John Fitzgerald „Jack“ Kennedy (* 29. Mei 1917 uun Brookline, Massachusetts; † 22. Nofember 1963 uun Dallas, Texas), wiar en US-ameerikoons poliitiker faan det Demokraatisk Partei an faan 1961 tu 1963 de 35. president faan dön Ferianigt Stooten. Hi wiar 1963 uun en atentaat ambroocht. A beeftgrünjer faan san duas san tu daaling uun a meeningen faan lidj amstreden. Presidenten faan dön Ferianigt Stooten (1945-2001): Harry S. Truman (1945-1953), Dwight Eisenhower (1953-1961), John F. Kennedy (1961-1963), Lyndon B. Johnson (1963-1969), Richard Nixon (1969-1974), Gerald Ford (1974-1977), Jimmy Carter (1977-1981), Ronald Reagan (1981-1989), George H.W. Bush (1989-1993), Bill Clinton (1993-2001). Vize-Presidenten faan dön Ferianigt Stooten 1945-2001: nian (1945-1949), Alben W. Barkley (1949-1953), Richard Nixon (1953-1961), Lyndon B. Johnson (1961-1963), nian (1963-1965), Hubert Humphrey (1965-1969), Spiro Agnew (1969-1973), nian (Oktuuber-Deetsember 1973), Gerald Ford (1973-1974), nian (August-Deetsember 1974), Nelson Rockefeller (1974-1977), Walter Mondale (1977-1981), George H.W. Bush (1981-1989), Dan Quayle (1989-1993), Al Gore (1993-2001).


Lyndon Baines Johnson (* 27. August 1908 uun Stonewall, Texas; † 22. Janewoore 1973 uk diar) wiar en US-ameerikoons poliitiker faan det Demokraatisk Partei an faan 1963, efter John F. Kennedy san duas, tu 1969 de 36. president faan dön Ferianigt Stooten. Tuföör fertreed hi faan 1937 tu 1949 a bundesstoot Texas uun det US-Representantenhüs an uk faan 1949 tu 1961 uun det US-Seneat. Faan 1961 wiar hi oner-president oner John F. Kennedy. Efter a John F. Kennedy san duas, 22. Nofember 1963, wurd Johnson uun buurd faan det Air Force One üüs nei US-president iinsweerd. Hi wurd uun det presidentskapswool uun Nofember 1964 uun sin baantje besteediget. Presidenten faan dön Ferianigt Stooten (1945-2001): Harry S. Truman (1945-1953), Dwight Eisenhower (1953-1961), John F. Kennedy (1961-1963), Lyndon B. Johnson (1963-1969), Richard Nixon (1969-1974), Gerald Ford (1974-1977), Jimmy Carter (1977-1981), Ronald Reagan (1981-1989), George H.W. Bush (1989-1993), Bill Clinton (1993-2001). Vize-Presidenten faan dön Ferianigt Stooten 1945-2001: nian (1945-1949), Alben W. Barkley (1949-1953), Richard Nixon (1953-1961), Lyndon B. Johnson (1961-1963), nian (1963-1965), Hubert Humphrey (1965-1969), Spiro Agnew (1969-1973), nian (Oktuuber-Deetsember 1973), Gerald Ford (1973-1974), nian (August-Deetsember 1974), Nelson Rockefeller (1974-1977), Walter Mondale (1977-1981), George H.W. Bush (1981-1989), Dan Quayle (1989-1993), Al Gore (1993-2001).


Richard Milhous Nixon (* 9. Janewoore 1913 uun Yorba Linda, Kalifornien; † 22. April 1994 uun New York) wiar en US-ameerikoons poliitiker faan det Republikaans Partei an faan 1969 tu 1974 de 37. president faan dön Ferianigt Stooten. Hi wurd uun det presidentskapswool faan 7. Nofember 1972 welerweelet, man uun't fulig faan det Watergate-Afeer treed Nixon faan sin baantje turag. Hi wiar faan 1953 tu 1961 uk vize-president faan't lun. Presidenten faan dön Ferianigt Stooten (1945-2001): Harry S. Truman (1945-1953), Dwight Eisenhower (1953-1961), John F. Kennedy (1961-1963), Lyndon B. Johnson (1963-1969), Richard Nixon (1969-1974), Gerald Ford (1974-1977), Jimmy Carter (1977-1981), Ronald Reagan (1981-1989), George H.W. Bush (1989-1993), Bill Clinton (1993-2001). Vize-Presidenten faan dön Ferianigt Stooten 1945-2001: nian (1945-1949), Alben W. Barkley (1949-1953), Richard Nixon (1953-1961), Lyndon B. Johnson (1961-1963), nian (1963-1965), Hubert Humphrey (1965-1969), Spiro Agnew (1969-1973), nian (Oktuuber-Deetsember 1973), Gerald Ford (1973-1974), nian (August-Deetsember 1974), Nelson Rockefeller (1974-1977), Walter Mondale (1977-1981), George H.W. Bush (1981-1989), Dan Quayle (1989-1993), Al Gore (1993-2001).


f Di Mont Iboundji as en berag uun Gabuun mä en hööchde faan knaap 1000 meetern. Ööder kwelen sai, hi as 1575 m huuch. En öödern huugen berag uun't lun as di Mont Bengoué. Peakbagger Gabon Mount Bengoué, Gabon, Peakbagger.com. geonames.org mapcarta.com


f Di Mont Bengoué as en 1070 meeter huugen berag uun't prowins Ogooué-Ivindo uun Gabuun. Hi as ferlicht di huuchst berag uun't lun. Efter ööder kwelen as di Mont Iboundji di huuchst berag. Mont Bengoué üüb Peakbagger.com geonames.org mapcarta.com


Gerald Rudolph Ford, Jr. (bäären üüs Leslie Lynch King, Jr.; * 14. Jüüle 1913 uun Omaha, Nebraska; † 26. Deetsember 2006 uun Rancho Mirage, Kalifornien) wiar en poliitiker faan det Republikaans Partei an faan 1974, efter Richard Nixon san turagtreed, tu 1977 de 38. president faan dön Ferianigt Stooten. Hi wiar faan Deetsember 1973 tu August 1974 a vize-president faan't lun. Presidenten faan dön Ferianigt Stooten (1945-2001): Harry S. Truman (1945-1953), Dwight Eisenhower (1953-1961), John F. Kennedy (1961-1963), Lyndon B. Johnson (1963-1969), Richard Nixon (1969-1974), Gerald Ford (1974-1977), Jimmy Carter (1977-1981), Ronald Reagan (1981-1989), George H.W. Bush (1989-1993), Bill Clinton (1993-2001). Vize-Presidenten faan dön Ferianigt Stooten 1945-2001: nian (1945-1949), Alben W. Barkley (1949-1953), Richard Nixon (1953-1961), Lyndon B. Johnson (1961-1963), nian (1963-1965), Hubert Humphrey (1965-1969), Spiro Agnew (1969-1973), nian (Oktuuber-Deetsember 1973), Gerald Ford (1973-1974), nian (August-Deetsember 1974), Nelson Rockefeller (1974-1977), Walter Mondale (1977-1981), George H.W. Bush (1981-1989), Dan Quayle (1989-1993), Al Gore (1993-2001).


James Earl „Jimmy“ Carter Jr. (* 1. Oktuuber 1924 uun Plains, Georgia) as en US-ameerikoons poliitiker faan det Demokraatisk Partei. Hi wiar faan 1977 tu 1981 de 39. president faan dön Ferianigt Stooten. Faan 1971 tu 1975 wiar hi guwernöör faan Georgia. Presidenten faan dön Ferianigt Stooten (1945-2001): Harry S. Truman (1945-1953), Dwight Eisenhower (1953-1961), John F. Kennedy (1961-1963), Lyndon B. Johnson (1963-1969), Richard Nixon (1969-1974), Gerald Ford (1974-1977), Jimmy Carter (1977-1981), Ronald Reagan (1981-1989), George H.W. Bush (1989-1993), Bill Clinton (1993-2001).


George Herbert Walker Bush (miast ianfach George Bush of George Bush Senior; * 12. Jüüne 1924 uun Milton, Massachusetts; † 30. Nofember 2018 uun Houston, Texas), wiar en US-ameerikoons poliitiker faan det Republikaans Partei. Hi wiar faan 1989 tu 1993 de 41. president faan dön Ferianigt Stooten. Hi wiar de 43. US-president, George W. Bush, an de iar guwernöör faan Florida, Jeb Bush, hör aatj. Hi wiar uk faan 1981 tu 1989 a vize-president. Presidenten faan dön Ferianigt Stooten (1945-2001): Harry S. Truman (1945-1953), Dwight Eisenhower (1953-1961), John F. Kennedy (1961-1963), Lyndon B. Johnson (1963-1969), Richard Nixon (1969-1974), Gerald Ford (1974-1977), Jimmy Carter (1977-1981), Ronald Reagan (1981-1989), George H.W. Bush (1989-1993), Bill Clinton (1993-2001). Vize-Presidenten faan dön Ferianigt Stooten 1945-2001: nian (1945-1949), Alben W. Barkley (1949-1953), Richard Nixon (1953-1961), Lyndon B. Johnson (1961-1963), nian (1963-1965), Hubert Humphrey (1965-1969), Spiro Agnew (1969-1973), nian (Oktuuber-Deetsember 1973), Gerald Ford (1973-1974), nian (August-Deetsember 1974), Nelson Rockefeller (1974-1977), Walter Mondale (1977-1981), George H.W. Bush (1981-1989), Dan Quayle (1989-1993), Al Gore (1993-2001).


William Jefferson „Bill“ Clinton (bäären üüs William Jefferson Blythe III.; * 19. August 1946 uun Hope, Arkansas) as en US-ameerikoons poliitiker faan det Demokraatisk Partei. Faan 1993 tu 2001 wiar hi de 42. president faan det Ferianigt Stooten. Tuföör wiar hi guwernöör faan Arkansas. Presidenten faan dön Ferianigt Stooten (1945-2001): Harry S. Truman (1945-1953), Dwight Eisenhower (1953-1961), John F. Kennedy (1961-1963), Lyndon B. Johnson (1963-1969), Richard Nixon (1969-1974), Gerald Ford (1974-1977), Jimmy Carter (1977-1981), Ronald Reagan (1981-1989), George H.W. Bush (1989-1993), Bill Clinton (1993-2001).


George Walker Bush (* 6. Jüüle 1946 uun New Haven, Connecticut) as en US-ameerikoons poliitiker faan det Republikaans Partei an wiar faan 2001 tu 2009 de 43. president faan dön Ferianigt Stooten. Faan 1995 tu 2000 wiar hi guwernöör faan Texas. San aatj, George H.W. Bush, wiar de 41. US-president. Presidenten faan dön Ferianigt Stooten (2001-): George W. Bush (2001-2009), Barack Obama (2009-2017), Donald Trump (2017-2021), Joe Biden (2021-).


Angela Dorothea Merkel (bäären üüs Angela Dorothea Kasner; * 17. Jüüle 1954 uun Hamborig) as en tjiisk poliitiker faan det CDU. Hat wiar faan a 22. Nofember 2005 tu a 8. Detsember 2021 bundeskansler faan det Bundesrepubliik Tjiisklun. Faan a 10. April 2000 tu a 7. Deetsember 2018 wiar hat uk det CDU-bundesföörstwüf. Uk wan Merkel uun Hamborig bäären wurd, as hat man uun det DDR apwooksen, auer dat san aatj, Horst Kasner (1926–2011; bäären Kaźmierczak), diar uun Quitzow uun Brandenborig prääster wurden as. 1973-78 hee hat uun Leipzig Füüsik studiaret an en dochtertiitel maaget. De 3. September 1977 hee hat do Ulrich Merkel freid. Jo wiar man bluat fiiw juar befreid: jo wurd 1982 skääsd. Fjauer juar leeder liar Merkel Joachim Sauer keenen. 1998 befreid hat ham tu't naist feer. Faan Janewoore 1991 tu Nofember 1994 wiar hat Bundesminister för Wüfhööd an't Jong Lidj an diarefter tu Oktuuber 1998 Bundesminister för Amwäält, Natüürskül an Reaktoorseekerhaid. Commons: Angela Merkel – Saamling faan biljen of filmer


Konrad Hermann Joseph Adenauer (* 5. Janewoore 1876 uun Köln; † 19. April 1967 uun Rhöndorf) wiar faan 1949 tu 1963 de iarst bundeskansler faan det Bundesrepubliik Tjiisklun an faan 1951 tu 1955 tuglik iarst bundesminister faan det Bütjluns Amt. Faan 1917 tu 1933 an för hög muuner uun 1945 wiar hi boowerbürgermääster faan't steed Köln. Commons: Konrad Adenauer – Saamling faan biljen of filmer


Fang (het uk Pahouin of Pamue) as det spriak faan a Fang uun Madelafrikoo. Hat hiart tu a bantuspriaken an woort mä latiinsk skraft skrewen. Hör amanbi 1 miljuun spreegern lewe uun Ekwatoriaalguinea (~300.000), Gabuun (~590.000), Kameruun (~120.000) an uun't Republiik Kongo (~8.000).


