Pereskia as det iansagst plaantenskööl uun det onerfamile Pereskioideae faan a Kaktusen (Cactaceae). Diar hiar wel 17 slacher tu. Pereskia aculeata Pereskia aureiflora Pereskia bahiensis Pereskia bleo Pereskia diaz-romeroana Pereskia grandifolia Pereskia grandifolia subsp. grandifolia Pereskia grandifolia subsp. violacea Pereskia guamacho Pereskia horrida Pereskia horrida subsp. horrida Pereskia horrida subsp. rauhii Pereskia lychnidiflora Pereskia marcanoi Pereskia nemorosa Pereskia portulacifolia Pereskia quisqueyana Pereskia sacharosa Pereskia stenantha Pereskia weberiana Pereskia zinniiflora Commonskategorii: Pereskia – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Pereskia


A Plaantenlüs (Sternorrhyncha, of uk Sternorhyncha[!]) san en onerorder faan a Hualewjügeten (Hemiptera). Diar hiar son 16.000 slacher tu, knaap 3.000 uun Euroopa. Aleyrodoidea (Skrobskiltlüs) Aphidoidea (Bleedlüs) Coccoidea (Skiltlüs) Dactylopiidae Dactylopius Cochenille (Dactylopius coccus) Phylloxeroidea Phylloxeridae (Sweragbleedlüs) Daktulosphaira (=Viteus) Winlüs, Drüüwlüs (Daktulosphaira vitifoliae) Psylloidea (Bleednoopen) Flook auerfamilin san ütjstürwen. Commonskategorii: Plaantenlüs – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Plaantenlüs


At Cochenille(lüs) (Dactylopius coccus) as en slach faan plaantenlüs an hiart sodenang tu a insekten. Hat lewet üüb Opuntien, iar bluas uun Madel- an Süüdameerikoo. Faan a wiiftjin woort karmiin wonen, det as en ruad farew. Cochenillelüs üüb en Opuntie Spenwääben faan Cochenille Uun lapstiften as karmiin Det flag faan Letlun as karmiinruad Commonskategorii: Cochenille – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Cochenille


A Rhizophora (faan greks ῥιζο- rhizo-, „rut-“ an φορός phorós, „dreegen“) san en plaantenskööl uun det famile faan a Rhizophoraceae. Jo san mä a wichtagst Mangroowenbuumer. R. apiculata – R. harrisonii – R. lamarckii – R. mangle – R. mucronata – R. racemosa – R. samoensis – R. stylosa Hybriden: R. × annamalayana Commonskategorii: Rhizophora – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Rhizophora


Fort-de-France Fort-de-France [fɔʀdəˈfʀɑ̃ːs] as at hoodsteed faan Martinique, en eilun, wat uun a Kariibik leit an tu Frankrik hiart. At steed as uk en gemeend uun det Fort-de-France Arrondissement. Det leit bi a waasteeg faan't eilun. Det hee 78.126 lidj (2018). Martinique: French Overseas Department, citypopulation.de


Rhizophoraceae san en plaantenfamile uun det order faan a Malpighiales. Jo waaks uun a troopen an subtroopen. Diar hiar 15 sköölen mä 120 bit 140 slacher tu. Enkelten waaks üs Mangroowenbuumer. Anopyxis – Blepharistemma – Bruguiera – Carallia – Cassipourea – Ceriops – Comiphyton – Crossostylis – Gynotroches – Kandelia – Macarisia – Paradrypetes – Pellacalyx – Rhizophora – Richea – Sterigmapetalum – Weihea Commonskategorii: Rhizophoraceae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Rhizophoraceae


A Aprilbluumen of Narsisen (Narcissus) san en plaantenskööl uun det famile faan a Amaryllidaceae. Jo waaks uun Süüdwaasteuroopa an Nuurdwaastafrikoo. Diar hiar son 52 bit 85 slacher tu. N. abscissus – N. albicans – N. albimarginatus – N. alcaracensis – N. alcobacensis – N. assoanus – N. atlanticus – N. bertolonii – N. bicolor – N. broussonetii – N. bujei – N. bulbocodium – N. calcicola – N. cantabricus – N. cavanillesii – N. confusus – N. cordubensis – N. cuatrecasasii – N. cuneiflorus – N. cyclamineus – N. dubius – N. flavus – N. gaditanus – N. gallaecicus – N. gigas – N. hedraeanthus – N. hesperidis – N. hispanicus – N. jacetanus – N. jacquemoudii – N. jeanmonodii – N. jonquilla – N. leonensis – N. macrolobus – N. magniobesus – N. marvieri – N. matiasii – N. miniatus – N. minor – N. moleroi – N. moschatus – N. munozii-garmendiae – N. nevadensis – N. nobilis – N. obesus – N. obsoletus – N. pachybolbus – N. pallidiflorus – N. papyraceus – N. peroccidentalis – N. poeticus (Pingstruus) – N. portensis – N. portomosensis – N. primigenius – N. pseudonarcissus (Puaskruus) – N. romieuxii – N. rupicola


Möösk as en green lunplaant, an as wel föör 400 bit 450 miljuun juaren faan green algen ufkimen. Oner di nööm möösk (Bryophytes) wurd trii ufdialangen faan plaanten tuupfaadet, diar oober ei direkt mäenööder tuuphinge. Ufdialang Hurnmöösk (Anthocerotophyta) Klas Leiosporocerotopsida Klas Anthocerotopsida Ufdialang Bleedenmöösk (Bryophyta) Onerufdialang Bryophytina Klas Andreaeopsida Klas Oedipodiopsida Klas Tetraphidopsida Klas Polytrichopsida Klas Bryopsida Onerufdialang Sphagnophytina Klas Sphagnopsida Order Ambuchananiales Famile Ambuchananiceae Skööl Ambuchanania Slach Ambuchanania leucobryoides Order Sphagnales Famile Sphagnaceae Skööl Türewmöösk (Sphagnum) Onerufdialang Takakiophytina Klas Takakiopsida Order Takakiales Famile Takakiaceae Skööl Takakia Ufdialang Liwermöösk (Marchantiophyta) Auerklas I Klas Treubiopsida Klas Haplomitriopsida Auerklas II Klas Blasiopsida Klas Marchantiopsida Auerklas III Klas Fossombroniopsida Klas Pallaviciniopsida Klas Pelliopsida Auerklas IV Klas Jungermanniopsida Commonskategorii: Bleedenmöösk – Saamlang faan bilen of filmer Commonskategorii: Hurnmöösk – Saamlang faan bilen of filmer Commonskategorii: Liwermöösk – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Bleedenmöösk Wikispecies hää en artiikel tu: Hurnmöösk Wikispecies hää en artiikel tu: Liwermöösk


At Aabenpualem (Kleinia neriifolia of uk Senecio kleinia) as en plaantenslach uun det famile faan a Kurewbloosen (Asteraceae). Hat as di iansagst slach uun det skööl Kleinia an wääkst üüb a Kanaaren. Mä Pualmer hää det plaant oober niks tu dun. Aabenpualem uun Fuencaliente Bloosen Ferbleud bloosen Commonskategorii: Aabenpualmer – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Aabenpualmer


At Könangpualem (Roystonea regia) as en plaantenslach uun det famile faan a Pualmer (Arecaceae). Hat komt eegentelk faan a Kariibik, wääkst daalang oober aueraal uun a troopen an subtroopen. Commonskategorii: Könangpualmer – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Könangpualmer


A Siisenstört, (mo.) sisenstjart (Bombycilla garrulus) as en slach faan Sjongfögler (Passeriformes) uun't famile Bombycillidae. Siisenstört Aier faan Bombycilla garrulus Commonskategorii: Siisenstörter – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Siisenstörter


A Roystonea san en plaantenskööl uun det famile faan a Pualmer (Arecaceae). Diar hiar tjiin slacher tu, diar uun a Kariibik waaks. R. altissima – R. borinquena – R. dunlapiana – R. lenis – R. maisiana – R. oleracea – R. princeps – R. regia (Könangpualem) – R. stellata – R. violacea Commonskategorii: Roystonea – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Roystonea


A Arenga san en plaantenskööl uun det famile faan a Pualmer (Arecaceae). Diar hiar son 25 slacher tu, diar uun Süüduastaasien an Austraalien waaks. A. australasica – A. brevipes – A. caudata – A. distincta – A. engleri – A. hastata – A. hookeriana – A. listeri – A. longicarpa – A. longipes – A. micrantha – A. microcarpa – A. mindorensis – A. obtusifolia – A. pinnata (Sokerpualem) – A. plicata – A. porphyrocarpa – A. retroflorescens – A. ryukyuensis – A. talamauensis – A. tremula – A. undulatifolia – A. westerhoutii – A. wightii Commonskategorii: Arenga – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Arenga


A Asteliaceae san en plaantenfamile uun det order faan a Spargeloortagen (Asparagales). Jo waaks fööraal uun Nei-Sialun an Nei-Guinea, oober uk widjer uun't waasten üüb Réunion of efter uasten üüb Hawaii. Diar hiar trii (of sjauer) sköölen mä amanbi 37 slacher tu. Astelia mä Collospermum A. alpina – A. argyrocoma – A. australiana – A. banksii – A. chathamica – A. fragrans – A. graminea – A. grandis – A. hastata – A. hemichrysa – A. linearis – A. menziesiana – A. microsperma – A. montana – A. nadeaudii – A. neocaledonica – A. nervosa – A. nivicola – A. papuana – A. petriei – A. psychrocharis – A. pumila – A. rapensis – A. samoense – A. spicata – A. skottsbergii – A. solandri – A. subulata – A. tovii – A. trinervia – A. waialealae Milligania M. densiflora – M. johnstonii – M. lindoniana – M. longifolia – M. stylosa Neoastelia N. spectabilis Commonskategorii: Asteliaceae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Asteliaceae


Türewmöösk (Sphagnum) as di nööm faan en hialer rä slacher möösk. Ufdialang Acutifolia Sphagnum capillifolium Sphagnum fimbriatum Sphagnum fuscum Sphagnum girgensohnii Sphagnum molle Sphagnum quinquefarium Sphagnum rubellum Sphagnum russowii Sphagnum subnitens Sphagnum warnstorfii Ufdialang Cupsidata Sphagnum balticum Sphagnum cuspidatum Sphagnum lindbergii Sphagnum majus Sphagnum obtusum Sphagnum pulchrum Sphagnum riparium Sphagnum tenellum Sphagnum recurvum Sphagnum angustifolium Sphagnum brevifolium Sphagnum fallax Sphagnum flexuosum Sphagnum recurvum Ufdialang Rigida Sphagnum compactum Sphagnum strictum Ufdialang Sphagnum Sphagnum imbricatum Sphagnum affine Sphagnum austinii Sphagnum centrale Sphagnum magellanicum Sphagnum palustre Sphagnum papillosum Ufdialang Squarrosa Sphagnum squarrosum Sphagnum teres Ufdialang Subsecunda Sphagnum contortum Sphagnum denticulatum Sphagnum inundatum Sphagnum platyphyllum Sphagnum rufescens Sphagnum subsecundum Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Türewmöösk Wikispecies hää en artiikel tu: Türewmöösk


A Blandfordia san det iansagst plaantenskööl uun det famile faan a Blandfordiaceae. Jo hiar tu a Spargeloortagen (Asparagales) an waaks uun Uast-Austraalien. At jaft man sjauer slacher. Uun Austraalien het jo Christmas Bells (Julklooken). B. cunninghamii B. grandiflora B. nobilis B. punicea üüb Tasmaanien Commonskategorii: Blandfordia – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Blandfordia


A Boryaceae san en plaantenfamile uun det order faan a Spargeloortagen (Asparagales). Diar hiar man 2 sköölen mä 12 slacher tu, diar aaltumaal uun Austraalien waaks. Alania A. cunninghamii Borya B. constricta – B. inopinata – B. jabirabela – B. laciniata – B. longiscapa – B. mirabilis – B. nitida – B. scirpoidea – B. septentrionalis – B. sphaerocephala – B. subulata Commonskategorii: Boryaceae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Boryaceae


Doryanthes san det iansagst plaantenskööl uun det famile faan a Doryanthaceae. Jo hiar tu a Spargeloortagen (Asparagales) an waaks bluas uun Uast-Austraalien. At jaft man tau slacher uun detdiar skööl: D. excelsa D. excelsa D. palmeri D. palmeri Commonskategorii: Doryanthes – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Doryanthes


A Hypoxidaceae san en plaantenfamile uun det order faan a Spargeloortagen (Asparagales). Diar hiar sööwen bit tjiin sköölen mä 150 bis 220 slacher tu. A miast slacher waaks uun a subtroopen. Curculigo – Empodium – Hypoxidia – Hypoxis – Molineria – Pauridia – Rhodohypoxis – Saniella – Sinocurculigo – Spiloxene – × Rhodoxis Commonskategorii: Hypoxidaceae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Hypoxidaceae


Ixiolirion as det iansagst plaantenskööl uun det famile faan a Ixioliriaceae uun det order faan a Spargeloortagen (Asparagales). Diar hiar man sjauer slacher tu. I. ferganicum I. karateginum I. songaricum I. tataricum Ixiolirion tataricum var. ixiolirioides Ixiolirion tataricum var. tataricum Commonskategorii: Ixiolirion – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Ixiolirion


Lanaria lanata as di iansagst plaantenslach uun det iansagst plaantenskööl Lanaria faan det famile Lanariaceae. Hat hiart tu a Spargeloortagen (Asparagales) an wääkst uun't Kapregiuun uun Süüdafrikoo. En öödern nööm as Kap-Eedelwitj. Knob Bloos Spriadkoord Commonskategorii: Lanaria lanata – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Lanaria lanata


A Tecophilaeaceae san en plaantenfamile uun det order faan a Spargeloortagen (Asparagales). Diar hiar njügen sköölen mä 27 slacher tu. Conanthera – Cyanastrum – Cyanella – Eremiolirion – Kabuyea – Odontostomum – Tecophilaea – Walleria – Zephyra Ruter faan Kabuyea hostifolia Bloosen faan Kabuyea hostifolia Commonskategorii: Tecophilaeaceae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Tecophilaeaceae


Plankton as nian kategorii uun a süstemaatik faan a biologii. Am ment diar at labenen mä, diar uun't weeder lewet an ham mä a struum ambidriiw läät. Labenen, diar uk jin a struum swääm koon, as nian plankton, det het nekton. At wedenskap am't plankton begand mä Johannes Peter Müller, di faan 1846 üüb Halaglun werket hää. Plankton as miast letj, fiiner üs en minskenhiar. Oober uk glaagen, diar auer 9 m lung wurd kön, hiar diartu, auer jo mä a struum hen an weder driiw. Plankton hiart tu trii grat hoodkategoriin uun a biologii: Bakterioplankton hiart tu a bakteerien Phytoplankton hiart tu a plaanten Zooplankton hiart tu a diarten Plankton komt fööraal diar föör, huar föl sürstoof uun't weeder as. Det as miast diar, huar't ei so warem as. An do brükt plankton mineraalen, am tu waaksen. Sodenang fanjst Dü plankton uun a naite faan a küsten mä kuul struumer. An diar finj do uk a fasker nooch tu freeden. Üüb det koord (rochts) as det föörkemen faan plankton jonkgreen uunmoolet. Bekäänd slacher faan diarten, diar fööraal faan plankton lewe, san: Bläwaal Finwaal Waalhei Riisenhai Flamingo Atlantik-Hiarang Sardiin Hees Commonskategorii: Plankton – Saamlang faan bilen of filmer


A Xeronema san det iansagst plaantenskööl uun det famile faan a Xeronemataceae. Jo hiar tu a Spargeloortagen, an diar jaft at man tau slacher faan. Ään wääkst üüb Neikaledoonien an di ööder üüb tau eilunen uun't nuurden faan Neisialun. X. callistemon (Neisialun) X. moorii (Neikaledoonien) Spriadkoord Commonskategorii: Xeronema – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Xeronema


Knooplook of Knoblook (Allium sativum) as en plaantenslach uun det skööl faan't Look (Allium). Hat komt eegentelk faan Madelaasien, woort daalang oober aueraal üs gewürts of uun a medesiin iinsaat. Plaant Rip skalot Pület Knooplook"tuaner" Üüb en markes Uun't juar 2019 san efter't FAO weltwidj 30.708.243 t Knooplook iinbürgen wurden, fööraal uun Sjiina. Commonskategorii: Knooplook – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Knooplook Crops > Garlic. Uun: Produktionsstatistik der FAO für 2019. fao.org, ufrepen di 8. Febrewoore 2021 (ingelsk).