Wat menst dü? CFA-Franc BCEAO (XOF) faan't Waastafrikoons Wiartskap- an Müntunion (UEMOA, green) CFA-Franc BEAC (XAF) faan't Madelafrikoons Wiartskap- an Müntunion (CEMAC, blä) CFA-Franc regiuun (uun Waast- an Madelafrikoo) Commonskategorii: CFA-Franc – Saamlang faan bilen of filmer


A CFA-Franc BEAC (Franc de la Coopération Financière en Afrique Centrale) as det münt faan't Madelafrikoons Wiartskap- an Müntunion (CEMAC). Diar hiar tu: Ekwatoriaal-Guinea Ekwatoriaal-Guinea, Gabuun Gabuun, Kameruun Kameruun, Kongo, Republiik Republiik Kongo, Tschad Tschad, Madelafrikoo Madelafrikoons Republiik. Hi woort ütjden faan't Madelafrikoonsk Sentraalbeenk (Banque Centrale des États d'Afrique Centrale, BEAC) uun Yaoundé (Kameruun) an hää di ISO-4217-Code XAF. Di wäärs as bünjen tu a Euro an woort mä 655,957 CFA-Franc för 1 Euro hanelt. Commonskategorii: CFA-Franc BEAC – Saamlang faan bilen of filmer CFA-Franc BCEAO Helmut Kahnt, Bernd Knorr: Alte Maße, Münzen und Gewichte. Ein Lexikon. Bibliographisches Institut, Leipzig 1986, Lizenzausgabe Mannheim/Wien/Zürich 1987, ISBN 3-411-02148-9, S. 375 f. an 378.


Ludwig Wilhelm Erhard (* 4. Febrewoore 1897 uun Fürth; † 5. Mei 1977 uun Bonn) wiar en tjiisk wiartskapswedenskapsmaan an poliitiker faan det CDU. Hi wiar faan 1948 tu 1949 direktoor för wedenskap an leederhen faan 1949 tu 1963 bundesminister för wedenskap an wiar uun detheer baantje a aatj faan det „tjiisk wiartskapswoner“. Diartu wiar hi faan 1957 tu 1963 oner-kansler. Faan 1963 tu 1966 wiar hi de naist bundeskansler faan det Bundesrepubliik Tjiisklun. Commons: Ludwig Erhard – Saamling faan biljen of filmer


Kurt Georg Kiesinger (* 6. April 1904 uun Ebingen, Württemberg; † 9. Marts 1988 uun Tübingen) wiar en tjiisk poliitiker an faan 1966 tu 1969 traad bundeskansler faan det Bundesrepubliik Tjiisklun. Tuför wiar hi faan 1958 tu 1966 minister-president faan Baden-Württemberg. Commons: Kurt Georg Kiesinger – Saamling faan biljen of filmer


Willy Brandt (Bäären üüs Herbert Ernst Karl Frahm; * 18. Deetsember 1913 uun Lübeck; † 8. Oktuuber 1992 uun Unkel) wiar faan 1969 tu 1974 as föörmaan faan't regiaring faan en koalitschuun faan SPD an FDP de fjuard bundeskansler faan det Bundesrepubliik Tjiisklun. Tuför hed hi faan 1966 tu 1969 uun det iarst grat koalitschuun uun't Kurt Georg Kiesinger sin kabinet wiar minister faan det Bütjluns Amt an oner-kansler. Tuför wiar hi faan 1957 tu 1966 bürgermääster faan Berlin. Commons: Willy Brandt – Saamling faan biljen of filmer


Helmut Heinrich Waldemar Schmidt (* 23. Deetsember 1918 uun Hamborig-Barmbek; † 10. Nofember 2015 uun Hamborig-Langenhorn) wiar en tjiisk poliitiker faan det SPD. Faan 1974, efter Willy Brandt san turagtreed, tu 1982 wiar hi de füft bundeskansler faan Bundesrepubliik Tjiisklun. Hi wiar uk faan September tu Oktuuber 1982 Minister faan det Bütjluns Amt. Commons: Helmut Schmidt – Saamling faan biljen of filmer


Helmut Josef Michael Kohl (* 3. April 1930 uun Ludwigshafen am Rhein; † 16. Jüüne 2017 uk diar) wiar en tjiisk poliitiker faan det CDU. Faan 1982 tu 1998 wiar hi de seekst bundeskansler faan det Bundesrepubliik Tjiisklun. Tuför wiar hi faan 1969 tu 1976 traad minister-president faan Rheinland-Pfalz. Commons: Helmut Kohl – Saamling faan biljen of filmer


Gerhard Fritz Kurt Schröder (* 7. April 1944 uun Mossenberg-Wöhren, daaling tu Blomberg) as en tjiisk poliitiker faan det SPD. Hi wiar faan Oktuuber 1998 tu Nofember 2005 de sööwenst bundeskansler faan det Bundesrepubliik Tjiisklun. Tuför wiar hi faan 1990 tu 1998 minister-president faan Niidersaksen. Commons: Gerhard Schröder – Saamling faan biljen of filmer


At Madelafrikoonsk Sentraalbeenk (Banque des États de l'Afrique Centrale, BEAC) as det sentraalbeenk för a madelafrikoonsk lunen: Madelafrikoo Madelafrikoons Republiik Kongo, Republiik Republiik Kongo Ekwatoriaal-Guinea Ekwatoriaal-Guinea Gabuun Gabuun Kameruun Kameruun Tschad Tschad Jodiar lunen san ferbünjen uun't Madelafrikoonsk Wiartskap- an Müntunion (Communauté Économique et Monétaire de l'Afrique Centrale, CEMAC). Hör gemiansoom münt as di CFA-Franc BEAC. Commonskategorii: Madelafrikoonsk Sentraalbeenk – Saamlang faan bilen of filmer


Graaf Pierre Savorgnan de Brazza (bäären üüs Pietro Paolo Savorgnan di Brazzà; * 26. Janewoore 1852 uun Rom; † 14. September 1905 uun Dakar, Seenegal) wiar en uun Itaalien bäären fraansöösk mariinofisiar an forsker faan Aafrika. At steed Brazzaville uun det Republiik Kongo as efter ham neemd.


Det Central Regiuun (üüb Ingels: Central Region) as ian faan dön fjauer regiuunen uun Uganda. At regiuun leit uun a maden an süüd faan’t lun. Uun a nuurd leit det Northern Regiuun, uun a uast Eastern Regiuun, uun a süüd Tansania an uun a waast det Western Regiuun. Det hee 9.529.238 lidj (2014) . At hoodsteed faan’t regiuun as Kampala. Uun't Central Regiuun san 26 distrikten an det hoodsteed Kampala (Stant 2020): Uganda, citypopulation.de


Det Eastern Regiuun (üüb Ingels: Eastern Region) as ian faan dön fjauer regiuunen uun Uganda. At regiuun leit uun a uast faan’t lun. Uun a nuurd leit det Northern Regiuun, uun a uast Keenia, uun a süüd Tansania an uun a waast det Central Regiuun. Det hee 9.042.420 lidj (2014). At hoodsteed faan’t regiuun as Jinja. Uun't Eastern Regiuun san 37 distrikten (Stant 2020): Uganda, citypopulation.de


Det Northern Regiuun (üüb Ingels: Northern Region) as ian faan dön fjauer regiuunen uun Uganda. At regiuun leit uun a nuurd faan’t lun. Uun a nuurd leit Süüdsudaan, uun a uast Keenia, uun a süüd lei dön Eastern Regiuun, Central Regiuun an Western Regiuun an uun a waast det Demokraatisk Republiik Kongo. Det hee 7.188.132 lidj (2014). At hoodsteed faan’t regiuun as Gulu. Uun't Northern Regiuun san 37 distrikten (Stant 2020): Uganda, citypopulation.de


Det Western Regiuun (üüb Ingels: Western Region) as ian faan dön fjauer regiuunen uun Uganda. At regiuun leit uun a waast faan’t lun. Uun a nuurd leit det Northern Regiuun, uun a uast Central Regiuun, uun a süüduast Tansania, uun a süüdwaast Ruanda an uun a waast det Demokraatisk Republiik Kongo. Det hee 8.874.860 lidj (2014). At hoodsteed faan’t regiuun as Mbarara. Uun't Central Regiuun san 26 distrikten weesen (Stant 2010): Uganda, citypopulation.de Bit 2020 san't 35 distrikten wurden.


Di Innogy es en Skep fuar Ütflochten. Jü es dit jest Skep ön Dütsklön, wat me Methanool-Brenstofselen öndrewen uur. Di Innogy lapt bi di Weisse Flotte Baldeney-GmbH ön di Baldeney-See bi Essen. Di Innogy jert tö en „Greenfuel“-Projekt fan di RWE-Daachter Innogy. Dit Skep skel weegi, hur'ling em me E-Fuels (Driifstof, wat me (Ööko-) Stroom, Lucht, Köölendioksid en Weeter maaket uur) önerwai wiis ken. Dit Koopin en di Ombechningen haa ombi 2 Miljoonen Euro kostet, en diarbi heer di Stat Essen holpen. Dit Jil kām fan en Pot "Grüne Hauptstadt Europas – Essen 2017". Dit Systeem es töhopstelt fan en Methanool-Omseeter en Brenstofselen. Becht waar di Giraaten üs en Diil fan dit Pa-X-ell-Program, wat uk help skel, dat di gurt Krütsfaart-Dampern jaar Stroom söner Diesel maaki ken. Di Meyer-Werev fan di Weeser heer sa'n Systeem iin ön en gurt Krütsfaarer becht. Di Innogy es en Skep fuar Ütflochten, wat di RWE-Daachter Innogy fuar en Ombechning tö di Lux-Werev braacht heer. Dit Skep wiar sent 2006 üs "Inselstadt Ratzeburg" ön Ratzeborig önerwai wesen. Di elektrisk Maskiin fair höör Stroom fan soowen Brenstofselen, wat fan Deenemark kum. Di Firma SerEnergy heer des Giraaten fan di Typ HT PEM (Hoogtemperatuur-Polymeer-Elektrolytmembraan) üttaacht en becht.


A Pügmeen san en skööl faan fulken uun Madelafrikoo. Det san son 150.000 bit 200.000 minsken, diar eegentelk ei föl mäenööder tu dun haa. Hör gemiansoom eegenskap as, dat jo temelk letj san, miast so am 1,50 m. Di nööm pügmeen komt faan't latiinsk pygmaei, an det komt faan't ualgreks πυγμαῖος pygmaíos uf. Det wurd pygmḗ ment fiist, an pügmeen san diarefter so grat üs en fiist. A pügmeen wurd tu sjauer sköölen iindiald: Uastelk skööl, uun't Demokraatisk Republiik Kongo: Mbuti of Ba-Mbuti, mä det onerskööl Efe Waastelk skööl, uun't Madelafrikoonsk Republiik an Republiik Kongo, Gabuun an süüdelk Kameruun: Mbenga of Ba-Mbenga, mä det onerskööl Baka Süüdelk skööl, uun Ruanda, Burundi, Sambia an det süüdelk Demokraatisk Republiik Kongo: Twa an Cwa, of Ba-Twa, Ba-Cwa. Madelskööl, uun't waasten faan't Demokraatisk Republiik Kongo: Twa Luigi Luca Cavalli-Sforza: African Pygmies. Academic Press, Orlando 1986, S. 19 f., 23-26 Véronique Dasen: Dwarfs in Ancient Egypt and Greece. Oxford 1993, S. 13–15. Commonskategorii: Pügmeen – Saamlang faan bilen of filmer


Di Komo as en struum uun Gabuun an Ekwatoriaalguinea. FAO Irrigation in Africa in figures — AQUASTAT Survey – 2005 Fleuves et rivieres du Gabon diversite des Regimes Hydrologiques Commonskategorii: Komo – Saamlang faan bilen of filmer geonames.org


At Psüchologii as det wedenskap am't belewin an ferhualen faan minsken an am sin feranrang uun't leewent. Det wurd komt faan ualgreks ψυχή psyché ‚öösem, sial‘ an λόγος lógos ‚wedenskap‘, an mend tuiarst at wedenskap faan't leewent. At psüchologii amfaadet en hialer rä dialfeeg: Algemian psüchologii. Diar gongt'at am't woornemen, liaren, seenken, weden, feelen, spriak. Bioloogisk psüchologii. Hü bioloogisk faktooren mä't belewin an ferhualen tuuphinge. Persöönelkhaidspsüchologii. Hü onerskiaselk a minsken san. Leewentspsüchologii. Hü det weesen faan en minsk ham auer a juaren feranert. Sotsiaalpsüchologii. Hü a minsken uun an mä at selskap amgung. Uunwand psüchologii, t.b. Wiartskappsüchologii, pedagoogisk psüchologii, an noch flook feeg muar. Commonskategorii: Psüchologii – Saamlang faan bilen of filmer Wikibooks: Psüchologii (sjiisk) Friedrich Paulsen


.sb as det top-level-domain (TLD) faan a Salomoonen. Commonskategorii: .sb – Saamlang faan bilen of filmer


.sm as det top-level-domain (TLD) faan San Marino. Commonskategorii: .sm – Saamlang faan bilen of filmer


.rs as det top-level-domain (TLD) faan Serbien. Commonskategorii: .rs – Saamlang faan bilen of filmer


.sg as det top-level-domain (TLD) faan Singapuur. Commonskategorii: .sg – Saamlang faan bilen of filmer


.sk as det top-level-domain (TLD) faan a Slowakei. Commonskategorii: .sk – Saamlang faan bilen of filmer


.so as det top-level-domain (TLD) faan Somaalia. Commonskategorii: .so – Saamlang faan bilen of filmer


.es as det top-level-domain (TLD) faan Spoonien. Commonskategorii: .es – Saamlang faan bilen of filmer


.sh as det top-level-domain (TLD) faan St. Helena. Commonskategorii: .sh – Saamlang faan bilen of filmer


.ac as det top-level-domain (TLD) faan Ascension. Commonskategorii: .ac – Saamlang faan bilen of filmer


.kn as det top-level-domain (TLD) faan St. Kitts an Nevis. Commonskategorii: .kn – Saamlang faan bilen of filmer


.lc as det top-level-domain (TLD) faan St. Lucia. Commonskategorii: .lc – Saamlang faan bilen of filmer


.vc as det top-level-domain (TLD) faan St. Vincent an a Grenadiinen. Commonskategorii: .vc – Saamlang faan bilen of filmer


.sr as det top-level-domain (TLD) faan Suurinam. Commonskategorii: .sr – Saamlang faan bilen of filmer


.se as det top-level-domain (TLD) faan Sweeden. Commonskategorii: .se – Saamlang faan bilen of filmer


.ch as det top-level-domain (TLD) faan a Sweits. Commonskategorii: .ch – Saamlang faan bilen of filmer


.sy as det top-level-domain (TLD) faan Syrien. Commonskategorii: .sy – Saamlang faan bilen of filmer


.st as det top-level-domain (TLD) faan São Tomé an Príncipe. Commonskategorii: .st – Saamlang faan bilen of filmer


.za as det top-level-domain (TLD) faan Süüdafrikoo. Commonskategorii: .za – Saamlang faan bilen of filmer


.gs as det top-level-domain (TLD) faan Süüdgeorgien an Süüdelk Sandwich Eilunen. Commonskategorii: .gs – Saamlang faan bilen of filmer


.ss as det top-level-domain (TLD) faan a Süüdsudaan. Commonskategorii: .ss – Saamlang faan bilen of filmer


.tj as det top-level-domain (TLD) faan Tadjikistaan. Commonskategorii: .tj – Saamlang faan bilen of filmer


.tz as det top-level-domain (TLD) faan Tansania. Commonskategorii: .tz – Saamlang faan bilen of filmer


.tt as det top-level-domain (TLD) faan Trinidad an Tobago. Commonskategorii: .tt – Saamlang faan bilen of filmer


.cz as det top-level-domain (TLD) faan Tschechien. Commonskategorii: .cz – Saamlang faan bilen of filmer


.tm as det top-level-domain (TLD) faan Turkmeenistaan. Commonskategorii: .tm – Saamlang faan bilen of filmer


.tr as det top-level-domain (TLD) faan a Türkei. Commonskategorii: .tr – Saamlang faan bilen of filmer


.at as det top-level-domain (TLD) faan Uastenrik. Commonskategorii: .at – Saamlang faan bilen of filmer


.ug as det top-level-domain (TLD) faan Uganda. Commonskategorii: .ug – Saamlang faan bilen of filmer


.ua as det top-level-domain (TLD) faan Ukraine. Commonskategorii: .ua – Saamlang faan bilen of filmer


.hu as det top-level-domain (TLD) faan Ungarn. Commonskategorii: .hu – Saamlang faan bilen of filmer


.uy as det top-level-domain (TLD) faan Uruguay. Commonskategorii: .uy – Saamlang faan bilen of filmer


.us as det top-level-domain (TLD) faan a USA. Commonskategorii: .us – Saamlang faan bilen of filmer


.uz as det top-level-domain (TLD) faan Usbekistaan. Commonskategorii: .uz – Saamlang faan bilen of filmer


.ve as det top-level-domain (TLD) faan Weenesuela. Commonskategorii: .ve – Saamlang faan bilen of filmer


.vn as det top-level-domain (TLD) faan Wjetnam. Commonskategorii: .vn – Saamlang faan bilen of filmer


.eh as det top-level-domain (TLD) faan Waastsahara. Commonskategorii: .eh – Saamlang faan bilen of filmer


.va as det top-level-domain (TLD) faan't Watikaanstääd. Commonskategorii: .va – Saamlang faan bilen of filmer


.by as det top-level-domain (TLD) faan Witjruslun. Commonskategorii: .by – Saamlang faan bilen of filmer


.cy as det top-level-domain (TLD) faan Zypern. Commonskategorii: .cy – Saamlang faan bilen of filmer


.ao as det top-level-domain (TLD) faan Angoola. Commonskategorii: .ao – Saamlang faan bilen of filmer


.aq as det top-level-domain (TLD) faan't Antarktis. Commonskategorii: .aq – Saamlang faan bilen of filmer


.ax as det top-level-domain (TLD) faan Åland. Commonskategorii: .ax – Saamlang faan bilen of filmer


.bd as det top-level-domain (TLD) faan Bangladesch. Commonskategorii: .bd – Saamlang faan bilen of filmer


.bf as det top-level-domain (TLD) faan Burkiina Faaso. Commonskategorii: .bf – Saamlang faan bilen of filmer


.bh as det top-level-domain (TLD) faan Bachrain. Commonskategorii: .bh – Saamlang faan bilen of filmer


.bi as det top-level-domain (TLD) faan Burundi. Commonskategorii: .bi – Saamlang faan bilen of filmer


.bj as det top-level-domain (TLD) faan Beniin. Commonskategorii: .bj – Saamlang faan bilen of filmer


.bn as det top-level-domain (TLD) faan Brunei. Commonskategorii: .bn – Saamlang faan bilen of filmer


.bt as det top-level-domain (TLD) faan Bhuutaan. Commonskategorii: .bt – Saamlang faan bilen of filmer


.bw as det top-level-domain (TLD) faan Botsuana. Commonskategorii: .bw – Saamlang faan bilen of filmer


.cd as det top-level-domain (TLD) faan't Demokraatisk Republiik Kongo. Commonskategorii: .cd – Saamlang faan bilen of filmer


.cf as det top-level-domain (TLD) faan't Madelafrikoons Republiik. Commonskategorii: .cf – Saamlang faan bilen of filmer


.cg as det top-level-domain (TLD) faan't Republiik Kongo. Commonskategorii: .cg – Saamlang faan bilen of filmer


.ci as det top-level-domain (TLD) faan't Elfenbianküst. Commonskategorii: .ci – Saamlang faan bilen of filmer


.ck as det top-level-domain (TLD) faan a Cook-Eilunen. Commonskategorii: .ck – Saamlang faan bilen of filmer


.cm as det top-level-domain (TLD) faan Kameruun. Commonskategorii: .cm – Saamlang faan bilen of filmer


.dj as det top-level-domain (TLD) faan Djibuuti. Commonskategorii: .dj – Saamlang faan bilen of filmer


.ee as det top-level-domain (TLD) faan Eestlun. Commonskategorii: .ee – Saamlang faan bilen of filmer


.er as det top-level-domain (TLD) faan Eritrea. Commonskategorii: .er – Saamlang faan bilen of filmer


.eu as det top-level-domain (TLD) faan't Europeesk Union. Commonskategorii: .eu – Saamlang faan bilen of filmer


.fi as det top-level-domain (TLD) faan Finlun. Commonskategorii: .fi – Saamlang faan bilen of filmer


.fj as det top-level-domain (TLD) faan Fidschi. Commonskategorii: .fj – Saamlang faan bilen of filmer


.fm as det top-level-domain (TLD) faan a Tupslööden Stooten faan Mikroneesien. Commonskategorii: .fm – Saamlang faan bilen of filmer


.ga as det top-level-domain (TLD) faan Gabuun. Commonskategorii: .ga – Saamlang faan bilen of filmer


.gh as det top-level-domain (TLD) faan Ghaana. Commonskategorii: .gh – Saamlang faan bilen of filmer


.gm as det top-level-domain (TLD) faan Gambia. Commonskategorii: .gm – Saamlang faan bilen of filmer


.gn as det top-level-domain (TLD) faan Guinea. Commonskategorii: .gn – Saamlang faan bilen of filmer


.gq as det top-level-domain (TLD) faan Ekwatoriaalguinea. Commonskategorii: .gq – Saamlang faan bilen of filmer


.gw as det top-level-domain (TLD) faan Guinea-Bissau. Commonskategorii: .gw – Saamlang faan bilen of filmer


.is as det top-level-domain (TLD) faan Islun. Commonskategorii: .is – Saamlang faan bilen of filmer


.kh as det top-level-domain (TLD) faan Kambodscha. Commonskategorii: .kh – Saamlang faan bilen of filmer


.ki as det top-level-domain (TLD) faan Kiribaati. Commonskategorii: .ki – Saamlang faan bilen of filmer


.km as det top-level-domain (TLD) faan a Komooren. Commonskategorii: .km – Saamlang faan bilen of filmer


.ky as det top-level-domain (TLD) faan a Kaiman Eilunen. Commonskategorii: .ky – Saamlang faan bilen of filmer


.la as det top-level-domain (TLD) faan Laos. Commonskategorii: .la – Saamlang faan bilen of filmer


.lb as det top-level-domain (TLD) faan Liibanon. Commonskategorii: .lb – Saamlang faan bilen of filmer


.lr as det top-level-domain (TLD) faan Libeeria. Commonskategorii: .lr – Saamlang faan bilen of filmer


.ls as det top-level-domain (TLD) faan Lesotho. Commonskategorii: .ls – Saamlang faan bilen of filmer


.mg as det top-level-domain (TLD) faan Madagaskar. Commonskategorii: .mg – Saamlang faan bilen of filmer


.mh as det top-level-domain (TLD) faan a Marshall-Eilunen. Commonskategorii: .mh – Saamlang faan bilen of filmer


.ml as det top-level-domain (TLD) faan Maali. Commonskategorii: .ml – Saamlang faan bilen of filmer


.mm as det top-level-domain (TLD) faan Mjanmaar. Commonskategorii: .mm – Saamlang faan bilen of filmer


.mn as det top-level-domain (TLD) faan a Mongolei. Commonskategorii: .mn – Saamlang faan bilen of filmer


.mr as det top-level-domain (TLD) faan Mauretaanien. Commonskategorii: .mr – Saamlang faan bilen of filmer


.mu as det top-level-domain (TLD) faan Mauritius. Commonskategorii: .mu – Saamlang faan bilen of filmer


.mv as det top-level-domain (TLD) faan a Malediiwen. Commonskategorii: .mv – Saamlang faan bilen of filmer


.mw as det top-level-domain (TLD) faan Malaawi. Commonskategorii: .mw – Saamlang faan bilen of filmer


.my as det top-level-domain (TLD) faan Malaysia. Commonskategorii: .my – Saamlang faan bilen of filmer


.mz as det top-level-domain (TLD) faan Mosambik. Commonskategorii: .mz – Saamlang faan bilen of filmer


.ne as det top-level-domain (TLD) faan Niiger. Commonskategorii: .ne – Saamlang faan bilen of filmer


.nf as det top-level-domain (TLD) faan't Norfolk-Eilun. Commonskategorii: .nf – Saamlang faan bilen of filmer


.ng as det top-level-domain (TLD) faan Nigeeria. Commonskategorii: .ng – Saamlang faan bilen of filmer


.np as det top-level-domain (TLD) faan Nepaal. Commonskategorii: .np – Saamlang faan bilen of filmer


.nu as det top-level-domain (TLD) faan Niue. Commonskategorii: .nu – Saamlang faan bilen of filmer


.pk as det top-level-domain (TLD) faan Pakistaan. Commonskategorii: .pk – Saamlang faan bilen of filmer


.pw as det top-level-domain (TLD) faan Paalau. Commonskategorii: .pw – Saamlang faan bilen of filmer


.sc as det top-level-domain (TLD) faan a Seschelen. Commonskategorii: .sc – Saamlang faan bilen of filmer


A Pualemrut (Salix repens) as en plaant uun det famile faan a wilagplaanten (Salicaceae). Di nööm komt faan Pualemsöndai (di Söndai föör Puask), huar a twiigen för brükt wurden san, am at sark tu buin. A pualemrut as en somergreenen strük mä föl twiiger. Hi woort 30 bit 100 cm huuch. A bleeden san green of grä-green, 1,5 bit 5 cm lung, 1 bit 2 cm briad an haa oner föl fiin hiaren. A bloosen waaks so üs'am det faan wilger käänt üs 'ketjin'. Faan Euroopa bit widj iin uun Aasien könst dü pualemruter finj. Jo waaks üüb luasen sun-grünj, üüb a hias of uk üüb türew. A Ruusmariin-Pualemrut (Salix repens onerslach rosmarinifolia) - uun't banlun an bi a Uastsia A Sun-Pualemrut (Salix repens onerslach arenaria) - üüb a Nuurd- an Uastsiadüner an bi a Atlantik faan Frankrik bit Skandinaawien A Dünem-Pualemrut (Salix repens onerslach dunensis) - üüb a struner faan Euroopa Ei bekäänd. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Pualemruter Wikispecies hää en artiikel tu: Pualemruter


.sd as det top-level-domain (TLD) faan Sudaan. Commonskategorii: .sd – Saamlang faan bilen of filmer


.si as det top-level-domain (TLD) faan Sloweenien. Commonskategorii: .si – Saamlang faan bilen of filmer


.sl as det top-level-domain (TLD) faan Sierra Leone. Commonskategorii: .sl – Saamlang faan bilen of filmer


.sn as det top-level-domain (TLD) faan Senegal. Commonskategorii: .sn – Saamlang faan bilen of filmer


.sx as det top-level-domain (TLD) faan Sint Maarten. Commonskategorii: .sx – Saamlang faan bilen of filmer


.sz as det top-level-domain (TLD) faan Eswatini (Swaasilun). Commonskategorii: .sz – Saamlang faan bilen of filmer


.tc as det top-level-domain (TLD) faan a Turks an Caicos Eilunen. Commonskategorii: .tc – Saamlang faan bilen of filmer


.td as det top-level-domain (TLD) faan a Tschad. Commonskategorii: .td – Saamlang faan bilen of filmer


.tg as det top-level-domain (TLD) faan Toogo. Commonskategorii: .tg – Saamlang faan bilen of filmer


.tk as det top-level-domain (TLD) faan Tokelau. Commonskategorii: .tk – Saamlang faan bilen of filmer


.tl as det top-level-domain (TLD) faan Uast-Timor. Commonskategorii: .tl – Saamlang faan bilen of filmer