At (Guard-)Skalot of Eu (Allium cepa an Allium ascalonicum) as en plaantenslach uun det skööl faan't Look (Allium). Hat as en wichtag dial faan üüs iidj. Mä Skaloten ment am oober uk di onereerdsk dial faan flook ööder plaanten. Skalotenfial Bloos Apskäären Skalot A. ascalonicum Ruad Skalot Iinlaanj salwerskaloten Uun't juar 2019 san efter't FAO weltwidj 99.967.849 t Skaloten iinbürgen wurden Commonskategorii: Skaloten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Skaloten Crops > Onions, dry. Uun: Offizielle Produktionsstatistik der FAO für 2019. fao.org, ufrepen di 16. Janewoore 2021 (ingelsk).


At Lookskalot, Wonterskalot of Wosskalot (Allium fistulosum, ööder nöömer: A. altaicum, A. ceratophyllum, Cepa sissilis, C. ventricosa) as en plaantenslach uun det skööl faan't Look (Allium). Hat woort hal uun köögem brükt. Bloosen Lookskaloten tu ferkuup Iinlaanj salwerskaloten Commonskategorii: Lookskaloten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Lookskaloten


Dil of Gurkenkrüüs (Anethum graveolens) as di iansagst plaantenslach uun det skööl Anethum uun det famile faan a Skiremplaanten (Apiaceae). Hat woort hal uun köögem brükt, fööraal uun Madeleuroopa. Oober uk uun't Ual Egypten wiar det al bekäänd. Commonskategorii: Dil – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Dil


At Hüs Tübingen wiar en Nuurdsia-Sanatoorium, wat uun Süüdstrun, bi a Wik üüb Feer sted. At sanatoorium wurd 1898 för a dochter Carl Gmelin (1863-1941), diar faan Tübingen kaam, apsaat. A architekt faan a bauen faan't sanatoorium, uun a Jöögelsstil baget, wiar August Endell (1871-1925) faan Berliin. En park, a Nuurdsiakuurpark, wurd üüs winjskül trinjenam a bauen uunlaanjen an leeder muar bauen an en grat promenaad apsaat. At hoodbau wurd leeder uun en brant tunantmaaget. Bluat at wiartskapsbau bleew auer. Det wurd faan 1976 tu 1995 en wescherei. Sant 1995 as det at Pankuukhüs. Commons: Hüs Tübingen – Saamling faan biljen of filmer At weebsidj faan't Pankuukhüs


Halagfresk (Halifreesk) as det nuurdfresk spriakwiis faan A Halgen (10). 1972 wurd det noch faan amanbi 40 minsken snaaket. Spriakhistoorisk sen hiart Halagfresk tu't Fäästäägsfresk an as nai mä't Gooshiirder. Hat as faan't Strunfresk auerblewen. Bestimt Artiikeln: di keerl - dä keerle; ju wufsit - dä wufsite; dat hus - dä husinge. persöönelk pronoomen: ik - mii; du - dii; hii - ham; ju - här; dat - ham; wii - us; jam - jam; jä - jam. posesiiw pronoomen: man/min (man bröör, min soster, min hus); dan/din (dan bröör, din soster, din hus); san/sin (san bröör, sin soster, sin hus); härn/här (härn bröör, här soster, här hus); usen/us (usen bröör, us soster, us hus); jaan; jääre. Bandix Fr. Bonken (1839-1926) Johannes Michelsen (1899-1970) Jens Lorenzen (1921-1995) Jens Lorenzen: Halligfriesisches Lesebuch S. 147-151 Jens Lorenzen: Deutsch-Halligfriesisch = Tutsk-Freesk : ein Wörterbuch ; 6000 Vokabeln Halligfriesisch mit Texten aus dem 17. bis 20. Jh. Nordfriisk Instituut, Bredstedt 1977. ISBN 3-88007-059-8. Jens Lorenzen: Halligfriesische Sprachlehre. Nordfriisk Instituut, Bräist/Bredstedt 1982. ISBN 3-88007-117-9. Ommo Wilts: Friesische Formenlehre in Tabellen VII. Halligen. Matthiesen Verlag, Husum 1997. ISBN 3-7868-0513-X. Jens Lorenzen: Halligfriesisches Lesebuch = Halifreesk Leeseböök : friesisch-deutsch ; 35 halligfriesische Texte mit gegenübergestellter deutscher Übersetzung.


HRH Prince Philip, Duke of Edinburgh (* 28. Maijul./10. Jüünegreg. 1921 üüs Prins Philipp faan Grekenlun an Denemark uun a sloot Mon Repos üüb Korfu, Köningrik Grekenlun; † 9. April 2021 uun Windsor Castle, Windsor, Ferianigt Köningrik) wiar faan 1947 det britisk köningin Elisabeth II. san maan. Hi kaam faan't Hüs Glücksburg (kurt för: Schleswig-Holstein-Sonderburg-Glücksburg). Kurt iar hi at köningin freid, fersichtet hi üüb sin greks an deensk köningelk tiiteln an wurd Philip Mountbatten. Efter dat hi ham befreid wurd hi a Duke of Edinburgh. Prince Philip (green rä) an Elizabeth II. (ruad rä) hed a salew uuruurualaalern. Commons: Prince Philip – Saamling faan biljen of filmer


f A Emi Koussi (uk wel Emi Koussou) as en wulkaan uun a Tibestiberger uun a Sahara. Hi leit uun't nuurden faan a Tschad an as di huuchst berag faan't lun. Hi lingt ap bit 3.415 meetern. San trochmeeder leit bi 60–70 kilomeetern. At caldera (di boowenst kaant) At caldera faan en satellit deel knipset Di baner kraater Naatron uun a baner kraater Commonskategorii: Emi Koussi – Saamlang faan bilen of filmer


At list faan ISO 3166-2-Codes för den Tschad wiset di code för 23 Regionen. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för den Tschad TD), di ööder as di code för die Region. ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk)


ff p1 p5 A Tibestiberger san en keed faan wulkaanen uun't nuurden faan a Tschad uun a Sahara an a huuchst berger diar. Uun't nuurden ling jo iin uun Lybien. A huuchst toop as di Emi Koussi, an at gratst stääd uun det regiuun as Bardaï mä 1.500 inwenern. Emi Koussi, 3445 m Tarso Toussidé, 3265 m Tarso Voon, 3100 m Tarso Toon, 2625 m uun Lybien: Bikku Bitti, 2267 m Jabal Nuqay, 1650 m Commonskategorii: Tibesti – Saamlang faan bilen of filmer


Haligfriisk ( uk Halifriisk) es di nuurđfriisk Spreekwiis fan di Haligen (10). 1972 waar dit jit fan ombi 40 Mensken snaket. Spraakhistoorisk sen jert Haligfriisk tö't Fastlönsfriisk, en dit es nai bi Gooshiarter. Haligfriisk es fan Strönfriisk aurblewen. Hat jeft tau Spraakfamiilien ön Nuurdfriislön, di Spraaken fan't Fastlön en di Spraaken fan di Ailönen Söl, Föör, Aamrem en Heliglön. Jens Lorenzen: Halligfriesisches Lesebuch S. 147-151 Jens Lorenzen: Deutsch-Halligfriesisch = Tutsk-Freesk : ein Wörterbuch ; 6000 Vokabeln Halligfriesisch mit Texten aus dem 17. bis 20. Jh. Nordfriisk Instituut, Bredstedt 1977. ISBN 3-88007-059-8. Jens Lorenzen: Halligfriesische Sprachlehre. Nordfriisk Instituut, Bräist/Bredstedt 1982. ISBN 3-88007-117-9. Ommo Wilts: Friesische Formenlehre in Tabellen VII. Halligen. Matthiesen Verlag, Husum 1997. ISBN 3-7868-0513-X. Jens Lorenzen: Halligfriesisches Lesebuch = Halifreesk Leeseböök : friesisch-deutsch ; 35 halligfriesische Texte mit gegenübergestellter deutscher Übersetzung. Nordfriisk Instistuut, Bredstedt 1981. ISBN 3-88007-107-1. Jens Lorenzen: Nai hali-leedeböök : 25 freeske leede än 10 koraole. Noordfriisk Instituut, Bräist 1979. ISBN 3-88007-081-4 Halli-Ledebök. Nordfriesische Rundschau, Niebüll 1925 Bandix Friedrich Bonken: Lidjan unt Ömrang-and Halleg-Fresk. Jensen, Breklum 1914


21.35444444444417.000555555556Koordinaaten: 21° 21′ 16″ N, 17° 0′ 2″ O Bardaï (araabisk: برداي, of uk Goumodi [„ruad paas“]) as en stääd uun't nuurdwaasten faan a Tschad mä 1.500 iinwenern. Hat as hoodstääd faan det regiuun Tibesti an faan't departement Tibesti Est (Uast) üüb en hööchde faan gud 1.000 meetern maden uun a Tibestiberger. geonames.org Bilen bi google


Google as en sjükmaskiin för't internet faan det onernemen Google LLC. Hat as det miast besoocht wääbsteed faan a welt an woort uun't juar muar üs taubiljuunensis (= 2.000.000.000.000) aprepen. Ööder sjükmaskiinen üs Bing, Yandex (rüsk) of Baidu (sjineesk) kön diar loong ei mähual. Wääbsteed faan Google Commonskategorii: Google – Saamlang faan bilen of filmer


Ferdinand faan Hohenzollern-Sigmaringen (* 24. August 1865 uun Sigmaringen; † 20. Jüüle 1927 uun Sinaia, Rumeenien) wiar faan de 10. Oktuuber 1914 tu san duas köning faan Rumeenien. Üüs hi köning wiar, naam at lun uun de Iarst Wäältkrich üüb sidj faan a Aliiarten dial. Efter a krich wurd at lun grater - Transilfaanien, Besaraabien an Bukowina wurd dialen faan't lun. Commons: Ferdinand I. – Saamling faan biljen of filmer


A Agapanthus san det iansagst plaantenskööl uun det onerfamile Agapanthoideae faan a Amaryllisplaanten (Amaryllidaceae). A. africanus – A. campanulatus – A. caulescens – A. coddii – A. inapertus – A. praecox – A. walshii A. campanulatus A. inapertus A. umbellatus (africanus) A. praecox Commonskategorii: Agapanthus – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Agapanthus


Casuarinaceae san en plaantenfamile uun det order faan a Böökeoortagen (Fagales). Diar hiar sjauer sköölen mä 90 bit 95 slacher tu. Jo waaks uun a troopen. Allocasuarina Casuarina Ceuthostoma Gymnostoma Commonskategorii: Casuarinaceae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Casuarinaceae


Myricaceae san en plaantenfamile uun det order faan a Böökeoortagen (Fagales). Diar hiar sjauer sköölen mä amanbi 57 slacher tu. Jo waaks aueraal bütj Austraalien. Canacomyrica Comptonia Morella Gaagelstrüker (Myrica) Commonskategorii: Myricaceae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Myricaceae


A Nothofagus san det iansagst plaantenskööl uun det famile faan a Nothofagaceae, an hiar tu a Böökeoortagen (Fagales). Jo like Böökebuumer (Fagus) an waaks üüb a süüdelk eerdheleft. Diar san 35 slacher uun sjauer onersköölen: N. subg. Brassospora – N. subg. Fuscospora – N. subg. Lophozonia – N. subg. Nothofagus N. aequilateralis – N. alessandrii – N. alpina – N. antarctica – N. balansae – N. baumanniae – N. bernhardii – N. betuloides – N. brassii – N. carrii – N. cliffortioides – N. codonandra – N. crenata – N. cunninghamii – N. discoidea – N. dombeyi – N. flaviramea – N. fusca – N. glauca – N. grandis – N. gunnii – N. macrocarpa – N. menziesii – N. moorei – N. nitida – N. nuda – N. obliqua – N. perryi – N. pseudoresinosa – N. pullei – N. pumilio – N. recurva – N. resinosa – N. rubra – N. rutila – N. solandri – N. starkenborghium – N. stylosa – N. truncata – N. womersleyi Commonskategorii: Nothofagus – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Nothofagus


Ticodendron incognitum as di iansagst plaantenslach uun det iansagst skööl Ticodendron faan't famile Ticodendraceae. Hi hiart tu a Böökeoortagen (Fagales) an as iarst 1989 bestemet wurden. Di buum wääkst uun Madelameerikoo. Commonskategorii: Ticodendron incognitum – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Ticodendron incognitum


At Ruadbööke (Fagus sylvatica) as en buum uun det plaantenskööl faan a Böökebuumer (Fagus). Miast sait am bluas Böökebuum, auer't uun Madeleuroopa goor nian ööder slacher jaft. At jaft oober en Witjbööke, man hat hiart goorei tu a Böökebuumer, hat hiart tu a Birkeplaanten (Betulaceae). Jong sprööd Bleed Böökekern Böökeholt Commonskategorii: Ruadböökin – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Ruadböökin


At Witjbööke (Carpinus betulus) as en plaantenslach uun det famile faan a Birkeplaanten (Betulaceae). Likes dat hat so het, hiart hat ei tu a Böökeplaanten (Fagaceae), oober dach tu a Böökeoortagen (Fagales). Witjböökebuum Bleed Witjböökeholt Commonskategorii: Witjböökin – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Witjböökin