.to as det top-level-domain (TLD) faan Tonga. Commonskategorii: .to – Saamlang faan bilen of filmer


.tv as det top-level-domain (TLD) faan Tuwaalu. Commonskategorii: .tv – Saamlang faan bilen of filmer


.vu as det top-level-domain (TLD) faan Wanuaatuu. Commonskategorii: .vu – Saamlang faan bilen of filmer


.ws as det top-level-domain (TLD) faan Samoa. Commonskategorii: .ws – Saamlang faan bilen of filmer


.zm as det top-level-domain (TLD) faan Sambia. Commonskategorii: .zm – Saamlang faan bilen of filmer


.zw as det top-level-domain (TLD) faan Simbabwe. Commonskategorii: .zw – Saamlang faan bilen of filmer


Bermuuda as en skööl faan eilunen uun a Atlantik, a Bermuudas, an uk en britisk bütjenlun. Efter a Bermuudas as det bermuudasaiel (huuchsaiel) näämd, an uk at Bermuuda-Triihuk an a bermuudaboksen. Tu a Bermuudas hiar son 360 koraleneilunen, diar san oober man 20 faan bewenet. Det san a nuurdermiast troopisk koraleneilunen. Tu Bermuuda hiar njügen parishes an tau municipalities (gemeenen) Commonskategorii: Bermuuda – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Bermuuda (sjiisk) Wikimedia Atlas: Bermuuda – Geograafisk an histoorisk koorden 32.3-64.75Koordinaaten: 32° 18′ N, 64° 45′ W


.bm as det top-level-domain (TLD) faan Bermuuda. Commonskategorii: .bm – Saamlang faan bilen of filmer


De Bahia Bundesstoot as een faan dön aacht-an-twuntig bundesstooten uun de süüdameerikoons stoot Brasiilien. A bundesstoot leit uun a uast faan't lun. Det hee 14.873.064 lidj (2017). At hoodsteed faan a bundesstoot as Salvador. Brazil, citypopulation.de


De Ceará Bundesstoot as een faan dön aacht-an-twuntig bundesstooten uun de süüdameerikoons stoot Brasiilien. A bundesstoot leit uun a nuurduast faan't lun. Det hee 9.132.078 lidj (2017). At hoodsteed faan a bundesstoot as Fortaleza. Brazil, citypopulation.de


Det Artibonite Department (üüb Fraansöösk: Le département de l'Artibonite, üüb Haitiaans: Latibonit) as ian faan dön tjiin departmenten uun Haiti. At department leit uun a nuurdwaast faan't lun. Det hee 1.571.020 lidj (2009). At hoodsteed faan’t department as Gonaïves. Dön tjiin gratst steeden uun't department san: At department hee fiiw arrondissementen: Dessalines Gonaïves Gros-Morne Marmelade Saint-Marc Haiti, citypopulation.de Haiti: Cities and Towns, citypopulation.de


At Bermuuda-Triihuk as en regiuun uun a Nuurdatlantik tesken Bermuuda, Florida an Puerto Riko. Diar skel aparte hawariin faan skeb an fliigern föörkimen wees, dialwiis skel jo ianfach ferswünjen wees. Di nööm kaam wel 1963 ap, an sant det buk faan Charles Berlitz The Bermuda Triangle 1977 üüb huuchsjiisk ütjkaam, käänt wel bal arken di ütjdruk. Uun det buk spoon hi en bonk tjüch auer ferswünjen skeb an fliigern tuup, an hör instrumenten hed ei muar rocht werket. An hi mend, det hed mä ünhiamelk krääften tu dun. Man al 1980 kaam diar en ööder buk ütj faan Lawrence Kusche The Bermuda Triangle Mystery – Solved! an diar uun wiset hi efter, dat uun't Bermuuda-Triihuk uk ei muar skeb tu skaas kimen wiar üs öödershuar. Commonskategorii: Bermuuda-Triihuk – Saamlang faan bilen of filmer


.cc as det top-level-domain (TLD) faan a Kokos-Eilunen. Commonskategorii: .cc – Saamlang faan bilen of filmer


A Kokos-Eilunen, uk wel Keeling-Eilunen, (ingelsk Cocos Islands of Keeling Islands), amtelk: Territory of Cocos (Keeling) Islands san en skööl faan eilunen uun a Indik, an san en austraalisk bütjenlun. Hör nööm haa's efter det kokospualem. Di nööm Kokos-Eilun of Kokos-Eilunen jaft at oober uk uun ööder lunen an regiuunen: Uun Mjanmaar, Costa Rica, Guam, Mauritsius, Tonga, Kuuba. Am det ei tu ferwakslin, as di amtelk nööm Cocos Keeling Islands. William Keeling (* 1578; † 1620) wiar en britisken koptein. A Kokos-Eilunen lei uun a troopen, huar't auer't hialer juar likedenang warem as. rulers.org Archive copy. Archiwiaret faan det originool di 26. Maarts 2019. Ufrepen di 18. Detsember 2019. https://www.cocoskeelingislands.com.au/ https://www.environment.gov.au/topics/national-parks/pulu-keeling-national-park/history/cocos-keeling-islands-history Bureau of Meteorology, Australia: Klimainformationen Cocos Island. World Meteorological Organization, ufrepen di 6. April 2012. Commonskategorii: Kokos-Eilunen – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Kokos-Eilunen (sjiisk) -12.16027777777896.858611111111Koordinaaten: 12° 10′ S, 96° 52′ O


Guam [gʊˈam] (uun Chamorro Guåhån) as det gratst an süüdermiast eilun faan a Mariaanen uun a Pasiifik. Hat as en bütjenlun faan a USA. Üüb Guam stäänt det Andersen Air Force Base, en militeerfluuchplaats faan't USAF. CIA Factbook Population and Housing Profile: 2000 - Guam (PDF; 1,8 MB) Commonskategorii: Guam – Saamlang faan bilen of filmer Wikimedia Atlas: Guam – Geograafisk an histoorisk koorden Wikivoyage Raisfeerer: Guam (sjiisk) 13.4144.71666666667Koordinaaten: 13° 24′ N, 144° 43′ O


.gu as det top-level-domain (TLD) faan Guam. Commonskategorii: .gu – Saamlang faan bilen of filmer


.cx as det top-level-domain (TLD) faan't Jul-Eilun. Commonskategorii: .cx – Saamlang faan bilen of filmer


At Jul-Eilun (ingelsk Territory of Christmas Island) as en 135 km² grat eilun uun a Indik, diar tu Austraalien hiart. Hoodstääd as Flying Fish Cove. Di nööm stamt faan di britisk koptein William Mynors, di det eilun di 25. Detsember 1643 fünjen hää. Üüb Jul-Eilun as en grat looger för boat people, diar faan Süüduastaasien flücht san, an en wai tu Austraalien sjük. Jul-Eilun leit uun a troopen, huar't auer't hialer juar likedenang warem as. rulers.org Bureau of Meteorology, Australia: Klimainformationen Christmas Island. World Meteorological Organization, ufrepen di 6. April 2012. Commonskategorii: Jul-Eilun – Saamlang faan bilen of filmer Wikimedia Atlas: Jul-Eilun – Geograafisk an histoorisk koorden Island Wikivoyage Raisfeerer: Jul-Eilun (sjiisk) -10.479709666667105.64453133333Koordinaaten: 10° 28′ 47″ S, 105° 38′ 40″ O


.hm as det top-level-domain (TLD) faan a Heard an McDonald-Eilunen. Commonskategorii: .hm – Saamlang faan bilen of filmer


A Heard an McDonald-Eilunen (ingelsk Heard Island and McDonald Islands) san en bütjenlun faan Austraalien uun a süüdelk Indisk Oosean. Hör amtelk nööm as Territory of Heard Island and McDonald Islands (ufkört: HIMI). Jo eilunen san 1947 faan't Ferianagt Könangrik tu Austraalien auerden wurden. Koord faan a eilunen Eilun Heard mä di wulkaan Big Ben Commonskategorii: Heard an McDonald-Eilunen – Saamlang faan bilen of filmer Wikimedia Atlas: Heard an McDonald-Eilunen – Geograafisk an histoorisk koorden Wikivoyage Raisfeerer: Heard an McDonald-Eilunen (sjiisk)


.io as det top-level-domain (TLD) faan't Britisk Teritoorium uun a Indisk Oosean. Commonskategorii: .io – Saamlang faan bilen of filmer


Det Centre Department (üüb Fraansöösk: Le département du Centre, üüb Haitiaans: Sant) as ian faan dön tjiin departmenten uun Haiti. Det hee 678.626 lidj (2009). At hoodsteed faan’t department as Hinche. At department hee fjauer arrondissementen: Cerca-la-Source Hinche Lascahobas Mirebalais Haiti, citypopulation.de


Det Grand’Anse Department (üüb Fraansöösk: Le département de Grand’Anse, üüb Haitiaans: Grandans) as ian faan dön tjiin departmenten uun Haiti. Det hee 425.878 lidj (2009). At hoodsteed faan’t department as Jérémie. At department hee trii arrondissementen: Anse d’Hainault Corail Jérémie Haiti, citypopulation.de


Det Nippes Department (üüb Fraansöösk: Le département de Nippes, üüb Haitiaans: Nip) as ian faan dön tjiin departmenten uun Haiti. Det hee 311.497 lidj (2009). At hoodsteed faan’t department as Miragoâne. At department hee tau arrondissementen: Anse-à-Veau Miragoâne Haiti, citypopulation.de


Det Nord Department (üüb Fraansöösk: Le département du Nord, üüb Haitiaans: Nò) as ian faan dön tjiin departmenten uun Haiti. Det hee 970.495 lidj (2009). At hoodsteed faan’t department as Cap-Haïtien. At department hee sööwen arrondissementen: Acul du Nord Borgne Cap-Haïtien Grande-Rivière-du-Nord Limbé Plaisance Saint-Raphaël Haiti, citypopulation.de


Det Nord-Est Department (üüb Fraansöösk: Le département du Nord-Est, üüb Haitiaans: Nòdès) as ian faan dön tjiin departmenten uun Haiti. Det hee 358.277 lidj (2009). At hoodsteed faan’t department as Fort-Liberté. At department hee fjauer arrondissementen: Fort-Liberté Ouanaminthe Trou-du-Nord Vallières Haiti, citypopulation.de


At Britisk Teritoorium uun a Indisk Oosean (ingelsk: British Indian Ocean Territory) as en bütjenlun faan't Ferianagt Könangrik. Hat amfaadet a Chagos-Eilunen. Jo lei uun't süüden faan a Malediiwen. Tu a Chagos-Eilunen hiar sööwen atolen mä 60 eilunen. Bluas det gratst eilun Diego Garcia as bewenet. Hat as faan't Ferianagt Könangrik tu a USA ferpacht wurden, an diar stäänt en grat militeerstatjuun mä en huuwen an amanbi 3.500 soldooten. Ööders wenet diar näämen. Jo ual iinwenern, a Chagosioonern san amsiidelt wurden tu a Seschelen, Mauritsius an Gratbritanien. Commonskategorii: Britisk Teritoorium uun a Indisk Oosean – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Britisk Teritoorium uun a Indisk Oosean (sjiisk) -671.5Koordinaaten: 6° 0′ S, 71° 30′ O


Det Nord-Ouest Department (üüb Fraansöösk: Le département du Nord-Ouest, üüb Haitiaans: Nòdwès) as ian faan dön tjiin departmenten uun Haiti. Det hee 662.777 lidj (2009). At hoodsteed faan’t department as Port-de-Paix. At department hee trii arrondissementen: Môle-Saint-Nicolas Port-de-Paix Saint-Louis-du-Nord Haiti, citypopulation.de


Det Ouest Department (üüb Fraansöösk: Le département de l'Ouest, üüb Haitiaans: Lwès) as ian faan dön tjiin departmenten uun Haiti. At department leit uun a süüd faan't lun. Det hee 3.664.620 lidj (2009). At hoodsteed faan’t department as Port-au-Prince. Dön tjiin gratst steeden uun't department san: At department hee fiiw arrondissementen: Arcahaie Croix-des-Bouquets La Gonâve Léogâne Port-au-Prince Haiti, citypopulation.de Haiti: Cities and Towns, citypopulation.de


Det Sud Department (üüb Fraansöösk: Le département du Sud, üüb Haitiaans: Sid) as ian faan dön tjiin departmenten uun Haiti. Det hee 704.760 lidj (2009). At hoodsteed faan’t department as Les Cayes. At department hee trii arrondissementen: Bainet Belle-Anse Jacmel Haiti, citypopulation.de


Det Sud-Est Department (üüb Fraansöösk: Le département du Sud-Est, üüb Haitiaans: Sidès) as ian faan dön tjiin departmenten uun Haiti. Det hee 575.293 lidj (2009). At hoodsteed faan’t department as Jacmel. At department hee fiiw arrondissementen: Aquin Les Cayes Chardonnières Côteaux Port-Salut Haiti, citypopulation.de


.mp as det top-level-domain (TLD) faan a Nuurdelk Mariaanen. Commonskategorii: .mp – Saamlang faan bilen of filmer


A Izu-Eilunen (japoonsk 伊豆諸島 Izu-shotō) san en keed faan eilunen süüdsüüduastelk faan Tokio uun a Pasiifik. Jo lei son 100 bit 350 km faan't japoonsk hoodstääd uf an hiar tu't Prefektuur Tokio. Tuup mä a Ogasawara-Eilunen widjer am a süüd san det a „süüdelk eilunen“ (Nampō-shotō). Jo slütj det Filipiinensia efter nuurduasten uf. Commonskategorii: Izu-Eilunen – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Izu-Eilunen (sjiisk)