A Witjböökin (Carpinus) san en plaantenskööl uun det famile faan a Birkeplaanten (Betulaceae). Likes dat jo so het, hiar jo ei tu a Böökeplaanten (Fagaceae), oober dach tu a Böökeoortagen (Fagales). Uun Madeleuroopa jaft at man ään slach, at Witjbööke (Carpinus betulus). C. betulus – C. caroliniana – C. chuniana – C. cordata – C. dayongiana – C. faginea – C. fangiana – C. fargesiana – C. firmifolia – C. gigabracteatus – C. hebestroma – C. henryana – C. insularis – C. japonica – C. kawakamii – C. kweichowensis – C. langaoensis – C. laxiflora – C. lipoensis – C. londoniana – C. luochengensis – C. mengshanensis – C. microphylla – C. mollicoma – C. monbeigiana – C. omeiensis – C. orientalis – C. paohsingensis – C. polyneura – C. pubescens – C. purpurinervis – C. putoensis – C. rankanensis – C. rupestris – C. shensiensis – C. shimenensis – C. tibetana – C. tientaiensis – C. tropicalis – C. tsaiana – C. tschonoskii – C. turczaninovii – C. viminea Commonskategorii: Witjböökin – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Witjböökin


Ophiostomatales san en order faan a Swaampen (Fungi). Jo waaks miast üs skemel üüb holt. Ophiostoma ulmi an Ophiostoma novo-ulmi, befäält Iipern Ophiostoma piliferum, maaget holt blä. Kathistaceae Kathistes – Mattirolella – Termitaria – Termitariopsis Ophiostomataceae Afroraffaelea – Aureovirgo – Ceratocystiopsis – Fragosphaeria – Graphilbum – Graphiocladiella – Grosmannia – Hawksworthiomyces – Hyalopesotum – Hyalorhinocladiella – Klasterskya – Leptographium – Ophiostoma – †Paleoambrosia – Pesotum – Raffaelea – Sporothrix – Spumatoria – Subbaromyces Commonskategorii: Ophiostomatales – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Ophiostomatales


A Hoopböökin (Ostrya) san en plaantenskööl uun det famile faan a Birkeplaanten (Betulaceae). Diar hiar aacht bit tjiin slacher tu. Jo san nai mä Haaselnöden (Corylus) an Witjböökin (Carpinus), oober ei so nai mä Böökebuumer (Fagus). An goorei mä Hoop (Humulus). Di nööm komt faan hör früchten, diar Hoop like. O. carpinifolia – O. chinensis – O. japonica – O. knowltonii – O. rehderiana – O. trichocarpa – O. virginiana – O. yunnanensis Commonskategorii: Hoopböökin – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Hoopböökin


Ostryopsis as en plaantenskööl uun det famile faan a Birkeplaanten (Betulaceae). Diar hiar trii slacher tu, diar uun Sjiina waaks. Jo like Hoopböökin (Ostrya). O. davidiana – O. intermedia – O. nobilis Commonskategorii: Ostryopsis – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Ostryopsis


A Castanopsis san en plaantenskööl uun det famile faan a Böökeplaanten (Fagaceae). Diar hiar son 140 slacher tu an jo like Kastanjin. Jo waaks uun a troopen an subtroopen faan Aasien. C. acuminatissima – C. amabilis – C. annamensis – C. argentea – C. argyrophylla – C. arietina – C. armata – C. birmanica – C. boisii – C. borneensis – C. brevispinula – C. buruana – C. calathiformis – C. cambodiana – C. carlesii – C. castanicarpa – C. catappifolia – C. cavaleriei – C. ceratacantha – C. cerebrina – C. chapaensis – C. chevalieri – C. chinensis – C. choboensis – C. chunii – C. clarkei – C. clemensii – C. concinna – C. costata – C. crassifolia – C. cryptoneuron – C. curtisii – C. cuspidata – C. delavayi – C. densinervia – C. densispinosa – C. diversifolia – C. dongchoensis – C. echinocarpa – C. echinophora – C. endertii – C. evansii – C. eyrei – C. faberi – C. fargesii – C. ferox – C. fissa – C. fleuryi – C. fordii – C. formosana – C. foxworthyi – C. fulva – C. gamblei – C. glabra – C. glabrifolia – C. griffithii – C.


Da moore (f-ö. huarmer an elken) (Mustelidae) san en famiili foon da ruuwdiirte (Carnivora). Wan huum bloot da resänte Taxa beåchtet, jeeft dåt (da stjunkdiirte, da eefter en genetisch unersäking en äin famiili san, mateeld) 6 unerfamiilie, 25 sliike än 67 oorte önj jüdeer famiili. Wat huum sü normåål uner "moor" ferstoont, san oorte as di buummoor (Martes martes), di stiinjmoor (Martes foina), di alk (Mustela putorius) unti dåt waasel (Mustela nivalis). Oueers di dåks (Meles meles) än di åter hiire uk deertu. Moore jeeft dåt sunt dåt eeotseen, dåt for 55,8 miljoone iirnge begand än for 33,9 miljoone iirnge forbai wus. Jütid wjarn ja bloot önj Euroopa, ouers as in dåt ooligotseen (dåt for 33,9 miljoone iirnge begind än for 23,03 miljoone iirnge forbai wus) Euroopa än Aasien ham döör geograafische änringe (as jü wråldiiljdraft än forålem änringe foon e heefspäägel) ferkååwelden, kiimen ja uk eefter Aasien än Nord-Ameerikaa. Önj dåt pliiotseen (for 1,8 bit 5,3 miljoone iirnge, as üüs forålerner üt e sliik Australopithecus sü ütsåchen) kömen da moore eefter Afrikaa. Önj dåt lääse pliiotseen, as jü lönjbru foon Panama Nord- än Sööd-Ameerikaa ferbün, kömen ja uk eefter Söödameerika. Heer as nü en koord. Euroopa, as dåt önj


Silitsium as en huulewmetal. Dåt wårt tun biispel önj Photovoltaik-önjlåågen ferwånd. Sicherheitsdatenblatt (alfa-aesar) für Granulat Sicherheitsdatenblatt (alfa-aesar) für Pulver


Chrysolepis as en plaantenskööl uun det famile faan a Böökeplaanten (Fagaceae). Diar hiar man tau slacher tu, diar uun a waastelk USA waaks. C. sempervirens C. chrysophylla Commonskategorii: Chrysolepis – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Chrysolepis


A Lithocarpus san en plaantenskööl uun det famile faan a Böökeplaanten (Fagaceae). Diar hiar muar üs 300 slacher tu, diar uun Uast- an Süüduastaasien waaks. L. elegans L. glaber L. pseudoreinwardtii Commonskategorii: Lithocarpus – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Lithocarpus


Notholithocarpus densiflorus as di iansagst plaantenslach uun det skööl faan a Notholithocarpus uun det famile faan a Böökeplaanten (Fagaceae). Uun't ingelsk het di buum Tanoak, hi wääkst bluas bi a Pasiifikküst faan't nuurdelk Kalifornien an süüdelk Oregon. Di ingelsk nööm wiset diar üüb hen, dat det plaant nai mä a Iakebuumer as. Commonskategorii: Notholithocarpus densiflorus – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Notholithocarpus densiflorus


A Trigonobalanus san en plaantenskööl uun det famile faan a Böökeplaanten (Fagaceae). Diar jaft at trii slacher faan. T. doichangensis T. excelsa T. verticillata Commonskategorii: Trigonobalanus – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Trigonobalanus


Hickory (Carya) as en plaantenskööl uun det famile faan a Walnödplaanten (Juglandaceae). Jo buumer waaks uun Nuurdameerikoo an Uastaasien. Det holt as hard an woort hal för werktjüch brükt. C. alba – C. aquatica – C. carolinae-septentrionalis – C. cathayensis – C. cordiformis – C. floridana – C. glabra – C. hunanensis – C. illinoinensis – C. kweichowensis – C. laciniosa – C. myristiciformis – C. ovalis – C. ovata – C. pallida – C. palmeri – C. poilanei – C. sinensis – C. texana – C. tomentosa – C. tonkinensis Nei aptaanj slacher: C. × brownii – C. × collina – C. × demareei – C. × dunbarii – C. × laneyi – C. × lecontei – C. × ludoviciana – C. × nussbaumeri – C. × schneckii Buark Hickorynöden Hickoryholt Drumsticks Commonskategorii: Hickory – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Hickory


Riad of Er-Riad (üüb Araabsk: الرياض ar-Riyāḍ ‚a guarder‘) as at hoodsteed faan Saudi-Araabien. At steed leit uun a uast faan't lun. Det hee 5.188.286 lidj (2010). At steed hee 15 munisipaliteeten (üüb Araabsk: بَلَدِيَّات baladiyyāt; iantaal: بَلَدِيَّة baladiyyah): ʿIrqah (بلدية عرقة) al-Maʿadar (بلدية المعذر) al-ʿUlayyā (بلدية العليا) al-Aziziyyah (بلدية العزيزية) al-Malaz (بلدية الملز) as-Salī (بلدية السلي) Namār (بلدية نمار) an-Nassīm (بلدية النسيم) asch-Schafā (بلدية الشفا) al-ʿUraidschā' (بلدية العريجاء) al-Bathā' (بلدية البطحاء) al-Hā′ir (بلدية الحائر) ar-Rauda (بلدية الروضة) asch-Schamāl (بلدية الشمال)('a nuurd') asch-Schumaisī(بلدية الشميسي) At steed wiar en skööl faan oasensteeden, diaram en müür baget wurd. Det as det bestemet muartaal faan رَوْضَة rawḍah, 'guard' of 'miad'. Saudi Arabia: Regions and Major Cities, citypopulation.de


A Akantusplaanten (Acanthaceae) san en plaantenfamile uun det order faan a Lapbloosoortagen (Lamiales). Diar hiar son 4.000 slacher tu, an jo waaks miast uun a troopen. Acanthoideae – Avicennioideae – Nelsonioideae – Thunbergioideae Acanthopale – Acanthopsis – Acanthus – Achyrocalyx – Afrofittonia – Ambongia – Ancistranthus – Andrographis – Angkalanthus – Anisacanthus – Anisosepalum – Anisostachya – Anisotes – Anomacanthus – Aphanosperma – Aphelandra – Ascotheca – Asystasia – Avicennia – Ballochia – Barleria – Barleriola – Blepharis – Borneacanthus – Boutonia – Brachystephanus – Bravaisia – Brillantaisia – Brunoniella – Calacanthus – Calycacanthus – Camarotea – Carlowrightia – Celerina – Cephalacanthus – Cephalophis – Chalarothyrsus – Chamaeranthemum – Champluviera – Chileranthemum – Chlamydacanthus – Chlamydocardia – Chorisochora – Chroesthes – Clinacanthus – Clistax – Codonacanthus – Conocalyx – Cosmianthemum – Crabbea – Crossandra – Crossandrella – Cuenotia – Cyclacanthus – Cynarospermum – Cyphacanthus – Dasytropis – Dianthera – Diceratotheca – Dichazothece – Dicladanthera – Dicliptera – Dinteracanthus – Dischistocalyx – Dolichostachys – Duosperma – Dyschoriste – Ecbolium – Echinacanthus – Elytraria – Encephalosphaera – Eranthemum – Eremomastax – Filetia – Fittonia – Forcipella – Glossochilus – Graphandra – Graptophyllum – Gymnophragma – Gymnostachyum – Gypsacanthus – Haplanthodes – Haplanthus


A Trooselraidpiiper (Acrocephalus arundinaceus) as en sjongfögel (Passeriformes) uun det skööl faan a Raidpiipern (Acrocephalus). A. a. arundinaceus – A. a. zarudnyi green: Bräätregiuun laachtblä: Waanerregiuun jonkblä: Wonterregiuun Kukütjaier faan C. canorus canorus uun en nääst faan A. arundinaceus - MHNT Commonskategorii: Trooselraidpiipern – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Trooselraidpiipern


A Raidpiipern (Acrocephalus) san en skööl faan fögler (Aves) uun det famile faan a Acrocephalidae. Diar jaft at 43 slacher faan. A. aequinoctialis – A. agricola – Trooselraidpiiper (A. arundinaceus) – A. atyphus – A. australis – A. baeticatus – A. bistrigiceps – A. brevipennis – A. caffer – A. concinens – A. dumetorum – A. familiaris – A. gracilirostris – A. griseldis – A. hiwae – A. kerearako – A. melanopogon – A. mendanae – A. newtoni – A. orientalis – A. orinus – A. paludicola – A. palustris – A. percernis – A. rehsei – A. rimitarae – A. rodericanus – A. rufescens – Raidpiiper (A. schoenobaenus) – A. scirpaceus – A. sechellensis – A. sorghophilus – A. stentoreus – A. syrinx – A. taiti – A. tangorum – A. vaughani Commonskategorii: Raidpiipern – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Raidpiipern


A Spootern (Hippolais) san en skööl faan fögler (Aves) uun det famile faan a Acrocephalidae. Iar wiar jo uun det famile faan a Sylviidae. Hör nööm haa jodiar fögler, auer jo a stemen faan ööder fögler "efteraabe" / spoote. Seesje / Güülspooter (H. icterina) Suurnspooter (H. languida) Oliiwenspooter (H. olivetorum) Orpheusspooter (H. polyglotta) Commonskategorii: Spootern – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Spootern


A Diadeemruadstört (Phoenicurus moussieri) as en fögelslach uun det famile faan a Fleegensnapern (Muscicapidae). Kukütjai faan C. c. bangsi mad aier faan Phoenicurus moussieri - MHNT Commonskategorii: Diadeemruadstört – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Diadeemruadstört


A Echt Trooseln (Turdus) san en skööl faan fögler (Aves) uun det famile faan a Trooseln (Turdidae). Diar hiar 80 slacher tu. Jo freed beien, insekten an wirmer. Üüb a brast haa jo triihuket plaker. Kramper (Turdus merula) Sjongtroosel (Turdus philomelos) Kraansfögel, Salwerkramper (Turdus pilaris) Prääster (Turdus torquatus) T. abyssinicus – T. albicollis – T. albocinctus – T. amaurochalinus – T. arthuri – T. assimilis – T. atrogularis – T. aurantius – T. bewsheri – T. boulboul – T. cardis – T. celaenops – T. chiguanco – T. chrysolaus – T. daguae – T. dissimilis – T. eremita – T. eunomus – T. falcklandii – T. feae – T. flavipes – T. fulviventris – T. fumigatus – T. fuscater – T. grayi – T. haplochrous – T. hauxwelli – T. helleri – T. hortulorum – T. ignobilis – T. iliacus – T. infuscatus – T. jamaicensis – T. kessleri – T. lawrencii – T. leucomelas – T. leucops – T. lherminieri – T. libonyana – T. litsitsirupa – T. ludoviciae – T. maculirostris – T. mandarinus – T. maranonicus – T. maximus – T. menachensis – Kramper (T. merula) – T. migratorius – T. mupinensis – T. murinus – T.


A Sitta san en skööl faan sjongfögler (Passeriformes) an det iansagst skööl uun't famile Sittidae. Jo lewe üüb a nuurdelk eerdheleft an bräät miast uun buumhööl. S. arctica – S. azurea – S. canadensis – S. carolinensis – S. cashmirensis – S. castanea – S. cinnamoventris – S. europaea – S. formosa – S. frontalis – S. himalayensis – S. krueperi – S. ledanti – S. leucopsis – S. magna – S. nagaensis – S. neglecta – S. neumayer – S. oenochlamys – S. przewalskii – S. pusilla – S. pygmaea – S. solangiae – S. tephronota – S. victoriae – S. villosa – S. whiteheadi – S. yunnanensis Commonskategorii: Sitta – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Sitta


Sitta europaea as en sjongfögel (Passeriformes) uun det famile faan a Sittidae. Hi bräät uun buumhööl. Spriadkoord Aier faan Sitta europaea - MHNT S. e. albifrons – S. e. amurensis – S. e. asiatica – S. e. baicalensis – S. e. bedfordi – S. e. caesia – S. e. caucasica – S. e. cisalpina – S. e. clara – S. e. europaea – S. e. formosana – S. e. hispaniensis – S. e. hondoensis – S. e. levantina – S. e. persica – S. e. roseilia – S. e. rubiginosa – S. e. sakhalinensis – S. e. seorsa – S. e. sinensis – S. e. takatsukasai Commonskategorii: Sitta europaea – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Sitta europaea


Henriette Hirschfeld-Tiburtius (beren üs Pagelsen, 14. Februwaari 1834 ön Weesterlön üp Söl; storewen ön di 25. August 1911 ön Berlin) wiar di jerst Tērdochter ön Dütsklön, wat en Wüfhaur wiar en fuar höör Aarber studiaret her. Henriette Therese Friederike kām üs en Faamen fan di Pröst Pagelsen ön Weesterlön üp Warel. Di Familii her al tau Jungen; Henriette wiar di trēr. Di Pagelsens ging bal hentö't Fastlön, en wan Henriette 19 Jaaren ual wiar, da waar jü bifriit. Höör Man wiar al 30 Jaaren ual, en hi her en gurt Buernstair, wat rocht nai bi Kiel lair. Sin Naam wiar Christian Hirschfeld en di Hof wiar Erbpachthof Hammer nēmt. Christian en Henriette her ek fuul Lek. Christian droonk olterfuul en he kür uk ek gur me Jil reer. Di Skilen üp di Hofstair waar muar en muar, en üs diar dit en des muar pasiaret wiar, ging Henriette ön't Jaar 1860 wech. Di Ehe waar 1863 anuliaret. Christian Hirschfeld es 1867 stürewen. Söner Jil en gans aliining ging Henriette Hirschfeld da naa Berlin. Jü her en Frinj, wat diar bifriit wiar. Jens saag jü iin ön en Bleer en Artikel aur tau Sestern fan Engilön (Elisabeth en Emily Blackwell) wat


A Tjiftjaf (Phylloscopus collybita) as en sjongfögel (Passeriformes) uun det famile faan a Phylloscopidae. Hi liket a Letj Fleegenbitjer (P. trochilus). Spriadkoord - güül: Bräätregiuun - green: Stunfögel - blä: Wonterregiuun Tjiftjaf uun a harewst Aier faan Phylloscopus collybita collybita Commonskategorii: Tjiftjaf – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Tjiftjaf


Passer as di latiinsk nööm för en Sparag an en fögelskööl uun det famile faan a Sparger (Passeridae). Diar hiar ~ 26 slacher tu. P. ammodendri – P. castanopterus – P. cinnamomeus – P. cordofanicus – P. diffusus – P. domesticus – P. eminibey – P. euchlorus – P. flaveolus – P. gongonensis – P. griseus – P. hemileucus – P. hispaniolensis – P. iagoensis – P. insularis – P. italiae – P. luteus – P. melanurus – P. moabiticus – P. montanus − P. motitensis – P. pyrrhonotus – P. rufocinctus – P. shelleyi – P. simplex – P. suahelicus – P. swainsonii – P. zarudnyi Commonskategorii: Passer – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Passer Paser (Wokdiart)


Gesneerien (Gesneriaceae) san en plaantenfamile uun det order faan a Lapbloosplaanten (Lamiales). Jo waaks fööraal uun a troopen. diar hiar 147 bit 160 sköölen mä 3.200 bit 3.870 slacher tu. Didymocarpoideae – Gesnerioideae – Sanangoideae Achimenes – Aeschynanthus – Agalmyla – Allocheilos – Alloplectus – Allostigma – Alsobia – Amalophyllon – Ancylostemon – Anetanthus – Anna – Asteranthera – Beccarinda – Bellonia – Besleria – Billolivia – Boea – Boeica – Bournea – Briggsia – Briggsiopsis – Calcareoboea – Cathayanthe – Championia – Centrosolenia – Chirita – Chiritopsis – Christopheria – Chrysothemis – Cobananthus – Codonanthe – Codonanthopsis – Codonoboea – Columnea – Conandron – Corallodiscus – Coronanthera – Corytoplectus – Crantzia – Cremersia – Cremosperma – Cremospermopsis – Cyrtandra – Dayaoshania – Deinocheilos – Deinostigma – Depanthus – Diastema – Didissandra – Didymocarpus – Didymostigma – Dolicholoma – Drymonia – Emarhendia – Episcia – Epithema – Eucodonia – Fieldia – Gasteranthus – Gesneria – Glabrella – Glossoloma – Gloxinella – Gloxinia – Gloxiniopsis – Goyazia – Gyrocheilos – Gyrogyne – Haberlea – Hemiboea – Hemiboeopsis – Henckelia – Heppiella – Houttea – Hypocyrta – Isoloma – Isometrum – Koellikeria – Kohleria – Lagarosolen – Lampadaria – Lembocarpus – Leptoboea


A Streptocarpus san en plaantenskööl uun det famile faan a Gesneerien (Gesneriaceae). Diar hiar son 135 slacher tu, diar uun a troopen an uun't süüdelk Afrikoo waaks. Flooken tääl uk a Saintpaulia diar mä tu. S. acicularis – S. actinoflorus – S. afroviola – S. albus – S. andohahelensis – S. arcuatus – S. aylae – S. bambuseti – S. baudertii – S. beampingaratrensis – S. betsiliensis – S. bindseili – S. boinensis – S. bolusii – S. brachynema – S. breviflos – S. brevipilosus – S. brevistamineus – S. buchananii – S. bullatus – S. burttianus – S. burundianus – S. caeruleus – S. campanulatus – S. candidus – S. capuronii – S. caulescens – S. compressus – S. confusus – S. cooksonii – S. cooperi – S. cordifolius – S. coursii – S. cyanandrus – S. cyaneus – S. daviesii – S. davyi – S. decipiens – S. denticulatus – S. diandra – S. dolichanthus – S. dunnii – S. elongatus – S. erubescens – S. euanthus – S. exsertus – S. eylesii – S. fanniniae – S. fasciatus – S. fenestra-dei – S. floribundus – S. formosus – S. galpinii – S. gardenii – S. glabrifolius –


At Usambaraveilchen (Saintpaulia ionantha) as en plaantenslach uun det famile faan a Gesneerien (Gesneriaceae). Di nööm komt faan a Usambara-Berger uun Tansania, huar det plaant faan komt. Daalang woort hat oober uk mä flook onerslacher üüb a hialer welt aptaanj. Di sjiisk nööm Veilchen as eegentelk ei rocht, auer det plaant ei tu a Violaceae hiart. Hi wiset üüb det brons klöör hen. S. i. subsp. grandifolia – S. i. subsp. grotei – S. i. subsp. ionantha – S. i. subsp. mafiensis – S. i. subsp. nitida – S. i. subsp. occidentalis – S. i. subsp. orbicularis – S. i. subsp. pendula – S. i. subsp. rupicola – S. i. subsp. velutina Commonskategorii: Usambaraveilchen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Usambaraveilchen


Berlin 1871: Berlin uur Hauptstat fan't Dütsk Rik. 1943 uuni 4,5 Milionen Mensken ön di Stat. 1945: Slacht aur Berlin. 1949: Berlin uur diilt tö Weest- en Uast-Berlin. 1961: Di Berliner Müür uur becht. 1990: Weest- än Ååst-Berlin kum weđer töhop. Berlin uur Hauptstat fan Dütsklön. Alexanderplaats Berliner Doom Berlin Hauptbaanhof Branenboriger Toor Fiirlukitorn Potsdamer Plaats Riksdai (Dütsk Bundsdai) Ruar Reerhüs Straße des 17. Juni Siegessäule Unter den Linden Riksdai Potsdamer Plaats Berliner Katedraal Branenboriger Toor Teaater fan di Weest. Slot Bellevue Siegessäule Teenksērk International Congress Center, Fiirlukitorn Berlin Zoo, Knut 24.03.2007 Berliner Philharmonie Berlin Museum, Nefertiti (Nofretete) Fortgeschriebene Bevölkerungszahlen vom 31. Dezember 2020 faan't Amt für Statistik Berlin-Brandenburg, ufrepen di 12. Jüüne 2021 ([1]) (Halep üüb huuchsjiisk). Öndiil fan aarbersluas Menskhair ön Juli 2020. Uun: arbeitsagentur.de. Bundesagentur für Arbeit, ufrepen de 11. August 2020. Wat aur di Bundsdai üp di dütsk Wikipedia Dat Ruar Reerhüs üp di dütsk Wikipedia Wikimedia Commons heer Skelter of Filmi aur: Berlin Wikivoyage Raisfeerer Berlin (Dütsk)


A Violaceae san en plaantenfamile uun det order faan a Malpighiales. Uun Madeleuroopa käänt am fööraal det skööl Viola. Afrohybanthus – Agatea – Allexis – Amphirrhox – Anchietea – Bribria – Calyptrion – Decorsella – Fusispermum – Gloeospermum – Hekkingia – Hybanthopsis – Hybanthus – Isodendrion – Ixchelia – Leonia – Mayanaea – Melicytus – Noisettia – Orthion – Paypayrola – Phyllanoa – Pigea – Pombalia – Rinorea – Rinoreocarpus – Schweiggeria – Scyphellandra – Viola Commonskategorii: Violaceae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Violaceae


A Viola san en plaantenskööl uun det famile faan a Violaceae. Jo waaks fööraal uun a madel breetjin. Diar jaft'at wel son 650 slacher faan. Enkelt slacher wurd üs Sjipmöderk betiakent. V. subg. Chamaemelanium – V. subg. Erpetion – V. subg. Melanium – V. subg. Viola Ääker Sjipmöderk (Viola arvensis) Hurn Sjipmöderk (Viola cornuta) Marts Sjipmöderk (Viola odorata) Sun Sjipmöderk (Viola rupestris) Wil Sjipmöderk (Viola tricolor) Guard Sjipmöderk (Viola wittrockiana) V. arvensis V. cornuta V. odorata V. rupestris V. tricolor V. wittrockiana Commonskategorii: Viola – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Viola


Ferjid-mi-ei (Myosotis) as en plaantenskööl uun det famile faan a Rüchbleeden (Boraginaceae). Di aparte nööm komt wel faan en tääl uun't madelääler. Diarefter bääd det plaant God, hör ei tu ferjiden. Do naam God det blä faan a hemel an det gul faan a san, an so füng det plaant hör klöören. Hat het uk uun ööder spriaken Vergissmeinnicht (sjiisk), Forget-me-not (ingelsk), Ne m'oubliez pas (fransöösk), Non ti scordar di me (itajeensk), 勿忘我 (Wùwàngwǒ, sjineesk). Di latiinsk nööm betjocht ham üüb jo fiin bloosbleeden an komt faan myos (müsen) an otis (uar), müsuaren. M. abyssinica – M. afropalustris – M. albicans – M. albiflora – M. albosericea – M. alpestris – M. amabilis – M. ambigens – M. angustata – M. anomala – M. antarctica – M. arnoldii – M. arvensis – M. asiatica – M. atlantica – M. australis – M. austrosibirica – M. azorica – M. baicalensis – M. balbisiana – M. bothriospermoides – M. brachypoda – M. brevis – M. brockiei – M. bryonoma – M. butorinae – M. cadmea – M. cameroonensis – M. capitata – M. chaffeyorum – M. chakassica – M. cheesemanii – M. colensoi – M. concinna – M. congesta – M. corsicana


f dep1 p1 p5 A Usambara-Berger san en beragkeed uun't nuurduasten faan Tansania. Diar jaft at flook diarten an plaanten, diar't nochhuaren ööders üüb a welt jaft; jo san diar endeemisk. Di struum Luengera/Lwengera dialt a East Usambara Mountains (max. 1.506 m) faan a West Usambara Mountains (max. 2.301 m) uf. Sungwi bi: peakbagger.com Commonskategorii: Usambara-Berger – Saamlang faan bilen of filmer Usambaraveilchen Tanga (Regiuun)


A Luengera (of uk: Lwengera) as en struum uun't nuurden faan Tansania uun det regiuun Tanga. Hi as en bistruum faan a Pangani. Sin hood leit uun a süüdelk Usambara-Berger. Luengera bi: geonames.org Hemagoma bi: geonames.org


A Pangani as en struum uun't nuurduasten faan Tansania. Hi komt faan't Kilimandscharoregiuun deel an lääpt uf efter süüduast ütj uun a Indisk Oosean. Müs faan a Pangani Pangani basin: a situation analysis. Ufrepen di 16. Nofember 2010. Commonskategorii: Pangani – Saamlang faan bilen of filmer


Belgorod (üüb Rüs: Бе́лгород Bélgorod [ˈbʲeɫɡərət]) as at hoodsteed faan det Belgorod Prowins uun Rüslun. At steed leit uun a süüd faan de Madelrüslun Bundesdistrikt, amanbi 578km uun a süüd faan Moskau. Det hee 394.142 lidj (2020). Sjiisklun Herne, Tjiisklun Ukraine Charkiw, Ukraine Serbien Niš, Serbien Poolen Opole, Poolen Ukraine Pryluky, Ukraine Ukraine Sewastopol, Ukraine Ukraine Wyschhorod, Ukraine Ingelun Wakefield, Ingelun, Ferianigt Köningrik Ukraine Jewpatorija, Ukraine Nikolai Strachow (1828–1896), filosoof an publisist Russia: Federal Districts and Major Cities, citypopulation.de


Wat menst dü? Belgorod (Prowins) Belgorod (Steed)