A Nuurdelk Mariaanen (ingelsk Commonwealth of the Northern Mariana Islands) san en dial faan a Mariaanen eilunen, an en bütjenlun faan a USA uun a Pasiifik. Jo lei tesken a Izu-Eilunen (Jaapan) uun't nuurdwaasten an Guam uun't süüden. Diar san 15 grater eilunen an flook letjen: Bluas a süüdelk eilunen san bewenet: Commonskategorii: Nuurdelk Mariaanen – Saamlang faan bilen of filmer Wikimedia Atlas: Nuurdelk Mariaanen – Geograafisk an histoorisk koorden Wikivoyage Raisfeerer: Nuurdelk Mariaanen (sjiisk) 16.129444444444145.75777777778Koordinaaten: 16° 8′ N, 145° 45′ O


A Mariaanen san en skööl faan eilunen uun a Pasiifik. Jo san iindiald tu tau bütjenlunen faan a USA: Nuurdelk Mariaanen Guam Commonskategorii: Mariaanen – Saamlang faan bilen of filmer


.pn as det top-level-domain (TLD) faan a Pitcairn-Eilunen. Commonskategorii: .pn – Saamlang faan bilen of filmer


A Pitcairn-Eilunen (ingelsk Pitcairn Islands, Pitkern Pitkern Ailen) san en skööl faan eilunen uun a süüduastelk Pasiifik, an en bütjenlun faan't Ferianagt Könangrik. Bluas det eilun Pitcairn as bewenet. A iinwenern san tu en graten dial efterkemen faan koptein Fletcher Christian an sin sialidj, diar uun't juar 1789 det britisk skap Bounty auernaam, an diarmä faan Tahiti efter uasten flücht. Andrew Howley: Hokulea Visits the Pitcairn Islands. Uun: Worldwide Voyage. National Geographic Society, 24. Marts 2017, ufrepen di 29. Marts 2019 (ingelsk). Commonskategorii: Pitcairn-Eilunen – Saamlang faan bilen of filmer Wikimedia Atlas: Pitcairn-Eilunen – Geograafisk an histoorisk koorden Wikivoyage Raisfeerer: Pitcairn (sjiisk) -25.066666666667-130.1Koordinaaten: 25° 4′ S, 130° 6′ W


At Puut, (mo.) kalkuuter, kalkuuthån (Meleagris gallopavo) as en fögel uun't fasaanenfamile Phasianidae. Witj puuten üüb en büürsteed Puut, en höön Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Puuten Wikispecies hää en artiikel tu: Puuten


Det Baranya Komitaat (üüb Ungaars: Baranya megye) as ian faan dön njüügentanj komitaaten uun Ungarn. At komitaat leit uun a süüd faan't lun. Det hee 360.704 lidj (2019). At hoodsteed faan't komitaat as Pécs. Hungary, citypopulation.de


Det Békés Komitaat (üüb Ungaars: Békés megye) as ian faan dön njüügentanj komitaaten uun Ungarn. At komitaat leit uun a süüduast faan't lun. Det hee 334.264 lidj (2019). At hoodsteed faan't komitaat as Békéscsaba. Hungary, citypopulation.de


Det Borsod-Abaúj-Zemplén Komitaat (üüb Ungaars: Borsod-Abaúj-Zemplén megye) as ian faan dön njüügentanj komitaaten uun Ungarn. At komitaat leit uun a nuurduast faan't lun. Det hee 642.447 lidj (2019). At hoodsteed faan't komitaat as Miskolc. Hungary, citypopulation.de


Det Csongrád Komitaat (üüb Ungaars: Csongrád megye) as ian faan dön njüügentanj komitaaten uun Ungarn. At komitaat leit uun a süüduast faan't lun. Det hee 399.012 lidj (2019). At hoodsteed faan't komitaat as Szeged. Hungary, citypopulation.de


Det Fejér Komitaat (üüb Ungaars: Fejér megye) as ian faan dön njüügentanj komitaaten uun Ungarn. At komitaat leit uun a maden faan't lun. Det hee 417.712 lidj (2019). At hoodsteed faan't komitaat as Székesfehérvár. Hungary, citypopulation.de


.sj as det top-level-domain (TLD) faan Svalbard an Jan Mayen. Hat woort oober ei brükt. Commonskategorii: .sj – Saamlang faan bilen of filmer .bv


.bv as det top-level-domain (TLD) faan't Bouvet-Eilun. Hat woort oober ei brükt. Commonskategorii: .bv – Saamlang faan bilen of filmer .sj


At Bouvet-Eilun [buˈve-] (noorsk Bouvetøya) as en ünbewenet wulkaaneilun uun a Süüdatlantik. Trinjam lei noch enkelt letj eilunen mä Larsøya, Store-Kari an Litle-Kari. Jo san en bütjenlun faan Norweegen. Likes dat diar goor näämen wenet, hää det Bouvet-Eilun en aanj top-level-domain (TLD): .bv. Commonskategorii: Bouvet-Eilun – Saamlang faan bilen of filmer Wikimedia Atlas: Bouvet-Eilun – Geograafisk an histoorisk koorden


.dd wiar det top-level-domain (TLD) faan a DDR. Commonskategorii: .dd – Saamlang faan bilen of filmer


.yu wiar det top-level-domain (TLD) faan Jugoslaawien. Commonskategorii: .yu – Saamlang faan bilen of filmer


.gb as en top-level-domain (TLD) faan't Ferianagt Könangrik. Diar woort oober miast .uk brükt. Commonskategorii: .gb – Saamlang faan bilen of filmer .uk


At list faan ISO 3166-2-Codes för Amerikanisch-Samoa wiset di code för Amerikanisch-Samoa. At jaft ei muar onerdialangen. Diheer code bestäänt bluas ütj ään dial. Diheer wiset di code efter ISO 3166-1 (för Amerikanisch-Samoa AS). Nian feranerang faan di code sant 1998. ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk)


.um as det top-level-domain (TLD) faan a United States Minor Outlying Islands. Commonskategorii: .um – Saamlang faan bilen of filmer


Vorlage:Infobox Insel/Wartung/Fläche fehltVorlage:Infobox Insel/Wartung/Höhe fehlt At Kingmanrab (ingelsk Kingman Reef, [ˈkɪŋmən]) as en koralenrab uun a Pasiifik. Hat hiart tu a United States Minor Outlying Islands. 61 km efter süüduasten leit det Palmyra-Atol. Detdiar keed faan eilunen het Line Islands. At Kingmanrab leit gratendials oner weeder. Dan an wan faal ans 10.000 m² (0,01 km²) drüg. Det hialer laguun as 60 km² grat. Diar lewe muar üs 200 slacher faan koralen. Süüduastääg faan't Kingmanrab, huar't en betj huuger leit. Kingmanrab uun Oktuuber 2003 Commonskategorii: Kingmanrab – Saamlang faan bilen of filmer Wikimedia Atlas: Kingmanrab – Geograafisk an histoorisk koorden


At list faan ISO 3166-2-Codes för Kiribati wiset di code för trii sköölen faan eilunen. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Kiribati KI), di ööder as di code för det skööl faan eilunen. Nian feranerang faan di code sant 1998. ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk)


A Line Islands san en keed faan eilunen uun a Pasiifik mä aacht atolen, trii eilunen an en koralenrab. Det lunflaak as knaap 504 km² grat. A miast eilunen hiar tu Kiribaati. A Line Islands san en 2334 km lung keed faan eilunen faan't Kingmanrab uun't nuurdwaasten bit tu't eilun Flint uun't süüduasten. Di ekwaator lääpt diar maden troch. f1 Koord mä aal a koordinaaten: OSM https://web.archive.org/web/20191029145745/http://www.mfed.gov.ki/statistics/documents/2015_Population_Census_Report_Volume_1final_211016.pdf Commonskategorii: Line Islands – Saamlang faan bilen of filmer


Vorlage:Infobox Insel/Wartung/Fläche fehltVorlage:Infobox Insel/Wartung/Höhe fehlt At Palmyra-Atol (ingelsk Palmyra Atoll, [pælˈmaɪrə]) as en atol uun a Pasiifik. Hat hiart tu a nuurdelk Line Islands an a United States Minor Outlying Islands. Commonskategorii: Palmyra – Saamlang faan bilen of filmer Wikimedia Atlas: Palmyra – Geograafisk an histoorisk koorden


A Koralensia-Eilunen san en skööl faan letj eilunen an koralenraber nuurduasten faan Austraalien, bütjen faan't Great Barrier Reef uun't Koralensia. Jo lei ferdiald auer en weederflaak faan 780.000 km², nem oober salew bluas 3 km² iin. Bluas üüb Willis Island wene en hunfol wedenskapslidj, jo ööder eilunen san ei bewenet. Willis Island Koord faan't regiuun Commonskategorii: Koralensia-Eilunen – Saamlang faan bilen of filmer Wikimedia Atlas: Koralensia-Eilunen – Geograafisk an histoorisk koorden -19.090833333333150.90166666667Koordinaaten: 19° 5′ S, 150° 54′ O


A Ashmore- an Cartier-Eilunen [æʃmɔːɹ-] (ingelsk Ashmore and Cartier Islands) san en skööl faan ünbewenet letj eilunen an raber bi a süüdwaast ütjgung faan't Tiimorsia iinuun a Indisk Oosean. Jo tääl üs bütjenlun faan Austraalien. Ashmore Reef Hibernia Reef Cartier Reef Commonskategorii: Ashmore- an Cartier-Eilunen – Saamlang faan bilen of filmer Wikimedia Atlas: Ashmore- an Cartier-Eilunen – Geograafisk an histoorisk koorden -12.331944444444123.16027777778Koordinaaten: 12° 20′ S, 123° 10′ O


At Northern Territory ['nɔːðən ˈtɛɹɪtɹɪ] (ufkört NT) as det nuurdelk teritoorium faan Austraalien. Diar wene man knaap 250.000 minsken, a miasten uun a grat stääden Darwin, Palmerston an Alice Springs. Trinjam lei a austraalisk bundesstooten Western Australia, South Australia an Queensland. Uun't nuurden lei at Timorsia, at Arafurasia an di Golf faan Carpentaria. At Northern Territory as iindiald tu municipalities (stääden), shires (lunkreiser) an unincorporated areas (gemeenfrei regiuunen): City of Darwin City of Palmerston Town of Alice Springs Town of Katherine Litchfield Municipality Barkly Region Belyuen Shire Central Desert Shire Coomalie Shire East Arnhem Shire MacDonnell Shire Roper Shire Tiwi Islands Shire Victoria Daly Shire Wagait Shire West Arnhem Shire Alyangula (2,10 km²) Darwin Rates Act Area (East Arm) (52,15 km²) Nhulunbuy (7,12 km²) Unincorporated Top End Region (Finnis-Mary) (19.263,22 km²) Yulara (103,33 km², pop. 986) Det Northern Territory hää sant 1974 en parlament. Commonskategorii: Northern Territory – Saamlang faan bilen of filmer Territory Wikivoyage Raisfeerer: Northern Territory (sjiisk)


At Australian Capital Territory (ACT) as det hoodstäädteritoorium faan Austraalien. Diar leit det hoodstääd Canberra. Trinjam leit di bundesstoot New South Wales. Det teritoorium as 1910 iinracht wurden, auer jo tau gratstääden Melbourne an Sydney ei ianag wurd küd, hün stääd det hoodstääd faan Austraalien wurd skul. Nü wiar det ACT oober det iansagst teritoorium saner tugang tu en huuwen. Diaram as 1915 det Jervis Bay bi a Pasiifik faan New South Wales kääft wurden. Sant 1989 as det en aanj teritoorium: Jervis Bay Territory. Det ACT hää sant 1989 en parlament. Commonskategorii: Australian Capital Territory – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Australian Capital Territory (sjiisk)


At Torres Struat (ingelsk Torres Strait) as det smäälst steed tesken Austraalien an Nei-Guinea. Diar as uk di auergung faan a Indisk Oosean tu a Pasiifisk Oosean. Hat as näämd efter Luiz Váez de Torres. Diar lei flook letj eilunen an sunbeenker, an det wiar iar en gefeerelk onernemen, diar troch tu siilen. Hial uun't süüden, tesken det Prince-of-Wales-Eilun an det austraalisk fäästlun leit det Endeavour Struat üs ian mögelkhaid. Hat as näämd efter James Cook sin skap. 1803 foonj Matthew Flinders noch en beederen wai nuurden faan't Prince-of-Wales-Eilun. Commonskategorii: Torres Struat – Saamlang faan bilen of filmer Commonskategorii: Torres Struat Eilunen – Saamlang faan bilen of filmer


A Lord-Howe-Eilunen (ingelsk: Lord Howe Island Group) san en skööl faan 28 eilunen för't küst faan New South Wales uun Austraalien. Jo lei uun't Tasmansia, diar tu a Pasiifik täält, an san en weltarewdial faan a UNESCO. Tu det skööl faan a Lord-Howe-Eilunen hiar fööraal: Det Lord-Howe-Eilun salew. Hat as det gratst an det iansagst bewenet eilun diar. Ball’s Pyramid, en auer a miaten spas apstiigen beragtoop. Roach-Eilun an a Admiralty-Eilunen, Mutton-Bird-Eilun, Gower-Eilun, Blackburn-Eilun, an do noch enkelt letj koraleneilunen an felsen. Lord-Howe-Eilun Admiralty-Eilunen Mutton-Bird-Eilun üüb en siakoord Mutton-Bird-Eilun üüb en siakoord Ball's Pyramid Commonskategorii: Lord-Howe-Eilun – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Lord-Howe-Eilun (sjiisk)