Trigoniaceae san en plaantenfamile uun det order faan a Malpighiales. Jo waaks uun Madagaskar, Malaysia, Madel- an Süüdameerikoo. Diar san fiiw sköölen mä 28 bit 35 slacher. Humbertiodendron H. saboureaui Isidodendron I. tripterocarpum Trigonia T. bahiensis – T. boliviana – T. bracteata – T. candelabra – T. cipoensis – T. coppenamensis – T. costanensis – T. ehrendorferi – T. eriosperma – T. floccosa – T. hypoleuca – T. kerrii – T. killipii – T. laevis – T. littoralis – T. macrantha – T. microcarpa – T. nivea – T. paniculata – T. prancei – T. reticulata – T. rotundifolia – T. rugosa – T. rytidocarpa – T. sericea – T. spruceana – T. subcymosa – T. villosa – T. virens Trigoniastrum T. hypoleucum Trigoniodendron T. spiritusanctense Commonskategorii: Trigoniaceae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Trigoniaceae


A Malpighiaceae san en plaantenfamile uun det order faan a Malpighiales. Diar hiar son 77 sköölen mä 1.300 slacher tu. A miasten waaks uun a troopen faan Süüdameerikoo. Acmanthera – Acridocarpus – Adelphia – Aenigmatanthera – Alicia – Amorimia – Aspicarpa – Aspidopterys – Banisteriopsis – Barnebya – Blepharandra – Brachylophon – Bronwenia – Bunchosia – Burdachia – Byrsonima – Calcicola – Callaeum – Camarea – Carolus – Caucanthus – Christianella – Coleostachys – Cordobia – Cottsia – Diacidia – Dicella – Digoniopterys – Dinemagonum – Dinemandra – Diplopterys – Echinopterys – Ectopopterys – Excentradenia – Flabellaria – Flabellariopsis – Gallardoa – Galphimia – Gaudichaudia – Glandonia – Heladena – Henleophytum – Heteropterys – Hiptage – Hiraea – Janusia – Jubelina – Lasiocarpus – Lophanthera – Lophopterys – Madagasikaria – Malpighia – Malpighiodes – Mascagnia – Mcvaughia – Mezia – Microsteira – Mionandra – Niedenzuella – Peixotoa – Peregrina – Philgamia – Psychopterys – Pterandra – Ptilochaeta – Rhynchophora – Spachea – Sphedamnocarpus – Stigmaphyllon – Tetrapterys – Thryallis – Triaspis – Tricomaria – Tristellateia – Verrucularina Banisteriopsis Banisteriopsis caapi (Ayahuasca) Commonskategorii: Malpighiaceae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Malpighiaceae


A Geraniaceae san en plaantenfamile uun det order faan a Geraniales. Jo waaks uun miatag an warem kliima. California Heegernääben (Erodium) Geraanien (Geranium) Hypseocharis Monsonia Pelargonium Commonskategorii: Geraniaceae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Geraniaceae


Heegernääben (Erodium) san en plaantenskööl uun det famile faan a Geraniaceae. Diar hiar son 60 bit 75 slacher tu, diar miast uun miatag kliima waaks. E. absinthoides – E. acaule – E. adenophorum – E. aethiopicum – E. aguilellae – E. alnifolium – E. alpinum – E. amanum – E. angustilobum – E. anthemidifolium – E. arborescens – E. asplenioides – E. astragaloides – E. atlanticum – E. aureum – E. aytacii – E. battandierianum – E. beketowii – E. birandianum – E. boissieri – E. botrys – E. brachycarpum – E. carvifolium – E. castellanum – E. cazorlanum – E. cedrorum – E. celtibericum – E. cheilanthifolium – E. chevallieri – E. chilense – E. chium – E. chrysanthum – E. ciconium – E. cicutarium – E. corsicum – E. crassifolium – E. crenatum – E. crinitum – E. crispum – E. cyconioides – E. cygnorum – E. cyrenaicum – E. daucoides – E. dimorphum – E. flexuosum – E. foetidum – E. fumarioides – E. gaillardotii – E. gatamantum – E. gaussenianum – E. geoides – E. glandulosum – E. glaucophyllum – E. gruinum – E. guicciardii – E. guinochetianum – E. guttatum – E. hakkiaricum – E.


A (Gewöönelk) Heegernääb (Erodium cicutarium) as en plaantenslach uun det skööl Erodium. Bloos Siad Commonskategorii: Heegernääb – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Heegernääb Heegern (Ardeidae)


A Geraanien (Geranium) san en plaantenskööl uun det famile faan a Geraniaceae. Diar hiar 380 bit 430 slacher tu, diar üüb a hialer welt föörkem. Enkelt slacher wurd för a guard of bluumpot aptaanj. G. subg. Erodioidea G. sect. Aculeolata – G. sect. Brasiliensia – G. sect. Erodioidea – G. sect. Subacaulia G. subg. Geranium G. sect. Azorelloida – G. sect. Dissecta – G. sect. Geranium – G. sect. Gracilia – G. sect. Neoandina – G. sect. Neurophyllodes – G. sect. Paramensia – G. sect. Tuberosa G. subg. Robertium G. sect. Anemonifolia – G. sect. Batrachioidea – G. sect. Divaricata – G. sect. Lucida – G. sect. Polyantha – G. sect. Ruberta – G. sect. Trilopha – G. sect. Unguiculata Commonskategorii: Geraanien – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Geraanien


Möösken of uk Meikrüüs (Galium odoratum) as en plaantenslach uun det famile Rubiaceae. Hat wääkst uun miatag kliima. Uun Möösken as Cumarin, an det woort üs gewürts of uun a medesiin iinsaat. Bloosen Früchten Mööskenfial Commonskategorii: Möösken – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Möösken Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


Vorlage:Infobox Chemikalie/Summenformelsuche vorhanden Cumarin of Kumariin as en natüürelk arooma mä en sweten stirem. Hat komt uun Möösken föör. Grat mengden diarfaan san giftag. Thieme Chemistry (Hrsg.): Iindrach tu Cumarin uun Römpp Online. Version 3.19. Georg Thieme Verlag, Stuttgart 2011, ufrepen di 25. Dezember 2014. Iindraanj tu Cumarin uun't GESTIS-dootenbeenk faan't IFA (mä JavaScript) Dootenbleed Cumarin bi Merck, ufrepen di 23. März 2011. Commonskategorii: Kumariin – Saamlang faan bilen of filmer


A Rubiaceae san en plaantenfamile uun det order faan a Gentianales. Diar hiar gud 600 sköölen mä ~ 13.000 plaantenslacher tu. Cinchonoideae Chiococceae – Cinchoneae – Guettardeae – Hamelieae – Hillieae – Hymenodictyeae – Isertieae – Naucleeae – Rondeletieae Ixoroideae Airospermeae – Alberteae – Aleisanthieae – Augusteae – Bertiereae – Coffeeae – Condamineeae – Cordiereae – Crossopterygeae – Gardenieae – Greeneeae – Henriquezieae – Ixoreae – Jackieae – Mussaendeae – Octotropideae – Pavetteae – Posoquerieae – Retiniphylleae – Sabiceeae – Scyphiphoreae – Sherbournieae – Sipaneeae – Steenisieae – Trailliaedoxeae – Vanguerieae Rubioideae Anthospermeae – Argostemmateae – Clarkelleae – Colletoecemateae – Coussareeae – Craterispermeae – Cyanoneuroneae – Danaideae – Dunnieae – Foonchewieae – Gaertnereae – Knoxieae – Lasiantheae – Mitchelleae – Morindeae – Ophiorrhizeae – Paederieae – Palicoureeae – Perameae – Prismatomerideae – Psychotrieae – Putorieae – Rubieae – Schizocoleeae – Schradereae – Spermacoceae – Theligoneae – Urophylleae ünseeker onerskööl Coptosapelteae – Luculieae Kofe (Coffea) Araabika (Coffea arabica) Robusta (Coffea canephora) Galium Möösken (Galium odoratum) Commonskategorii: Rubiaceae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Rubiaceae


Galium as en plaantenskööl uun det famile faan a Rubiaceae. Diar hiar muar üs 600 slacher tu. Jo waaks miast uun miatag kliima. Galium Sektion Aparinoides Galium Sektion Baccogalium Galium Sektion Bataprine Galium Sektion Depauperata Galium Sektion Galium Galium Sektion Hylaea Galium Sektion Jubogalium Galium Sektion Kolgyda Galium Sektion Leiogalium Galium Sektion Leptogalium Galium Sektion Lophogalium Galium Sektion Miscellaneous Galium Sektion Orientigalium Galium Sektion Platygalium Galium Sektion Relbunium Galium Sektion Trachygalium Möösken / Maikrüüs (Galium odoratum) .. Commonskategorii: Galium – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Galium


A Oleander (Nerium oleander), of uk Ruusenloorbei as di iansagst plaantenslach uun det skööl Nerium faan't famile Apocynaceae. Hi woort hal üs guardplaant aptaanj, as oober giftag. At jaft diar son 200 suurten faan. Plaant Früchten Siad Commonskategorii: Oleander – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Oleander Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


Simon Reinhard Bohn (* 10. Janewoore 1834 uun Aalkersem, † 08. Mei 1879 uun Kiel) wiar en feringen dachter. Faan Bohn san 17 staken auerlöwerd; am bekäändsten as wel det poliitsk-satiirsk stak De güülbük. (Tiitel an sidjentaal bi Bremer, 1888) A Böd efter a Iadgrewern. 40-48 Könning an Präster. 48 Bür an Siaman. 54 Üs ick noch letj wiar. 59 Taw Lickstianer. 61 Kriak an Müss. 63 Di Gülbück. 65 Riadels. 69 Min Eilunn Fer. 70 A fjawer Juarstidjen. 71 An Liat un 'th Sälskapp tu sjongen bi 'n Ball Puns, wann 'm nanth öders witj. 72 A iast Krinolin. 74 Üs a Könning üb Fer wiar. 75 Di Kuppman. 77 Frödd. 80 Namen Sütjers Pretjei. 81 L.C. Peters: Nordfriesische Dichter. NFJb. 1949. S. 151-155. S. R. Bohn: Di Gülbück (S. 65-68) Wikisource: Otto Bremer: Ferreng an ömreng Stacken I. (1888)


A Apocynaceae (Hünjgiftplaanten) san en plaantenfamile uun det order faan a Gentianales. Apocynoideae - Asclepiadoideae - Periplocoideae - Rauvolfioideae - Secamonoideae Apocynoideae Oleander (Nerium) Oleander (Nerium oleander) Rauvolfioideae Cascabela Güül Oleander (Cascabela thevetia) Imergreen (Vinca) Letj Imergreen (Vinca minor) Madagaskar Imergreen (Vinca rosea of Catharanthus roseus) Commonskategorii: Apocynaceae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Apocynaceae


A Gelsemiaceae san en letj plaantenfamile uun det order faan a Gentianales. Gelsemium G. elegans – G. rankinii – G. sempervirens Mostuea M. adamii – M. batesii – M. brunonis – M. hirsuta – M. hymenocardioides – M. microphylla – M. muricata – M. neurocarpa – M. surinamensis Pteleocarpa P. lamponga Commonskategorii: Gelsemiaceae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Gelsemiaceae


A Loganiaceae of Logaanien san en plaantenfamile uun det order faan a Gentianales. Diar jaft at 16 sköölen mä 420 slacher faan. Enkelt slacher hual böös giftag Indol-Alkaloiden. Jo waaks uun a troopen an subtroopen. Jodiar sjauer triibuus wurd leewen uk üs aanj familin uunsen: Antonieae Antonia – Bonyunia – Norrisia – Usteria Loganieae Adelphacme – Geniostoma – Logania – Mitrasacme – Mitreola – Orianthera – Phyllangium – Schizacme Spigelieae Spigelia Strychneae Gardneria – Neuburgia – Strychnos Commonskategorii: Loganiaceae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Loganiaceae


A Gentianaceae san en plaantenfamile uun det order faan a Gentianales. Diar hiar gud 80 sköölen mä muar üs düüsen slacher tu. Chironieae – Exaceae – Gentianeae – Helieae – Potalieae – Saccifolieae – Voyrieae Adenolisianthus – Anthocleista – Aripuana – Bartonia – Bisgoeppertia – Blackstonia – Calolisianthus – Canscora – Canscorinella – Celiantha – Centaurium – Chelonanthus – Chironia – Chorisepalum – Cicendia – Comastoma – Congolanthus – Coutoubea – Cracosna – Crawfurdia – Curtia – Cyrtophyllum – Deianira – Djaloniella – Duplipetala – Enicostema – Eustoma – Exaculum – Exacum – Exochaenium – Fagraea – Faroa – Frasera – Geniostemon – Gentiana – Gentianella – Gentianopsis – Gentianothamnus – Gyrandra – Halenia – Helia – Hockinia – Hoppea – Irlbachia – Ixanthus – Jaeschkea – Karina – Klackenbergia – Kuepferia – Lagenanthus – Lagenias – Latouchea – Lehmanniella – Limahlania – Lisianthius – Lomatogoniopsis – Lomatogonium – Macrocarpaea – Megacodon – Metagentiana – Microrphium – Neblinantha – Neurotheca – Obolaria – Oreonesion – Ornichia – Orphium – Phyllocyclus – Picrophloeus – Potalia – Prepusa – Pterygocalyx – Purdieanthus – Pycnosphaera – Rogersonanthus – Roraimaea – Sabatia – Saccifolium – Schenkia – Schinziella – Schultesia – Sebaea – Senaea


A Ensiaanen (Gentiana) san en plaantenskööl uun det famile faan a Gentianaceae. Diar hiar son 300 bit 400 slacher tu. G. sect. Asclepiadeae – G. sect. Calathianae – G. sect. Chondrophylla – G. sect. Ciminalis – G. sect. Cruciata – G. sect. Dolichocarpa – G. sect. Fimbricorona – G. sect. Frigida – G. sect. Gentiana – G. sect. Isomeria – G. sect. Kudoa – G. sect. Microsperma – G. sect. Otophora – G. sect. Phyllocalyx – G. sect. Pneumonanthe Long-Ensiaan (Gentiana pneumonanthe) .. Commonskategorii: Ensiaanen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Ensiaanen


A Long-Ensiaan (Gentiana pneumonanthe) as en plaantenslach uun det skööl faan a Ensiaanen (Gentiana) uun det famile faan a Gentianaceae. Hi wääkst uun wiat hias an trinjam muuren. Commonskategorii: Long-Ensiaan – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Long-Ensiaan


A Speinöden (Strychnos) san en plaantenskööl uun det famile faan a Loganiaceae. Eegentelk san hör früchten goor nian nöden, at san beien. An dü skel diar faan spei, auer uun a früchten Strychnin as, en Indol-Alkaloid. Faan Speinöden woort uk Curare maaget. Det as en gift, huar a süüdameerikoons indioonern mä jaaget haa. S. aculeata – S. acuta – S. aenea – S. afzelii – S. alvimiana – S. amazonica – S. andamanensis – S. angolensis – S. angustiflora – S. araguaensis – S. asperula – S. asterantha – S. atlantica – S. axillaris – S. bahiensis – S. barnhartiana – S. barteri – S. benthamii – S. bicolor – S. bifurcata – S. boonei – S. borneensis – S. brachiata – S. brachistantha – S. brasiliensis – S. bredemeyeri – S. campicola – S. camptoneura – S. canthioides – S. castelnaeana – S. cathayensis – S. cayennensis – S. cerradoensis – S. chlorantha – S. chromatoxylon – S. chrysophylla – S. cocculoides – S. cogens – S. colombiensis – S. congolana – S. coriacea – S. croatii – S. cuminodora – S. cuniculina – S. curtisii – S. daclacensis – S. dale – S. dalzellii – S. dantaensis –


At (Gewöönelk) Speinöd (Strychnos nux-vomica, of uk: Strychnos colubrina, Strychnos lucida, Strychnos spireana, Strychnos vomica) as en plaantenslach uun det skööl faan a Speinöden (Strychnos) uun't famile faan a Loganiaceae. Hat wääkst uun Süüduastaasien. Uun hör früchten as Strychnin, en Indol-Alkaloid, an diaram skel dü spei, wan dü jo atst. Commonskategorii: Speinöden – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Speinöden


Vorlage:Infobox Chemikalie/Summenformelsuche vorhanden Strychnin as en auer a miatag giftag Alkaloid. Hat hiart tu a Indolalkaloiden. Faan Strychnin feit am muskelkräämper. Hat as iar üs rootengift brükt wurden. Strychnin komt natüürelkerwiis uun plaanten faan det skööl Strychnos föör. Thieme Chemistry (Hrsg.): Iindrach tu Strychnin uun Römpp Online. Version 3.19. Georg Thieme Verlag, Stuttgart 2011, ufrepen di 22. Jüüne 2014. Iindraanj tu Strychnin uun't GESTIS-dootenbeenk faan't IFA, ufrepen di 1. Febrewoore 2016 (mä JavaScript). Commonskategorii: Strychnin – Saamlang faan bilen of filmer Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


At Sia faan Asow as en banensia uun Uasteuroopa mä ferbinjang tu't Suart Sia auer at Struat faan Kertsch. Hat hää hör nööm efter det stääd Asow bi a struum Don. At Sia as 37.600 km² grat an böös flaak, uun't madel man 8 meeter jip. At jipst steed as 14 meeter jip. Uun't nuurden leit a Ukraine an uun süüduasten Ruslun. Uun't waasten leit at hualeweilun Krim. Satelitenbil Brag auer at Struat faan Kertsch sant 2019 Commonskategorii: Sia faan Asow – Saamlang faan bilen of filmer 46.136.4Koordinaaten: 46° 6′ 0″ N, 36° 24′ 0″ O


A Don (rüsk Дон) as en 1870 km lungen tustruum faan't Sia faan Asow uun Süüdruslun. Artikel Don uun't Grat Sowjetisk Ensiklopedii (BSE), 3. aplaag 1969–1978 (rüsk) Don uun't Stootelk Fertiaknis faan Struumer an Sian (rüsk) A nööm faan a struum komt faan en iraanisk spriak. Üüb Oseetisk het дон don „weeder”. Commonskategorii: Don – Saamlang faan bilen of filmer


A Hydrolea san det iansagst plaantenskööl uun det famile Hydroleaceae uun det order faan a Solanales. Diar hiar son 12 of muar slacher tu, diar üüb a nuurdelk eerdheleft waaks. Hydrolea brevistyla Hydrolea corymbosa Hydrolea elatior Hydrolea floribunda Hydrolea macrosepala Hydrolea nigricaulis Hydrolea ovata Hydrolea palustris Hydrolea quadrivalvis Hydrolea spinosa Hydrolea uniflora Hydrolea zeylanica Commonskategorii: Hydrolea – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Hydrolea


A Montiniaceae san en plaantenfamile uun det order faan a Solanales. Diar hiar man fiiw slacher tu. Jo waaks uun Afrikoo an Madagaskar. Grevea G. bosseri – G. eggelingii – G. madagascariensis Kaliphora K. madagascariensis Montinia M. caryophyllacea Commonskategorii: Montiniaceae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Montiniaceae


Sphenoclea zeylanica as di iansagst plaantenslach uun det iansagst plaantenskööl Sphenoclea faan det famile Sphenocleaceae. Hat as en ünkrüüs uun risplantaajen. Commonskategorii: Sphenoclea zeylanica – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Sphenoclea zeylanica


Canna of uk Bluumraid as det iansagst plaantenskööl uun det famile Cannaceae faan't order Zingiberales. Diar hiar tjiin slacher tu. Jo wurd hal för a guard of bluumpot aptaanj. C. bangii – C. flaccida – C. glauca – C. indica – C. iridiflora – C. jaegeriana – C. liliiflora – C. paniculata – C. pedunculata – C. tuerckheimii Commonskategorii: Canna – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Canna


A Costaceae of uk Kostusplaanten san en plaantenfamile uun det order faan a Zingiberales. Diar hiar aacht sköölen mä 120 slacher tu. Jo waaks uun a troopen. Chamaecostus – Cheilocostus – Costus – Dimerocostus – Hellenia – Monocostus – Paracostus – Tapeinochilos Slacher faan det skööl Costus: Costus afer Costus barbatus Costus dubius Costus malortieanus Commonskategorii: Costaceae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Costaceae


Homersjuaren of Helikoonien (Heliconia) san det iansagst plantenskööl uun det famile Heliconiaceae faan't order Zingiberales. Diar hiar 100 bit 225 slacher tu. Flook slacher wur för a guard of bluumpot aptaanj, auer jo sok smok bloosen haa. H. subg. Griggsia – H. subg. Heliconia – H. subg. Heliconiopsis – H. subg. Stellochlamys – H. subg. Taeniostrobus Commonskategorii: Homersjuaren – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Homersjuaren


A Orchidantha san det iansagst plaantenskööl uun det famile Lowiaceae faan't order Zingiberales. Hör bloosen like Orchideen, an diaram het jo uk so: Orchideen-Bloosen. Diar hiar gud 20 slacher tu. O. borneensis – O. chinensis – O. chinensis – O. fimbriata – O. foetida – O. grandiflora – O. holttumii – O. inouei – O. insularis – O. laotica – O. longiflora – O. maxillarioides – O. quadricolor – O. sabahensis – O. siamensis – O. stercorea – O. suratii – O. vietnamica Commonskategorii: Orchidantha – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Orchidantha


A Marantaceae san en plaantenfamile uun det order faan a Zingiberales. Diar hiar 31 sköölen mä muar üs 500 slacher tu. Enkelten wurd för a bluumpot aptaanj. Üüb sweedsk het jo Strimelbleedplaanten (Strimbladsväxter). Afrocalathea – Calathea – Ctenanthe – Donax – Goeppertia – Halopegia – Haumania – Hylaeanthe – Hypselodelphys – Indianthus – Ischnosiphon – Koernickanthe – Maranta – Marantochloa – Megaphrynium – Monophyllanthe – Monotagma – Myrosma – Phrynium – Pleiostachya – Saranthe – Sarcophrynium – Schumannianthus – Stachyphrynium – Stromanthe – Thalia – Thaumatococcus – Trachyphrynium Commonskategorii: Marantaceae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Marantaceae


A Annonaceae san en plaantenfamile uun det order faan a Magnoolienoortagen (Magnoliales). Faan enkelt slacher, fööraal faan det skööl Annona kön a früchten eden wurd. Ambavioideae – Anaxagoreoideae – Annonoideae – Malmeoideae Afroguatteria – Alphonsea – Ambavia – Anaxagorea – Annickia – Annona – Anonidium – Artabotrys – Asimina – Asteranthe – Bocagea – Bocageopsis – Boutiquea – Cananga – Cardiopetalum – Cleistochlamys – Cleistopholis – Cremastosperma – Cyathocalyx – Cymbopetalum – Dasymaschalon – Deeringothamnus – Dendrokingstonia – Desmopsis – Desmos – Diclinanona – Dielsiothamnus – Disepalum – Drepananthus – Duckeanthus – Duguetia – Enicosanthum – Ephedranthus – Exellia – Fenerivia – Fissistigma – Friesodielsia – Froesiodendron – Fusaea – Gilbertiella – Goniothalamus – Greenwayodendron – Guatteria – Hexalobus – Hornschuchia – Huberantha – Isolona – Klarobelia – Leoheo – Letestudoxa – Lettowianthus – Maasia – Malmea – Marsypopetalum – Meiocarpidium – Meiogyne – Melodorum – Mezzettia – Miliusa – Mischogyne – Mitrella – Mitrephora – Mkilua – Monanthotaxis – Monocarpia – Monocyclanthus – Monodora – Monoon – Mosannona – Mwasumbia – Neostenanthera – Neo-uvaria – Onychopetalum – Ophrypetalum – Orophea – Oxandra – Pachypodanthium – Phaeanthus – Phoenicanthus – Piptostigma – Platymitra – Polyalthia – Polyalthiopsis – Polyceratocarpus –


A Annona san en plaantenskööl uun't famile faan a Annonaceae. Diar hiar son 175 slacher tu, diar uun a troopen an subtroopen waaks. Enkelt slacher leewre oobst an wurd aptaanj: Cherimoya of Kaneelaapel. A. acuminata – A. acutiflora – A. amazonica – A. ambotay – A. andicola – A. angustifolia – A. annonoides – A. antioquensis – A. asplundiana – A. atabapensis – A. atemoya – A. aurantiaca – A. bahiensis – A. bicolor – A. billbergii – A. boliviana – A. bullata – A. burchellii – A. cacans – A. calcarata – A. calophylla – A. campestris – A. cancellata – A. caput-medusae – A. cascarilloides – A. centrantha – A. cercocarpa – A. cherimola – A. cherimolioides – A. chiriquensis – A. conica – A. cordifolia – A. coriacea – A. cornifolia – A. crassiflora – A. crassivenia – A. cristalensis – A. crotonifolia – A. cubensis – A. cuspidata – A. danforthii – A. deceptrix – A. deminuta – A. densicoma – A. dioica – A. dodecapetala – A. dolabripetala – A. dolichopetala – A. dolichophylla – A. duckei – A. dunalii – A. echinata – A. ecuadorensis – A. edulis – A. ekmanii – A. emarginata


Degeneria as det iansagst plaantenskööl uun det famile Degeneriaceae faan't order Magnoolienoortagen (Magnoliales). Diar jaft at man tau slacher faan, diar üüb Fidschi waaks. D. roseiflora D. vitiensi Commonskategorii: Degeneriaceae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Degeneria


Sas'chori (Georgisch: სასხორი) as en toorp önj Georgien önjt regioon Mts'cheta-Mtianeetien. Et toorp hiirt tu e Munisipaliteet Mts'cheta. Deer booge 332 manschne (2014). Commons: Sas'chori – Soomling foon bile än filme Georgia: Mtskheta-Mtianeti Region, citypopulation.de 41.84166666666744.555277777778Koordinaaten: 41° 50′ 30″ N, 44° 33′ 19″ O


Eupomatia as det iansagst plaantenskööl uun det famile Eupomatiaceae faan't order Magnoolienoortagen (Magnoliales). Diar jaft at man trii slacher faan. E. barbata E. bennettii E. laurina Commonskategorii: Eupomatia – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Eupomatia


A Galbulimima san det iansagst plaantenskööl uun det famile Himantandraceae faan't order Magnoolienoortagen (Magnoliales). Diar jaft at man tau slacher faan. Galbulimima baccata F.M.Bailey Galbulimima belgraveana (F.Muell.) Sprague Commonskategorii: Galbulimima – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Galbulimima


A Gumebuum (Ficus elastica) as en plaantenslach uun det skööl faan a Fiigen (Ficus). Hi komt eegentelk faan Süüduastaasien, wääkst daalang oober aueraal uun a troopen an subtroopen. Faan a buumsaft koon kautschuk (gume) maaget wurd, diar woort daalang oober leewer di Kautschukbuum (Hevea brasiliensis) för brükt. Commonskategorii: Gumebuumer – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Gumebuumer


Ual-Weesterlön es di Diil fan Weesterlön üp Söl, hur di Mensken fan Eidem hengingen sen, wan jaar Tērp önergiar. Üđer Liren fortel uk, dat Raantemern üp Weesterlön' nii becht haa, aurdat jam dit me di Dünemsön tö fuul waar. Di Hedigen sen di Diilen wesen, fan wat Ual-Weesterlön töhopwukset es. Em kür uk sii, dat des di Röten fan delings Weesterlön sen. Di Süđerhedig skel di jerst Plaats wesen wiis, hur di Eidemers hengingen sen. Ombi 200 Jaaren leeter es diar uk di Sērk henbecht uuren, aurdat dat Prötjeriihüs fan Eidem da hiilendal ön Steken gingen wiar. Üs dit ütsjocht, sen di Buern me Sjip aur di Wai gingen, wat deling "Sjipwai" jit, dat di Sjip üp di hooger Hiiren Geershalemer fret kür. Hat wiar fuar des noch wat iinfacher en uuni direkt bi di Wai, en sa es waarskiin't di Uasterhedig wukset. Di naist Aart fan Lir wel mesken hol bi't Benenweeter uuni, aurdat ja diar gur klaarkum kür. Des giar da hentö di Weesterhedig, aurdat weesterfuar diarfan en Kiar wesen es. Bit hentö deling jit di Straat weestern fan dit Lön "Kjeirstraße", wat noch fan Kiarstraat kumt. Di Fesker en Skepslir kür noch ön di üđer Hedigen ek


A Benjamin of at Birkenfiig (Ficus benjamina) as en plaantenslach uun det famile faan a Muurbeiplaanten (Moraceae). Hi komt eegentelk faan Süüduastaasien, wääkst daalang oober üüb a hialer welt. Commonskategorii: Birkenfiigen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Birkenfiigen


A Kautschukbuum (Hevea brasiliensis, Siphonia brasiliensis) as en plaantenslach uun det famile faan a Euphorbiaceae. Hi woort uk Gumebuum näämd, det as oober ei gans rocht, auer di Gumebuum (Ficus elastica) tu en ööder plaantenskööl, a Fiigen (Ficus) hiart. Di buum hää en grat bedüüdang, auer faan di buumsaft Latex wonen woort, an det as en grünjlaag faan natüürkautschuk. Hi komt eegetelk faan Süüdameerikoo, woort daalang oober aueraal uun a troopen üüb plantaajen aptaanj. Tiaknang Bloosen Früchten an siad Saamlin faan Latex Commonskategorii: Kautschukbuum – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Kautschukbuum


A Hevea san en plaantenskööl uun det famile faan a Euphorbiaceae. En grat bedüüdang hää di Kautschukbuum (Hevea brasiliensis). H. benthamiana – H. brasiliensis – H. camargoana – H. camporum – H. guianensis – H. microphylla – H. nitida – H. camargoana – H. rigidifolia – H. spruceana Commonskategorii: Hevea – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Hevea


A Ritsinus as di iansagst plaantenslach uun det skööl Ricinus faan't famile Euphorbiaceae. Uun det siad as Ritsiin (Ricin), an det as böös giftag. Faan Ritsinus woort oober uk Ritsinusööle wonen; det as ei giftag an woort uun a medesiin iinsaat. Commonskategorii: Ritsinus – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Ritsinus Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


Ritsiin (Ricin) as en böös giftag natüürelk protein. Hat komt uun Ritsinus föör. At CAS-Numer as 9009-86-3 . Commonskategorii: Ritsiin – Saamlang faan bilen of filmer Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


Guillermo Alberto Santiago Lasso Mendoza (* 16. Nofember 1942 uun Guayaquil) as faan di 24. Mei 2021 di 46. president faan Ekwadoor. Di 11. April 2021 as hi för sjauer juar weelet wurden. Commonskategorii: Guillermo Lasso – Saamlang faan bilen of filmer


Det Achalgori Munisipaliteet (üüb Georgisk: ახალგორის მუნიციპალიტეტი Achalgoris munitsipaliteti) as en munisipaliteet uun det Mts'cheta-Mtianeetien Regiuun uun Georgien. At regiuun as sant 2008 de facto ei oner kontrol faan't regiaring faan Georgien, man oner kontrol faan't regiaring faan Süüdoseetien, wat bluat faan letjet stooten uunkäänd as. At hoodsteed faan't munisipaliteet as Achalgori.