At Tasman-Sia as en dial faan a Pasiifisk Oosean an leit tesken Austraalien uun't waasten an Nei-Sialun uun't süüduasten. Di nööm komt faan't eilun Tasmaanien uf. An bias nöömer gung üüb Abel Tasman turag, det wiar en holunsen siamaan, di uun a juaren 1642/1643 det regiuun beraiset hää. Uun't Tasman-Sia lei en hialer rä letj eilunen an raber, diar tu trii sköölen hiar: Middleton Reef an Elizabeth Reef Lord-Howe-Eilunen Norfolk-Eilun Commonskategorii: Tasman-Sia – Saamlang faan bilen of filmer


At Koralen-Sia (ingelsk Coral Sea, fransöösk Mer de Corail) as en dial faan a Pasiifik tesken Austraalien, Nei-Guinea, a Salomoonen an Wanuaatuu. Det weederflaak namt 4.791.000 km² iin. Uun't nuurduasten leit det Salomoonen-Sia an uun't süüden at Tasmansia. Auer't Torres-Struat as hat uun't nuurdwaasten ferbünjen mä't Arafura-Sia. Nuurdnuurdwaast leit di Golf faan Papua. At Koralensia hää hör nööm efter hunerten faan koralenraber, fööraal det Great Barrier Reef. Uun't Koralen-Sia lei a Koralensia-Eilunen, diar tu Austraalien hiar. Commonskategorii: Koralen-Sia – Saamlang faan bilen of filmer


Darwin (Ütjspriik üüb Ingels: [ˈdɑːwɪn] harke tu?/i) as en steed uun a nuurd faan Austraalien an't hoodsteed faan det Northern Territory. Det leit uun a nuurdwaast faan't teritoorium. Det hee 118.452 lidj (2016). Det as efter britisk natüürforsker Charles Darwin neemd. At steed hee fjauer wooldistrikten (üüb Ingels: wards) Chan Ward Lyons Ward Richardson Ward Waters Ward Australia: Urban Centers, citypopulation.de


Brisbane (Ütjspriik üüb Ingels: [ˈbɹɪzbən] harke tu?/i) as en steed uun a uast faan Austraalien an't hoodsteed faan Queensland. Det leit uun a süüduast faan a bundesstoot. Det hee 2.054.616 lidj (2016). Det as efter Sir Thomas Brisbane, guwernöör faan New South Wales 1821–25, neemd. Lokaal ferwaltingsgebiiten uun Brisbane san: City of Brisbane Logan City Moreton Bay Region City of Ipswich Redland City Somerset Region Scenic Rim Region Lockyer Valley Region Australia: Urban Centers, citypopulation.de


Di Derwent River as en struum uun't süüduasten faan Tasmaanien (Austraalien). Map of River Derwent, TAS. Bonzle.com Commonskategorii: Derwent Struum – Saamlang faan bilen of filmer


John Hunter (* 29. August 1737 uun Leith, Edinburgh, Skotlun; † 13. Marts 1821 uun London) wiar faan 1795 tu 1800 guwernöör faan New South Wales. De Hunter Struum uun New South Wales as efter ham neemd. Guwernöören faan New South Wales (1788-1821): Arthur Phillip (1788-1792), John Hunter (1795-1800), Philip Gidley King (1800-1806), William Bligh (1806-1808), Lachlan Macquarie (1810-1821).


A Murray River as en 2.375 km lungen struum uun't süüduasten faan Austraalien. Hi as efter san tustruum Darling River di ööderlingst struum uun't lun. An tuup san jo 3.672 km lung. Murray bi Boundary Bend Onerluup bi Wellington, SA Weldamper PS Murray Princess uun Mannum Map of Murray River (902 m – 125 m). Bonzle.com Map of Goolwa or Lower Murray River, SA. Bonzle.com Australian Government: Geoscience Australia, Dooten faan Sept. 2008 Longest Rivers – Geoscience Australia Auersicht dialregiuunen Commonskategorii: Murray Struum – Saamlang faan bilen of filmer


Di Darling River as mä 2844 kilomeetern di lingst struum uun Austraalien. Hi feert auer't juar ünreegelmiatag weeder an lääpt iin uun di Murray Struum. Tuup mä di Murray-Struum san jo mäenööder 3672 kilomeetern lung. Di Darling fäält tidjwiis an steedenwiis drüg. Amdat büüren an wil diarten diar nian komer faan fu, skal det Murray-Darling Basin Authority di ufluup reguliare. Darling River bi Bourke Tuupstruum mä Murray (rochts) bi Wentworth Koord mä ekspeditjuunswai faan Charles Sturt 1828 (ruad) Map of Darling River, NSW. Bonzle.com Australian Government: Geoscience Australia, Dooten faan Sept. 2008, Lengde mä di nööm Darling: 1472km The Darling River. (Nicht mehr online verfügbar.) Uun: Central Darling Shire Council. Ehemals im det originool; ufrepen di 31. August 2012 (ingelsk).Vorlage:Toter Link Commonskategorii: Darling Struum – Saamlang faan bilen of filmer


-9135Koordinaaten: 9° S, 135° O At Arafura-Sia as en weederflaak tesken Austraalien an Nei-Guinea. Efter waasten slot det Tiimor-Sia uun, an efter uasten feert hat tu't Torres-Struat an Koralen-Sia. Hat as 650.000 km² grat, an a meenangen gung ütjenööder, of hat noch tu a Pasiifik täält, of dach wel iarer tu a Indisk Oosean. Efter süüden tu gongt det Arafurasia auer uun en grat bocht tesken Queensland an det Northern Territory, di Golf faan Carpentaria. At Arafurasia as temelk flaak, uun't madel man 150 m jip. Likes as diar en böös jip steed bi a auergung tu't Banda-Sia uun't nuurdwaasten, det Arujip mä 3.680 m. Koord faan 1846: Commonskategorii: Arufara-Sia – Saamlang faan bilen of filmer


At Tiimor-Sia as en weederflaak tesken Austraalien an det eilun Tiimor. Hat as 61.500 km² grat an täält tu a Indik. Efter waasten leit a Indisk Oosean, uun't nuurden at Banda-Sia, an uun't uasten at Arafura-Sia, wat uk al tu a Pasiifik tääld woort. An madenuun leit en eerdöölefial, huar Uast-Tiimor an Austraalien uun stridj auer san. Austraalien hed nemelk 1972 en ferdrach mä Indoneesien auer hör gemiansoom siagrens maaget. Man 2002 as Uast-Tiimor suwereen wurden, hiard nü ei muar tu Indoneesien, an wul didiar ferdrach ei gudkään. Troch at Tiimor-Sia lääpt det "globaal förderbian", det as di ütjglik faan kuul an warem weeder üüb a welt. Commonskategorii: Tiimor-Sia – Saamlang faan bilen of filmer -11.533888888889126.02638888889Koordinaaten: 12° S, 126° O


Pyt Kramer (*07. Maarts 1936, Stiens, Ljouwert, Waastfresklun) as en wedenskapsmaan för't Fresk, fööraal för't Saaterfresk. Hi hää en hialer rä buken auer a fresk spriaken skrewen. An do wiar hi ään faan a grünjleiern faan a Fryske Nasjonale Partij uun Waastfresklun an as diar daalang noch aktiif. Pyt Kramer as sant di 6. Maarts 2010 Iarenlasmoot faan a Seelter Buund uun't Saaterlun. Auer juaren hää Pyt ham för't Saaterfresk an Nuurdfresk Wikipedia iinsaat. De Sealter lûden. In: Us Wurk 17 21-24 (1968) Ta de fonology fan it Sealtersk. In: Us Wurk 20 42-43 (1971) It âldste Sealtersk. In: Us Wurk 20, 44-58, 76 (1981) Assibilaasje fan ferlytsings-k yn Sealter lânnammen. In: Us Wurk 21-22 139-146 (1972-73) Djoomersmeer en Tjoomeer. In: Us Wurk 23 119-122 (1975) Skraits, maits en mûglike sibben. In: Us Wurk 25 77-82 (1976) Dät Eedgreeuen (De terminology fan in âld Sealter hantwurk). In: Scripta Frisica, Tinkbondel foar Arne Spenter 1979:119-126 (Us Wurk 28). Eine neue Quelle für das Saterfriesische. In: Nordfriesisches Jahrbuch 1981, 1982:172-183. [Bespreekenge fon Fort 1980]. Saterfriesisch baale 'reden, sprechen'. In: Us Wurk 32, 70-77 (1983) un 33, 50, 38 145-146 (1989) Alternative: T. Hoekema, Sealter baarle ‘prate’. In: Us Wurk 38 60-61 (1989)


At Bandasia as en weederflaak tesken Sulawesi uun't waasten, Nei-Guinea uun't uasten, Molukken-Sia uun't nuurden an Tiimor-Sia uun't süüden an Arafura-Sia uun't süüduasten. Hat woort bit 7.440 meetern jip, an täält noch mä tu a Pasiifik. A eilunen uun't Bandasia an diar ambi wurd iindiald tu: Grat Sunda-Eilunen uun't waasten Letj Sunda-Eilunen uun't süüden Molukken uun't uasten an nuurden Uun det spriak faan a Timoreesen het det raueg Bandasia uk Tasi Feto, det wüfensia. Det Tiimor-Sia as det Tasi Mane, det maanersia, diar as't aalwat rücher. Uk wan det sia miast raueg as, so as't diaroner dach temelk ünraueg. Uun't Bandasia komt at flooksis tu eerdbeewrin. Commonskategorii: Banda-Sia – Saamlang faan bilen of filmer -5.364088127.211528Koordinaaten: 5° S, 127° O


At Molukken-Sia (Indoneesk: Laut Maluku) as en troopisk sia uun't Malaiisk Archipeel faan a Pasiifik tesken Sulawesi uun't nuurden an waasten an a Molukken uun't süüduasten. Uun't nuurden leit at Celebes-Sia (Laut Sulawesi), uun't waasten di Golf faan Tomini (Teluk Tomini), uun't süüden at Seram-Sia an uun't uasten at Halmahera-Sia. -0.491406125.214847Koordinaaten: 0° S, 125° O


A Molukken san en skööl faan eilunen tesken Sulawesi an Nei-Guinea. Jo hiar tu Indoneesien, an diar wene son 2,1 miljuun minsken. Tu koloniaaltidjen spelet jo eilunen en grat rol üs gewürts-eilunen. Diar waaks neegelken an muskaatnöden. A Molukken san iindiald tu tau prowinsen: Maluku mä: Ambon, Aru-Eilunen, Babar-Eilunen, Banda-Eilunen, Barat-Daya-Eilunen, Buru, Gorom-Eilunen, Kei-Eilunen, Lease-Eilunen, Leti-Eilunen, Seram, Sermata-Eilunen, Tanimbar-Eilunen, Watubela-Eilunen, Wetar Maluku Utara (Nuurdmolukken) mä: Bacan-Eilunen, Halmahera, Morotai, Obi-Eilunen, Sula-Eilunen, Ternate, Tidore Diar tesken ferlääpt at Seramsia. Commonskategorii: Molukken – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Molukken (sjiisk) Malaiisk Archipeel


Malaiisk Archipeel as en nööm för düüsenen faan grat an letj eilunen uun Süüduastaasien tesken det asiaatisk fäästlun an Australien. Üüb en lunflaak faan 2 miljuun km² wene son 300 miljuun minsken. Uun't waasten leit a Indisk Oosean an uun't uasten a Pasiifik. A weedern diar wurd mä tu a Pasiifik tääld. Lunen uun't Malaiisk Archipeel san Brunei, Indoneesien, Malaysia, Uast-Tiimor, Filipiinen, Singapuur Grat Sunda-Eilunen mä Sumatra, Jaawa, Borneo an Sulawesi, Letj Sunda-Eilunen faan Baali bit Tiimor, Molukken mä Maluku an Maluku Utara, Filipiinen mä Luzon, Visayas an Mindanao. Commonskategorii: Malaiisk Archipeel – Saamlang faan bilen of filmer Malaiisk spriaken


Malaiisk as en spriakfamile mä en hialer rä regiunaalspriaken uun a Malaiisk Archipeel. A wichtagsten san det eegentelk Malaiisk mä jo tau warianten Malaysisk (Bahasa Malaysia) an Indoneesk (Bahasa Indonesia). Jodiar tau warianten san temelk likedenang an wurd üs ian spriak uunsen. Jo wurd faan ~ 200 miljuun minsken brükt. Indoneesien Malaysia Singapuur an Brunei Uast-Tiimor Süüd-Thailun mä ööder malaiisk warianten Amtelk spriak Gudkäänd spriak of wichtag amgungspriak Commonskategorii: Malaiisk – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Spriakfeerer Malaysisk (sjiisk) Wikivoyage Raisfeerer: Spriakfeerer Indoneesk (sjiisk) Malaiisk spriaken


A Golf faan Carpentaria as en grat bocht tesken a austraalisk bundesstoot Queensland uun't uasten an det Northern Territory uun't waasten. Uun't nuurduasten feert hat tu't Torres-Struat an uun't nuurdwaasten tu't Arafurasia. Hi as sowat 675 kilomeetern briad an 700 lung, det weederflaak namt 300.000 km² iin. Di Golf as temelk flaak, uun't madel 55 bit 66 meeter jip. Di jipst ponkt as uk man bluas 82 meeter jip. Det küst as modrag an swaar tugengelk, diaram san diar uk nian grat stääden. Commonskategorii: Golf faan Carpenteria – Saamlang faan bilen of filmer -15138Koordinaaten: 15° S, 138° O