Det Duscheti Munisipaliteet (üüb Georgisk: დუშეთის მუნიციპალიტეტი Duschetis munitsipaliteti) as en munisipaliteet uun det Mts'cheta-Mtianeetien Regiuun faan Georgien. Det hee 26.199 lidj (2020). At hoodsteed faan't munisipaliteet as Duscheti. Mtskheta-Mtianeti: Administrative Division in Georgia, citypopulation.de


Det Qasbegi Munisipaliteet (üüb Georgisk: ყაზბეგის მუნიციპალიტეტი Qasbegis munitsipaliteti) as en munisipaliteet uun det Mts'cheta-Mtianeetien Regiuun faan Georgien. Det hee 3795 lidj (2020). At hoodsteed faan't munisipaliteet as Stepantsminda. Mtskheta-Mtianeti: Administrative Division of Georgia, citypopulation.de


Det Tianeti Munisipaliteet (üüb Georgisk: თიანეთის მუნიციპალიტეტი Tianetis munitsipaliteti) as en munisipaliteet uun det Mts'cheta-Mtianeetien Regiuun faan Georgien. Det hee 10.182 lidj (2020). Mtskheta-Mtianeti: Administrative Division of Georgia, citypopulation.de


A Mtkwari as mä en lengde faan 1.364 km di lingst struum uun a Kaukasus. Sin hood leit uun a Türkei, oober hi ferlääpt fööraal troch Georgien an Aserbaidschaan. Mtkwari bi Likani, Georgien Mtkwari uun Tiflis, Georgien Artikel Mtkwari uun't Grat Sowjetisk Ensiklopedii (BSE), 3. aplaag 1969–1978 (rüsk) Commonskategorii: Mtkwari / Kura – Saamlang faan bilen of filmer


At Sjongswaan (Cygnus cygnus) as en fögel an hiart tu at onerfamile faan a Ges an Swaanen (Anserinae). Trii Sjongswaanen (föör) an en Grat Swaan (rochts) Ai faan Cygnus cygnus - MHNT Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Sjongswaanen Wikispecies hää en artiikel tu: Sjongswaanen


Det Samts'che-Dschawacheetien Regiuun (üüb Georgisk: სამცხე-ჯავახეთის მხარე Samtsche-Dschawachetis Mchare [samt͡sʰɛ d͡ʒavaxɛtʰis mxarɛ]) as ian faan dön njüügen regiuun faan Georgien. Uun a nuurd leit det Imereetien Regiuun, uun a nuurduast det Baner Kartlien Regiuun, uun a uast det Liiger Kartlien Regiuun, uun a süüduast Armeenien, uun det süüdwaast at Türkei, uun a waast det autonoom republiik faan Adschaarien an uun a nuurdwaast det Guurien Regiuun. Det hee 160.504 lidj (2014). At hoodsteed faan’t regiuun as Achaltsiche. At regiuun hee seeks munisipaliteeten. A munisipaliteeten san: Georgia, citypopulation.de


A Amelanchier of Sokerplumen san en plaantenskööl uun det famile faan a Ruusenplaanten (Rosaceae). Jo waaks bal aaltumaal uun Nuurdameerikoo, ään slach uun Euroopa an tau slacher uun Aasien. Faan enkelt slacher kön a früchten brükt wurd för marmeloode. A. alnifolia – A. arborea – A. asiatica – A. bartramiana – A. canadensis – A. confusa – A. cusickii – A. humilis – A. interior – A. intermedia – A. laevis – A. lamarckii – A. nantucketensis – A. obovalis – A. ovalis – A. pallida – A. parviflora – A. pumila – A. sanguinea – A. sinica – A. spicata – A. utahensis – A. wiegandii A. alnifolia Jong sprööd faan A. spicata Früchten faan di Europeesk slach A. ovalis Commonskategorii: Amelanchier – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Amelanchier


Marmeloode as en iidj, diar faan früchten an soker maaget woort. Det könst dü üüb bruad kliam of uk brük, am tjuarel of joghurt en sweten smaag tu dun. Miast wurd ian traaden soker mä tau traaden früchten apkööget, amdat det marmeloode gud tu kliamen as. Bi enkelt früchten üs eerdbeien of plumen koon't uk en betj maner soker wees. Bi ööder früchten üs riiblisen of solbeien skal't en betj muar soker wees. Uun ingelskspreegen lunen woort onerskääst tesken marmalade det woort faan Citrusfrüchten maaget, an jam (huuchsjiisk: Konfitüre) faan ööder früchten. Marmeloode, diar faan früchtsaft maaget woort, as en Jelee. Aapelsiinmarmeloode Ööder marmeloode Jelee Uk faan nöden koon sweten maaget wurd, det het do oober ei marmeloode. Diar jaft at nödenmuus (faan Eerdnöden of Mandelnöden), kastanjinmuus (Echt Kastanjin), nugatkreem (Haaselnöden). (Eerd-)Nödenmuus Mandelnödenmuus Kastanjinmuus Nugatkreem Commonskategorii: Marmeloode – Saamlang faan bilen of filmer Commonskategorii: Citrus-Marmeloode – Saamlang faan bilen of filmer Commonskategorii: Jelee – Saamlang faan bilen of filmer Commonskategorii: Nödenmuus – Saamlang faan bilen of filmer


Saft as en droonk, diar faan früchten maaget woort. Wan diar goorniks ööders uun as, do het hi direktsaft of konsentraat. At jaft oober uk nektaar, diar san tesken 25% an 50% früchten uun. An en früchtdroonk häält bluas 6% bit 30% früchten. Direktsaft Saft faan früchtkonsentraat Früchtnektaar Früchtdroonk Commonskategorii: Saft – Saamlang faan bilen of filmer


At Pampelmuus (Citrus maxima) as en buum an en Citrusfrücht (Citrus) uun det famile faan a Winrütjplaanten (Rutaceae). Hat komt eegentelk faan Süüduastaasien. Faan Pampelmuusen jaft at en hialer rä iinkrüsagt slacher. En Aapelsiin as iinkrüsagt faan Pampelmuus an Mandariin. En Aapelsiin mä en Pampelmuus woort tu en Grapefruit. Pampelmuusenskööl: Pampelmuus, Pumelo, Paradiisaapel (Citrus maxima) Grapefruit (Citrus × aurantium, Syn. Citrus paradisi) Pomeelo (Citrus × aurantium, pomelo-skööl) Commonskategorii: Pampelmuusen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Pampelmuusen Citrus × aurantium


At Mandariin (Citrus reticulata) as en buum an en Citrusfrücht (Citrus) uun det famile faan a Winrütjplaanten (Rutaceae). Faan Mandariinen kem en hialer rä ööder Citrusplaanten uf. Mandariinenskööl: Mandariin (Citrus reticulata) -> Kalamondiin Madlunsia Mandariin (Citrus x deliciosa) Clementiin (Citrus × aurantium, Syn. Citrus clementina) Satsuma (Citrus × aurantium, Syn. Citrus unshiu) Tangelo (Citrus × tangelo, Minneola) Commonskategorii: Mandariinen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Mandariinen Citrus × aurantium


At Kalamondiin (× Citrofortunella microcarpa, Citrus × microcarpa, Citrus fortunella, Citrus mitis) as en Citrusfrücht (Citrus) uun det famile faan a Winrütjplaanten (Rutaceae). Hat as woorskiinelk natüürelkerwiis uun Sjiina apwoksen üs krüsang faan Mandariin Citrus reticulata an en Kumquat slach Fortunella margarita. Daalang woort at Kalamondiin fööraal üüb a Filipiinen aptaanj. Diar het hat Calamansi. Früchten an saft Marmeloode Commonskategorii: Kalamondiin – Saamlang faan bilen of filmer Commonskategorii: Kumquats – Saamlang faan bilen of filmer


Limquats of Limequats (Citrus × floridana) san Citrusfrüchten (Citrus), diar faan Echt Limeten (Citrus × aurantiifolia) an Kumquats (Fortunella margarita) iinkrüsagt wurden san. Jo waaks fööraal uun Florida. Eustis Lakeland Tavares Commonskategorii: Limquat – Saamlang faan bilen of filmer


At Bergamotte (Citrus × limon, Citrus bergamia) as en Citrusfrücht (Citrus) uun det famile faan a Winrütjplaanten (Rutaceae). Hat as ans iinkrüsagt wurden tesken Swet Limet (Citrus limetta) mä Bateraapelsiin (Citrus × aurantium) of mä Sitronaatsitroon (Citrus medica). Hat woort miast ei för hör frücht aptaanj, man för det ööle uun't frücht. Commonskategorii: Bergamotte – Saamlang faan bilen of filmer


At Swet Limet (Citrus limeta) as en buum an en Citrusfrücht (Citrus) uun det famile faan a Winrütjplaanten (Rutaceae). Hat wääkst fööraal uun Iraan, Pakistaan an Indien. Diar het hat Mausam(b)i, Mosam(b)i of Musam(b)i . Commonskategorii: Swet Limet – Saamlang faan bilen of filmer Bergamotte (Citrus)


At Echt Limet (Citrus × aurantiifolia) as en Citrusfrücht (Citrus) uun det famile faan a Winrütjplaanten (Rutaceae). Det wurd ment letj limoon = letj sitroon. Commonskategorii: Echt Limeten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Echt Limeten


At Gewöönelk Limet of Persisk Limet (Citrus × latifolia) as en buum an en Citrusfrücht (Citrus) uun det famile faan a Winrütjplaanten (Rutaceae). Mä det frücht wurd hal drinks misket: Caipirinha, Daiquiri of Mojito. Commonskategorii: Gewöönelk Limeten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Gewöönelk Limeten


En Tērdochter es en Dochter, wat höm iin ön di Mür ütkeent en help ken, wan't diar siir dö. Henriette Hirschfeld-Tiburtius di jerst Wüfhaur, wat en promoviaret Tērdochter uur.


At Rüch Limet (Citrus × jambhiri) as en buum an en Citrusfrücht (Citrus) uun det famile faan a Winrütjplaanten (Rutaceae). Hat as ans faan Mandariinen an Sitroonen iinkrüsagt wurden. Commonskategorii: Rüch Limeten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Rüch Limeten


At Rangpur-Limet (Citrus × limonia) as en buum an en Citrusfrücht (Citrus) uun det famile faan a Winrütjplaanten (Rutaceae). Hat as ans faan Mandariinen an Sitroonen iinkrüsagt wurden. Commonskategorii: Rangpur-Limeten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Rangpur-Limeten


Brjansk (üüb Rüs: Брянск) as at hoodsteed faan det Brjansk Prowins uun Rüslun. At steed leit uun a nuurduast faan't prowins. Det hee 402.675 lidj (2020). Russia: Bryansk Oblast, citypopulation.de


At Mauritius-Papeda (Citrus hystrix) as en buum an en Citrusfrücht (Citrus) uun det famile faan a Winrütjplaanten (Rutaceae). Hat komt faan Süüduastaasien an woort tu a Limeten tääld. Commonskategorii: Mauritius-Papeda – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Mauritius-Papeda


At Tangelo of uk Minneola (Citrus × tangelo) as en buum an en Citrusfrücht (Citrus) uun det famile faan a Winrütjplaanten (Rutaceae). Hat as iinkrüsagt wurden faan en suurt Grapefruit (Duncan) an en suurt Mandariin (Dancy). Plaant Apskäären früchten Commonskategorii: Tangelo – Saamlang faan bilen of filmer


At Wil Tulp (Tulipa sylvestris) as en plaantenslach uun det skööl faan a Tulpen (Tulipa) uun't famile faan a Lilienplaanten (Liliaceae). Skalot Bloos Fial mä Wil Tulpen Frücht an siad Commonskategorii: Wil Tulpen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Wil Tulpen


A Liilien (Lilium) san en plaantenskööl uun det famile faan a Liilienplaanten (Liliaceae). Diar hiar son 125 slacher tu. Lilien wurd al loong för hör smok bloosen aptaanj. Lilien waaks fööraal uun miatag kliima üüb a nuurdelk eerdheleft. L. sect. Archelirion – L. sect. Dimorphophyllum – L. sect. Leucolirion – L. sect. Liriotypus – L. sect. Lophophorum – L. sect. Martagon – L. sect. Nepalensia – L. sect. Pseudolirium – L. sect. Regalia – L. sect. Sinolirium – L. sect. Sinomartagon .. Commonskategorii: Liilien – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Liilien


Armin Laschet (* 18. Febrewoore 1961 uun Aachen) as en tjiisk poliitiker faan det CDU. Faan de 27. Jüüne 2017 tu de 26. Oktuuber 2021 wiar hi de elwenst minister-president faan Nuurdrhein-Westfaalen. Sant de 22. Janewoore 2021 bit tu de 31. Janewoore 2022 wiar Laschet de njüügenst bundesföörmaan faan't CDU. Hi wurd de 20. April 2021 a kanslerkandidoot faan't Unioon för't Bundesdaiswool 2021. Bundesföörlidj faan det CDU: Konrad Adenauer (1946-1966), Ludwig Erhard (1966-1967), Kurt Georg Kiesinger (1967-1971), Rainer Barzel (1971-1973), Helmut Kohl (1973-1998), Wolfgang Schäuble (1998-2000), Angela Merkel (2000-2018), Annegret Kramp-Karrenbauer (2018-2021), Armin Laschet (2021-2022), Friedrich Merz (sant Janewoore 2022).


Annalena Charlotte Alma Baerbock (* 15. Deetsember 1980 uun Hannover) as en tjiisk poliitiker faan Bündnis 90/Die Grünen. Sant de 27. Janewoore 2018 as hat, tup mä Robert Habeck, bundesföörwüf faan a Greenen. De 19. April 2021 wurd hat kanslerkandidoot för't Bundesdaiswool 2021. Baerbock as sant 2013 lasmoot faan a Bundesdai. Faan 2012 tu 2015 wiar hat lasmoot faan a Parteiriad faan Bündnis 90/Die Grünen an faan 2009 tu 2013 föörwüf faan a Lunsferbant Brandenborig. Hat as dial faan det Realo-jüg faan't partei. Commons: Annalena Baerbock – Saamling faan biljen of filmer


Brandenborig, amtelk at Lun Brandenborig (üüb Tjiisk: Brandenburg an Land Brandenburg, üüb Plaattjiisk: Brannenborg, üüb Liachsorbisk: Bramborska) as en bundeslun faan Tjiisklun. At bundeslun leit uun a uast faan't lun. Det hee 2.531.071 lidj (2020). At hoodsteed faan't bundeslun as Potsdam. Dön tjiin gratst steeden uun't bundeslun san: Bundeslunen faan Tjiisklun: Baden-Württemberg, Brandenborig, Hamborig, Saarlun, Sleeswich-Holstian. Germany: Administrative Division, citypopulation.de Germany: Brandenburg, citypopulation.de


A Bundesdaiwoolkreis Nuurdfresklun - Dithmarschen Nuurd (Woolkreis 2) as een faan elwen woolkreiser uun Sleeswich-Holstian för a woolen tu de tjiisk Bundesdai. De hial Kreis Nuurdfresklun an a nuurd faan a Kreis Dithmarschen (at steed Heide, at amt Büsum-Wesselburen, Sarkspalslungemeenden Eider an Sarkspalslungemeenden Heider Amlun) hiar tu a woolkreis. Bundesdaiswool 2021 WK Nuurdfresklun - Dithmarschen Nuurd (uun %) % 30 20 10 0 24,6 26,3 12,7 15,7 6,1 3,1 6,6 4,8 CDU SPD FDP A Greenen AfD Linke SSW Ölern Muar of Maner uun ferglik tu 2017 %p 4 2 0 -2 -4 -6 -8 -10 -12 -14 −13,7 +3,8 −0,4 +4,7 −0,4 −3,1 +6,6 +2,5 CDU SPD FDP A Greenen AfD Linke SSW Ölern Vorlage:Wahldiagramm/Wartung/TITEL zu lang Vorlage:Wahldiagramm/Wartung/Fehler in der Farbeingabe - Dunkel Bundesdaiswool 2017 WK Nuurdfresklun - Dithmarschen Nuurd (uun %) % 40 30 20 10 0 38,3 22,5 13,1 11,0 6,5 6,2 2,3 CDU SPD FDP A Greenen AfD Linke Ölern Muar of Maner uun ferglik tu 2013 %p 8 6 4 2 0 -2 -4 -6 -8 −5,1 −7,2 +6,7 +2,9 +2,7 +1,8 ± 0,0 CDU SPD FDP A Greenen AfD Linke Ölern Vorlage:Wahldiagramm/Wartung/Altes Ergebnis nicht 100% Vorlage:Wahldiagramm/Wartung/TITEL zu lang Vorlage:Wahldiagramm/Wartung/Fehler in der Farbeingabe - Dunkel


A Philesiaceae san en plaantenfamile uun det order faan a Lilienoortagen (Liliales). Diar jaft at man tau slacher faan, diar uun Chiile waaks. Lapageria L. rosea Philesia P. magellanica Lapageria rosea Philesia magellanica Commonskategorii: Philesiaceae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Philesiaceae


Iwanowo as at hoodsteed faan det Iwanowo Prowins uun Rüslun. At steed leit uun a waast faan't prowins. Det hee 404.598 lidj (2020). Russia: Ivanovo Oblast, citypopulation.de


Jaroslawl (üüb Rüs: Ярослáвль Jaroslávl’ [jɪrɐˈsɫavlʲ]) as at hoodsteed faan det Jaroslawl Prowins uun Rüslun. At steed leit uun a uast faan't prowins. Det hee 608.353 lidj (2020). Üüs ji-ra-SLAWLJ ütjspreegen. Russia: Yaroslavl Oblast, citypopulation.de Roshydromet; überprüft Okt. 2011


Det Kaluga Guwernement (üüb Rüs: Калу́жская губе́рнія Kalúžskaja gubérnija) wiar faan 1796 tu 1929 ian faan a guwernementen faan det Rüs Keiserrik an det Rüs SFSR. Uun a nuurd an nuurduast lai det Moskau Guwernement, uun a uast det Tula Guwernement, uun a süüd det Orel Guwernement an uun a waast det Smolensk Guwernement. Det hed 1.175.726 lidj (1897). At hoodsteed faan't guwernement wiar Kaluga. Kaluga Prowins Meyers Großes Konversations-Lexikon, Band 10. Leipzig 1907, S. 498-499


Det Woronesch Guwernement (üüb Rüs: Воро́нежская губе́рнія Voronežskaja gubérnija) wiar faan 1725 tu 1928 ian faan a guwernementen faan det Rüs Keiserrik an det Rüs SFSR. Det hed 2.531.253 lidj (1897). At hoodsteed faan't guwernement wiar Woronesch. At guwernement hed 12 kreiser: Birjutsch Bobrow Bogutschar Korotojak Nischnedewitsk Nowochopersk Ostrogoschsk Pawlowsk Sadonsk Semljansk Walujki Woronesch Woronesch Prowins Meyers Großes Konversations-Lexikon, Band 20. Leipzig 1909, S. 752.


A Ranunkeln (Ranunculus) san en plaantenskööl uun det famile faan a Ranunculaceae. Diar hiar muar üs 600 slacher tu. R. subg. Batrachium – R. subg. Crymodes – R. subg. Ranunculus Böderkral (Ranunculus acris) Weederruus (Ranunculus aquatilis) Commonskategorii: Ranunkeln – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Ranunculus


Sleeswich-Holstiin äs iin foon dä seekstin bundesloune foon Tjüschloun. Dat loit twusche e Weestsäi än Ååstsäi, ount noorden fount loun. Dat heet 2.903.773 mänschene (2019). E haudstää foont bundesloun äs Kil. Kraise Aastholstiin Dithmeersche Härtoochdoom Lauenborj Noordfreeschloun Pinnebeerch Plöön Rendsborj-Eckernförde Segebeerch Sleeswich-Flensborj Stiinborj Stormarn Oore bundesloune oun Tjüschloun: Brandenboorj, Saarloun, Sleeswich-Holstiin Germany: Administrative Division, citypopulation.de


Akelein (Aquilegia) san en plaantenskööl uun det famile faan a Ranunculaceae. Diar hiar son 70 bit 75 slacher tu. A. alpina – A. amaliae – A. apuana – A. aradanica – A. aragonensis – A. atrata – A. atrovinosa – A. atwoodii – A. aurea – A. ballii – A. baltistanica – A. baluchistanica – A. barbaricina – A. barnebyi – A. barykinae – A. bernardii – A. bertolonii – A. blecicii – A. borodinii – A. brevistyla – A. buergeriana – A. canadensis – A. cazorlensis – A. champagnatii – A. chaplinei – A. chitralensis – A. chrysantha – A. coerulea – A. colchica – A. confusa – A. cossoniana – A. cymosa – A. daingolica – A. desertorum – A. desolaticola – A. dichroa – A. dinarica – A. discolor – A. dumeticola – A. ecalcarata – A. einseleana – A. elegantula – A. eximia – A. flabellata – A. flavescens – A. formosa – A. fragrans – A. ganboldii – A. gegica – A. glandulosa – A. gracillima – A. grata – A. grubovii – A. guarensis – A. hebeica – A. hinckleyana – A. hirsutissima – A. hispanica – A. holmgrenii – A. incurvata – A.


At (Gewöönelk) Akelei (Aquilegia vulgaris) as en plaantenslach uun det skööl faan a Akelein (Aquilegia). Miast san jo brons, kön oober uk ööder klöören haa. Bleed Bloos Früchten an siad Commonskategorii: Akelei – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Akelei


A Blä Iisenhud (Aconitum napellus) as en plaantenslach uun det famile faan a Ranunculaceae. Aal a plaantendialen san böös giftag. Diar as Protoanemonin uun. Commonskategorii: Blä Iisenhud – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Blä Iisenhud Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


At Sjongtroosel, Troosel (Turdus philomelos) as en fögel uun at trooselfamile Turdidae. Aier faan Turdus philomelos Turdus philomelos Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Sjongtrooseln Wikispecies hää en artiikel tu: Sjongtrooseln


A Iisenhuder (Aconitum) san en plaantenskööl uun det famile faan a Ranunculaceae mä muar üs 200 slacher. Diar hiart uk a Blä Iisenhud (Aconitum napellus) tu. Iisenhuder san böös giftag, auer diar Protoanemonin uun as. A. subg. Aconitum – A. subg. Lycoctonum – A. subg. Paraconitum Blä Iisenhud (Aconitum napellus) .. Commonskategorii: Iisenhuder – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Iisenhuder Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


Gorée Eilun as en eilun an ian faan a distrikten faan Dakar, Seenegal. At eilun leit amanbi 2km tu a süüduast faan't steed. Det wurd bekäänd üüs sümbool för't wechsleben faan slaawen faan Aafrika auer a Atlantik. Üüb't eilun stäänt at Slaawenhüs (üüb Fraansöösk: La Maison des Esclaves; 1776 baget), wat nü en museeum auer a slaawenhanel as. At eilun as sant 1978 en UNESCO-Wäältkultüürarew.


A Ilex san det iansagst plaantenskööl uun det famile faan a Aquifoliaceae. Enkelt slacher wurd hal uun guarder plaantet. Uun Ingelun an Nuurdameerikoo woort mä Ilextwiigen an hör ruad früchten tu jul buid. A Ilex wurd uk Steegpualmer näämd för hör spas bleeden, man jo haa mä Pualmer niks tu dun. At jaft muar üs 400 slacher. A beien san giftag. Byronia Prinos Ilex Ilex Lauroilex Lioprinus Paltoria Pseudoaquifolium Europeesk Ilex (Ilex aquifolium), ingelsk: Holly, diar komt uk di nööm Hollywood faan uf Spriadkoord faan I. aquifolium Früchten uun a leed harewst Gröötnis tu Neisdai uun Ameerikoo Mate (Ilex paraguariensis) Ilex rotunda .. Commonskategorii: Ilex – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Ilex Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


34.09259-118.31991Koordinaaten: 34° 5′ 33″ N, 118° 19′ 12″ W Hollywood ( tuharke?/i) [ˈhɑːli.wʊd] (ingelsk för Ilexwalt) as en stäädial faan Los Angeles uun Kalifornien (USA). Uun't juar 2017 haa diar gud 150.000 minsken lewet. Hollywood as üüb a hialer welt bekäänd, auer diar a grat filmstudios aran san. Skraft uun a berger, 2015 A Walk of Fame loongs a Hollywood Boulevard, 2005 Commonskategorii: Hollywood – Saamlang faan bilen of filmer


A Ialoortagen (Anguilliformes) san en order faan fasker mä sjauer onerordern an 15 bit 20 familin. Jo san aaltumaal smääl üs en slaang an miast uun a naacht üüb jacht. Anguilloidei Anguillidae - Heterenchelyidae - Moringuidae - Chlopsidae - Muraenidae - Myrocongridae Congroidei Colocongridae - Congridae - Muraenesocidae - Nettastomatidae - Derichthyidae - Ophichthidae Nemichthyoidei Nemichthyidae - Serrivomeridae Synaphobranchoidei Synaphobranchidae Anguillidae (Ialer) Anguilla (Ialer) Europeesk Ial (Anguilla anguilla) Congridae (Hääfialer) ... Muraenidae (Mureenen) ... Commonskategorii: Ialoortagen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Ialoortagen


A Stööroortagen (Acipenseriformes) san en order faan fasker, huar't daalang noch tau familin mä 30 slacher faan jaft. Fosiilien san oober al faan't eerdtidjääler Perm bekäänd. Stöören (Acipenseridae) Acipenserinae Acipenser - Huso Scaphirhynchinae Scaphirhynchus – Pseudoscaphirhynchus Priscosturioninae † Skaistöören (Polyodontidae) Polyodon – Psephurus Peipiaosteidae † Commonskategorii: Stööroortagen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Stööroortagen


A Ialer (Anguilla) san det iansagst skööl faan fasker uun det famile Anguillidae faan't order Anguilliformes. Jo waanre lung waier. A. anguilla – A. australis – A. bengalensis – A. bicolor – A. borneensis – A. celebesensis – A. dieffenbachii – A. huangi – A. interioris – A. japonica – A. malgumora – A. marmorata – A. megastoma – A. mossambica – A. nebulosa – A. nigricans – A. obscura – A. reinhardtii – A. rostrata Commonskategorii: Ialer – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Ialer


A Cichliformes san en order faan Bianfasker (Osteichthyes). Jo like a Barschoortagen (Perciformes). Tu det order hiar tau familin mä amanbi 1.700 slacher. Cichlidae, amanbi 230 sköölen mä 1.700 slacher Spriadkoord faan det famile Cichlidae Enkelt slacher: Oreochromis Oreochromis mossambicus Coptodon Coptodon rendalli Pholidichthyidae mä man ian skööl: Pholidichthys mä tau slacher: P. anguis P. leucotaenia Wikispecies hää en artiikel tu: Cichliformes


At (Europeesk) Sardiin (Sardina pilchardus) as di iansagst slach fasker uun det skööl Sardina uun't famile faan a Hiaranger (Clupeidae). Hat hää en grat bedüüdang för a faskerei. Commonskategorii: Sardiin – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Sardiin


A Karpoortagen (Cypriniformes) san en grat order faan bianfasker (Osteichthyes) mä muar üs 4.300 slacher. Di bekäändst fask uun det order as a Karp (Cyprinus carpio). Cobitoidea Balitoridae – Barbuccidae – Botiidae – Cobitidae – Catostomidae – Ellopostomatidae – Gastromyzontidae – Nemacheilidae – Serpenticobitidae – Vaillantellidae Cyprinoidea Cyprinidae – Psilorhynchidae Paedocypridoidea Paedocyprididae Karper (Cyprinidae) Carassius Gulfask (Carassius gibelio forma auratus) Cyprinus Karp, Koi (Cyprinus carpio) Commonskategorii: Karpoortagen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Karpoortagen