At Grat Austraalisk Bocht amfaadet det süüdküst faan Austraalien uun a Indisk Oosean. Nü jaft at tau definitjuunen: Efter't IHB leit det bocht tesken Cape Howe uun Western Australia an Sout West Cape uun Tasmaanien (widjer faadet). Öödern men mä Grat Austraalisk Bocht oober bluas det stak faan Cape Pasley uun Western Australia bit Cape Carnot uun South Australia (naier faadet). At küst as temelk drüg, an wiset huuch klafs, diaram san diar uk nian grat stääden. Grat dialen stun oner skül üs natsionaalpark. Küst faan't Grat Austraalisk Bocht Nullarborwüüst uun Süüdaustraalien Commons: Grat Austraalisk Bocht – Saamlang faan bilen of filmer -34.8131.06666666667Koordinaaten: 35° S, 131° O


fpd3pd5 Di Mount Kosciuszko [mæɔnt ˈkɔziˌɔskəʉ] (ual skriiwwiis Mount Kosciusko) as mä 2.228 m di huuchst berag faan Austraalien. Hi stäänt uun New South Wales uun a Snowy Mountains. Noch huuger as di Mawson Peak (2.745 m) üüb det eilun Heard, hi täält oober ei tu't fäästlun faan Austraalien. Di huuchst berag üüb a kontinent Austraalien as ään faan a Seven Summits, det Carstensz-Pyramide (4.884 m) uun Nei-Guinea. Commonskategorii: Mount Kosciuszko – Saamlang faan bilen of filmer


f Di Uluru (Pitjantjatjara: Uluṟu) [ulu'ɹu], het sant 1873 uk Ayers Rock (ingelsk), an as en eilunberag maden uun Austraalien. Hi as 863 m huuch, 350 m huuger üs sin amlun. För a uuriinwenern, a Aborigines as di berag halag. Diaram mut hi sant 2019 uk ei muar faan arkenään besteegen wurd. Uunsicht faan nuurdwaast Uunsicht faan en fliiger deel Skolepoortag boowenst laag Commonskategorii: Uluru / Ayers Rock – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Uluru-Kata-Tjuta-Natjunaalpark (sjiisk)


Abel Janszoon Tasman (* 1603 uun Lutjegast, Prowins Groningen; † 10. Oktuuber 1659 uun Batavia, Jaawa) wiar en holuns siakeerer. Üüb sin ütjfinjensreisen amsailed hi det austraalisk eerddial an lingt hi 13. Deetsember 1642 üüs iarst europeer Neisialun. Efter ham san oner ölern det austraalisk eilun Tasmaanien (tuföör Van Diemen’s Land), det austraalisk Tasman-Hualeweilun, at Tasmansia twesken Austraalien an Neisialun, a Tasmansee an uk de Abel Tasman Natschunaalpark, de Tasman-Gletscher an det Tasman Bocht uun Neisialun an uk a Asteroid (6594) Tasman neemd.


Di Lake Eyre (Eyre-Sia, uun't spriak faan a Aborigines: Kati-tanda) as di gratst sia an mä 17 m oner siapeegel di jipst ponkt faan Austraalien. Hi as näämd efter di britisk forsker Edward John Eyre. Didiar sia hää oober nään ufluup an woort sodenang tu en saaltsia. Wan hi ans gans fol as, as hi uk man bluas 2 bit 4 meetern jip. Efter ian juar koon oober det hialer weeder ferdampe, so dat hi bal drüg fäält. Tu rintidj woort di sia weder apfald faan rin, di tun graten dial widj wech uun Queensland fäält. Ütjdrüget Eyre-Sia Eyre-Sia mä en betj weeder uun Geoscience Australia: Largest Waterbodies (ingelsk) Commonskategorii: Eyre-Sia – Saamlang faan bilen of filmer


Di Lake Torrens (Torrens-Sia) as mä en grate faan 5750 km² di öödergratst saaltsia uun Australien. Hi as näämd faan Edward John Eyre efter Robert Torrens, det wiar en britisken kolonist uun't 19. juarhunert. Di sia as sowat 200 mool 50 km grat, hää nään ufluup an as miast drüg. Uun't fergingen 20. juarhunert wiar hi bluas iansis mä weeder fald. Di sia üüb en ual tiaknang faan amanbi 1850 Commonskategorii: Torrens-Sia – Saamlang faan bilen of filmer


Di Lake Gairdner (Gairdner-Sia) as di traadgratst saaltsia uun Austraalien. Hi as 160 km lung, bit 48 km briad an namt en flaak faan 4.350 km² iin. Sin saaltbuark as steedenwiis muar üs ään meeter stark. Saaltbuark Commonskategorii: Lake Gairdner – Saamlang faan bilen of filmer


Alice Springs (üüb Aranda: Mparntwe) as det iansagst grater stääd maden uun Austraalien. Hat leit uun't Northern Territory an diar wene son 28.000 minsken. Alice Springs hää en wichtagen fluuchplaats. Faan diar ütj koon am flook steeden beraise, diar det belukin wäärs san: Uluṟu-Kata-Tjuṯa-Natjunaalpark mä Red Centre Uluṟu („Ayers Rock“) an Kata Tjuṯa („Olgas“), Kings Canyon an muar. Commonskategorii: Alice Springs – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Alice Springs (sjiisk)


Cairns as en troopisk stääd uun't nuurduasten faan Austraalien uun di bundesstoot Queensland. Diar wiar iar en wichtagen huuwen för gul an sokerraid. Daalang kem diar föl fräämen, diar det Great Barrier Reef besjük wel. Uun Cairns wene son 100.000 minsken, uun't Cairns Region san't gud 150.000. Commonskategorii: Cairns – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Cairns (sjiisk)


Det Catamarca Prowins (üüb Spaans: Provincia de Catamarca) as ian faan dön trii-an-twuntig prowinsen uun Argentiinien. Det hee 411.824 lidj (2019). At hoodsteed faan’t prowins as San Fernando del Valle de Catamarca. At prowins hee seekstanj departmenten: Argentina: Administrative Division citypopulation.de Argentina: Admninistrative Division, citypopulation.de


At Seram-Sia (indoneesk: Laut Seram) as en troopisk sia uun a Malaiisk Archipeel faan a Pasiifik. Hat as 12.000 km² grat an dialt a Molukken tu en nuurdelken (Maluku Utara) an en süüdelken dial (Maluku). Nuurdwaasten leit det Molukken-Sia, nuurduasten det Halmahera-Sia, uun't süüduasten det Arafura-Sia an süüdwaastelk det Banda-Sia. At Seramsia gongt deel bit üüb 5.318 m oner siapeegel uun't Buru-Jip. -2.6166666666667130.5Koordinaaten: 3° S, 131° O


At Halmahera-Sia (indoneesk: Laut Halmahera) as en troopisk sia uun't Malaiisk Archipeel faan a Pasiifik. Hat as 95.000 km² grat an leit tesken a eilunen Nei-Guinea an Halmahera (Nuurd-Molukken). Hat woort bit 2.039 m oner siapeegel jip. Efter süüden gongt hat uun't Seram-Sia auer, efter waasten uun't Molukken-Sia, an uun't uasten leit a eeben Pasiifik. Commonskategorii: Halmahera-Sia – Saamlang faan bilen of filmer -0.25129Koordinaaten: 0° 15′ S, 129° 0′ O


A Malaiisk spriaken san en spriakfamile mä en hialer rä regiunaalspriaken uun a Malaiisk Archipeel. Jo hiar tu a Malayo-polyneesk spriaken uun det grat skööl faan a Austroneesk spriaken. At wichtagst spriak as det eegentelk Malaiisk mä jo tau warianten Malaysisk an Indoneesk, a amtspriaken uun Malaysia, Brunei, Singapuur an Indoneesien. Do san diar oober uk noch regiunaalspriaken uun: Borneo Malayic Dayak, Bamayo [xdy], Banjareesk [bjn], Berau Malay [bve], Brunei Malay [kxd], Bukit Malay [bvu], Kendayan [knx], Keninjal [knl], Kota Bangun Kutai Malay [mqg], Tenggarong Kutai Malay [vkt], Ibanisk spriaken (Iban [iba], Balau [blg], Remun [lkj], Mualang [mtd], Seberuang [sbx], Sebuyau [snb]) Malaiisk Hualeweilun Jakun [jak], Kedah Malay [meo], Perak Malay, Pahang Malay, Orang Kanaq [orn], Yawi [mfa], Temuan [tmw], Terengganu Malay Sumatra Central Malay [pse], Lembak [liw], Haji [hji], Jambi Malay [jax], Kaur [vkk], Kerinci [kvr], Kubu [kvb], Lubu [lcf], Minangkabauisk [min], Musi [mui], Pekal [pel] Süüdsjineesk Sia / Struat faan Malakka Bangka [mfb], Duano [dup], Loncong [lce], Orang Seletar [ors], Urak Lawoi' [urk] glottolog.org


Mä di ütjdruk Grat Sunda-Eilunen ment am miast jo sjauer grat eilunen faan Indoneesien uun a Malaiisk Archipeel: Sumatra Jaawa Borneo (indoneesk: Kalimantan), hiart tu Indoneesien, Malaysia an Brunei. Sulawesi (iar: Celebes) Trinjam jo grat eilunen lei uk noch en hialer rä letjen, diar diar mä tureegent wurd kön: Bi Sumatra: Bengkalis, Rupat an Padang Riau-Eilunen Lingga-Eilunen Anambas-Eilunen Nias, Siberut an Simeuluë Krakatau-Archipeel tesken Sumatra an Jaawa Bi Borneo: Natuna-Eilunen Bi Jaawa: Madura Karimunjawa-Eilunen Panaitan Peucang Bi Sulawesi: Togian-Eilunen Banggai-Eilunen Sangihe-Eilunen Commonskategorii: Grat Sunda-Eilunen – Saamlang faan bilen of filmer Letj Sunda-Eilunen


Mä di ütjdruk Letj Sunda-Eilunen ment am en keed faan eilunen uun Süüd-Indoneesien tesken Jaawa uun't waasten an a Molukken uun't uasten. A eilunen san apdiald tu tau prowinsen: Nusa Tenggara Timur (Uast) Nusa Tenggara Barat (Waast) Baner Bandaböög (nuurdelk) Baali Lombok Sumbawa Komodo Rinca Flores Solor-Archipeel Alor-Archipeel Atauro Bütjer Bandaböög (süüdelk) Sumba Sawu-Eilunen Tiimorarchipeel Commonskategorii: Letj Sunda-Eilunen – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Letj Sunda-Eilunen (sjiisk) Grat Sunda-Eilunen


Sumatra (ütjspreegen Sumátra of Súmatra, iar uk Sumatera) as mä 473.481 km² det sääkstgratst eilun üüb a eerd. Hat hiart tu Indoneesien. Medan Palembang Üüb Sumatra lei tjiin indoneesk prowinsen: Commonskategorii: Sumatra – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Sumatra (sjiisk)


At Sokerpualem (Arenga pinnata) as en Pualem faan det famile Arecaceae. Hat wääkst uun a Malaiisk Archipeel. Faan ian pualem kön 150 kg soker wonen wurd. Rip früchten Jong früchten Pualemfrüchten uun sirep Commonskategorii: Arenga pinnata – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Arenga pinnata


At Struat faan Malakka as en siaengde tesken Sumatra uun't waasten an Malaysia uun't uasten. Det smäälst steed as 2,8 km briad. Hat ferbanjt det Andamaanensia uun a Indisk Oosean mä't Struat faan Singapuur an't Süüdsjineesk Sia uun a Pasiifik. Arken dai raise diar 2.000 skeb troch, at Struat faan Malakka as ään faan a wichtagst skapferkiarswaier üüb a eerd. Commonskategorii: Struat faan Malakka – Saamlang faan bilen of filmer 1.4633333333333102.80722222222Koordinaaten: 1° 28′ N, 102° 48′ O


At Andamaanensia as en dial faan a Indisk Oosean föör't küst faan Mjanmaar. Efter süüden gongt hat auer uun det Struat faan Malakka. Uun't waasten lei a eilunen faan a Andamaanen an Nikobaaren, jo san en unioonsteritoorium faan Indien. Efter nuurdwaasten leit di Golf faan Bengaalen. At Andamaanensia as uun't madel 870 meetern jip, det jipst steed leit 4.180 m oner siapeegel. Det troopisk weeder woort uun a somer 30 °C warem, uun a wonter 27,5 °C. Commonskategorii: Andamaanensia – Saamlang faan bilen of filmer


A Golf faan Bengaalen as en grat bocht faan a nuurdelk Indisk Oosean. Uun't waasten lei Sri Lanka an Indien, uun't nuurden Bangladesch an uun't uasten Mjanmaar. Uun't süüduasten lei a Andamaanen an Nikobaaren. Di golf as uun't madel 2.600 meetern jip, det jipst steed leit 4.694 m oner siapeegel. Jo grat struumer Ganges an Brahmaputra luup auer Padma an Meghna ütj uun di Golf faan Bengaalen. Commonskategorii: Golf faan Bengaalen – Saamlang faan bilen of filmer


Üüb a Nikobaaren wurd Nikobareesk spriaken snaaket, jo hiar tu a Austroasiaatisk spriaken. Iindialang: Nuurd-Nikobareesk Car (Pu), ~27.000 spreegern Madel-Nikobareesk, ~ 2.000 Süüd-Nikobareesk, ~ 2.000 Shompen, ~ 300 Üüb a Andamaanen wurd Andamaans spriaken snaaket. At as ünseeker, tu hün spriakfamile jo hiar. Grat-Andamaans Aka-Bo † (2010) A-Pucikwar,10-50 spreegern Letj-Andamaans Jarawa, ~ 250 Onge (Önge), ~ 100 Sentinel, ~ 100 Commonskategorii: Andamaanen an Nikobaaren – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Andamaanen an Nikobaaren (sjiisk)


De Sentraal Singapuur Community Development Council (CDC) Distrikt (üüb Ingels: Central Singapore Community Development Council (CDC) District, üüb Schineesk: 中区社区发展理事会 Zhōng Qū Shèqū Fāzhǎn Lǐshì Huì, üüb Malaiisk: Dewan Pengembangan Masyarakat Singapura Tengah) as een faan dön fiiw Community Development Council (CDC) distrikten uun a steedstoot Singapuur. Det CDC hee fjauer Group Representation Constituencies (GRCs) an trii Single Member Constituencies (SMCs): Ang Mo Kio GRC Bishan-Toa Payoh GRC Jalan Besar GRC Tanjong Pagar GRC Radin Mas SMC Sengkang West SMC Potong Pasir SMC www.cdc.org.sg/centralsingapore


At Padma (Bengaals: পদ্মা, Padmā, „Lotosbloos“) as en 120 km lung stak faan di weederrikst struum uun Aasien. Uun't Padma luup a weedern faan Ganges an Brahmaputra tuup. Do ferianagt at Padma ham mä det (Boower) Meghna tu di struum Meghna, iar hat naibi Chittagong ütj uun a Golf faan Bengaalen lääpt. Padma mä faskerbuaten üüb Bi a kaant faan't Padma Padma bi Rajshahi Joint Rivers Commission Bangladesh, Ministry of Water Resources Commonskategorii: Padma – Saamlang faan bilen of filmer


At Meghna (Bengaals: মেঘনা Meghanā) as en struum faan en grater struumsüsteem, huar uk Ganges an Brahmaputra tu hiar, uun Bangladesch an Nuurduastindien. At Boower Meghna ferianagt ham mä't Padma tu't Oner Meghna, an lääpt do bi Chittagong ütj uun a Golf faan Bengaalen. Diar as hat di weederrikst struum faan Aasien. Boower Meghna bi Gazaria At Gangesdelta mä Ganges, Brahmaputra, Padma an Meghna Meghna bi Bhairab Commonskategorii: Meghna – Saamlang faan bilen of filmer


A Lotosbluumen (Nelumbo) san en weederplaantenfamile (Nelumbonaceae), huar't man tau slacher faan jaft, ian uun Ameerikoo an ian uun Aasien. Faan bias slacher jaft at flook suurten, diar weltwidj ferkääft wurd. Indisk Lotos (Nelumbo nucifera) Amerikoonsk Lotos (Nelumbo lutea) Lotosküül uun Shanghai Knob faan Nelumbo nucifera Frücht Lotosruter wurd eden Drüget siad woort uk eden Lotostempel uun Nei-Delhi Amerikoonsk Lotos At Lotosbleed namt nian weeder ap Commonskategorii: Lotos – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Lotos


Proteales san en order faan bloosenplaanten (Magnoliopsida). Diar hiar trii familin mä 82 sköölen an 1610 slacher tu. Salwerbuumplaanten (Proteaceae) Lotosplaanten (Nelumbonaceae) Plataanen (Platanaceae) Commonskategorii: Proteales – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Proteales


De Nuurduast Community Development Council (CDC) Distrikt (üüb Ingels: North East Community Development Council (CDC) District, üüb Schineesk: 东北社区发展理事会 Dōng Běi Shèqū Fāzhǎn Lǐshì Huì, üüb Malaiisk: Dewan Pengembangan Masyarakat Timur Laut) as een faan dön fiiw Community Development Council (CDC) distrikten uun a steedstoot Singapuur. Det CDC hee trii Group Representation Constituencies (GRCs) an tau Single Member Constituencies (SMCs): Aljunied GRC Pasir Ris-Punggol GRC Tampines GRC Hougang SMC Punggol East SMC www.cdc.org.sg/northeast/


A Salwerbuumplaanten of Proteusplaanten (Proteaceae) san en plaantenfamile mä amanbi 77 sköölen an 1600 slacher. Jo waaks üüb a süüdelk eerdheleft. Bellendenoideae Grevilleoideae Persoonioideae Proteoideae Symphionematoideae Acidonia – Adenanthos – Agastachys – Alloxylon – Athertonia – Aulax – Austromuellera – Banksia – Beauprea – Beaupreopsis – Bellendena – Bleasdalea – Brabejum – Buckinghamia – Cardwellia – Carnarvonia – Catalepidia – Cenarrhenes – Conospermum – Darlingia – Diastella – Dilobeia – Dryandra – Eidothea – Embothrium – Eucarpha – Euplassa – Faurea – Finschia – Floydia – Franklandia – Garnieria – Gevuina – Grevillea – Hakea – Helicia – Heliciopsis – Hicksbeachia – Hollandaea – Isopogon – Isostylis – Kermadecia – Knightia – Lambertia – Lasjia – Leucadendron – Leucospermum – Lomatia – Macadamia – Malagasia – Megahertzia – Mimetes – Musgravea – Neorites – Nivenia – Nothorites – Opisthiolepis – Oreocallis – Orites – Orothamnus – Panopsis – Paranomus – Persoonia – Petrophile – Placospermum – Protea – Roupala – Scolymocephalus – Serruria – Sirmuellera – Sleumerodendron – Sorocephalus – Spatalla – Sphalmium – Stenocarpus – Stirlingia – Strangea – Symphionema – Synaphea – Telopea – Toronia – Triunia – Turrillia – Vexatorella – Virotia – Xylomelum Commonskategorii: Salwerbuumplaanten –


Plataanen (Platanus, faan ualgreks πλάτανος plátanos) san det iansagst plaantenskööl uun det famile faan a Plataanenplaanten (Platanaceae). Jo buumer lewe miast üüb a nuurdelk eerdheleft uun miatag kliima. Uun Madeleuroopa sjocht am föl det Platanus × acerifolia. Hat as am 1650 iinkrüsagt wurden faan Platanus occidentalis mä Platanus orientalis. P. gentryi – P. kerrii – P. mexicana – P. occidentalis – P. orientalis – P. racemosa – P. rzedowskii – P. wrightii P. mexicana P. occidentalis P. orientalis P. racemosa P. wrightii P. × acerifolia = P. × hispanica = P. × hybrida (aalern: P. occidentalis × P. orientalis) Commonskategorii: Plataanen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Plataanen


Zygophyllales san en order faan bloosenplaanten (Magnoliopsida) mä tau familin. Zygophyllaceae, mä 21 sköölen: Augea – Balanites – Bulnesia – Fagonia – Guaiacum – Kallstroemia – Larrea – Malacocarpus – Metharme – Morkillia – Neoschroetera – Pintoa – Plectrocarpa – Porlieria – Roepera – Sarcozygium – Seetzenia – Sericodes – Sisyndite – Tetraena – Tribulus – Viscainoa – Zygophyllum Krameriaceae, mä 1 skööl: Krameria K. argentea – K. bicolor – K. erecta – K. ixine – K. lanceolata – K. lappacea Commonskategorii: Zygophyllales – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Zygophyllales


Vahlia as det iansagst plaantenskööl uun det iansagst plaantenfamile Vahliaceae uun det order Vahliales. Diar jaft at man fiiw, ferlicht aacht slacher faan. Jo lewe faan Afrikoo bit Indien. V. capensis V. dichotoma V. digyna V. geminiflora V. somalensis Commonskategorii: Vahlia – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Vahlia


Trochodendraceae san det iansagst plaantenfamile uun det order faan a Trochodendrales. Diar jaft at man tau slacher uun eder en aanj skööl faan. Jo lewe uun Uastaasien (Sjiina, Taiwan, Korea, Jaapan). Tetracentron Tetracentron sinense Trochodendron Trochodendron aralioides Trochodendron aralioides, bloosen Trochodendron aralioides, enkelt bloos Tetracentron sinense Tetracentron sinense, früchten Commonskategorii: Trochodendraceae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Trochodendraceae


Luzon of Luzón as det gratst eilun faan a Filipiinen mä det hoodstääd Manila. Luzon as uk di nööm för det nuurdelk regiuun faan a Filipiinen mä flook letjer eilunen trinjam. Det mamenspriak faan a miast minsken uun Luzon as Tagaalog; det standardisiaret furem as Filipiino, det amtspriak faan a Filipiinen. Metro Manila (National Capital Region of NCR, Hoodstäädregiuun) Ilocos (Regiuun I) Kordilleerenregiuun (Cordillera Administrative Region of CAR) Cagayan Dääl (Regiuun II) Madel-Luzon (Regiuun III) CALABARZON (Regiuun IV-A = Cavite, Laguna, Batangas, Rizal, Quezon) MIMAROPA (Regiuun IV-B = Mindoro, Marinduque, Romblon, Palawan) Bicol-Regiuun (Regiuun V) Commonskategorii: Luzon – Saamlang faan bilen of filmer


A Visayas (uun Cebuano an Wáray-Wáray: Kabisay-an, Tagaalog Kabisayaan, Spoonsk Bisayas) san ian faan trii sköölen faan eilunen uun a maden faan a Filipiinen. Uun't nuurden leit Luzon an uun't süüden Mindanao. Waast-Visayas (6 prowinsen, > 7 miljuun iinwenern) Madel-Visayas (4 prowinsen, > 5 miljuunen) Uast-Visayas (6 prowinsen, > 4 miljuunen) A gratst eilunen het Bohol, Cebu, Leyte, Negros, Panay an Samar. A minsken diar nääm jo salew Visaya, an snaake 30 ünlik spriaken. A gratsten san Cebuano mä 20 miljuun spreegern, Hiligaynon mä 7 miljuunen an Wáray-Wáray mä 3 miljuunen. Aklan (1.821 km²) Antique (2.729 km²) Capiz (2.595 km²) Guimaras (605 km²) Iloilo (5.079 km²) Negros Occidental (7.965 km²) Bohol (4.821 km²) Cebu (5.342 km²) Negros Oriental (5.386 km²) Siquijor (337 km²) Biliran (536 km²) Leyte (6.515 km²) Southern Leyte (1.799 km²) Eastern Samar (4.660 km²) Northern Samar (3.693 km²) Samar (6.048 km²) Commonskategorii: Visayas – Saamlang faan bilen of filmer


Mindanao as det öödergratst eilun faan a Filipiinen. Mindanao as uk di nööm för det süüdelk regiuun faan a Filipiinen mä flook letjer eilunen trinjam. Zamboanga Hualeweilun (Regiuun IX) Nuurd-Mindanao (Regiuun X) Davao-Regiuun (Regiuun XI) SOCCSKSARGEN (Regiuun XII = South Cotabato, Cotabato, Sultan Kudarat, Sarangani, General Santos City) Caraga (Regiuun XIII) Autonoom Regiuun uun Moslem Mindanao Commonskategorii: Mindanao – Saamlang faan bilen of filmer


Amborella trichopoda ist di iansagst plaantenslach uun det iansagst skööl Amborella uun det iansagst famile Amborellaceae faan det order Amborellales. Det plaant wääkst bluas uun Neikaledoonien. Strük Twiig Bloos Commonskategorii: Amborellaceae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Amborellaceae


Aquifoliales san en order faan bloosenplaanten (Magnoliopsida). Jo lewe miast uun a troopen. Diartu hiar 5 familin mä 21 sköölen an 536 slacher. A miasten hiar tu det skööl Ilex. Aquifoliaceae (uk: Ilicaceae), mä ian skööl: Ilex, mä muar üs 400 slacher Cardiopteridaceae (mä Leptaulaceae an Peripterygiaceae) Fiiw bit sääks sköölen mä 43 bit 45 slacher uun a troopen faan Süüdameerikoo an Süüduastaasien Helwingiaceae, mä ian skööl Helwingia, mä trii slacher faan Himalaja bit Jaapan Phyllonomaceae, mä ian skööl Phyllonoma, mä sjauer slacher faan Meksikoo bit Peruu Stemonuraceae 12 sköölen mä amanbi 80 slacher uun Süüduastaasien Commonskategorii: Aquifoliales – Saamlang faan bilen of filmer


At Suulu-Sia as en sidjensia faan a Pasiifik süüdwaastelk faan a Filipiinen. At Suulusia amfaadet 420.000 km² an as uun't madel 1.139 meetern jip. Diar jaft at oober uk böös jip steeden mä 7.022 m oner siapeegel. Uun't nuurduasten lei a Visayas, uun't uasten Mindanao, di Sulu-Archipeel uun't süüduasten, Borneo uun't süüdwaasten an Palawan uun't nuurdwaasten. Widjer efter nuurdwaast leit det Süüdsjineesk Sia, uun't süüduasten det Celebes-Sia. Uun a süüdelk an waastelk dial faan't Suulu-Sia komt at flooksis tu en auerfaal faan piraaten. Commonskategorii: Suulu-Sia – Saamlang faan bilen of filmer


Di Suulu-Archipeel (spoonsk Joló) as en keed faan eilunen uun't süüdwaasten faan a Filipiinen tesken Mindanao an Borneo. Diar hiar son 80 grater an hunerten letjer eilunen tu. Diar lewe fööraal Moslems, ööders san a Filipiinen miast katuulsk. A eilunen Jolo an Basilan san weltwidj bekäänd wurden, auer islamisten faan diar ütj minsken ruuwet haa. Uk daalang kem diar noch föl auerfaaler faan piraaten föör. Efter nuurden leit at Suulu-Sia, uun't süüden at Celebes-Sia. Basilan Jolo Tawi-Tawi Pata Tapul-Eilunen Lugus Siasi Lapac Dammai Laparan Cap Pangutaran-Eilunen Cagayan-Archipeel Commonskategorii: Suulu-Archipeel – Saamlang faan bilen of filmer


Piraaten san siaruuwern, diar skeb (of uk fliigern) auerfaal. Det maage jo miast diar, huar nian stootelk seekerhaidsiinrachtangen uun a naite san. Miast läät jo a minsken weder frei, wan jo en liasjil ufpreset haa. Bit iin uun't 19. juarhunert haa piraaten uk uun a nööm faan stooten ööder skeb auerfäälen. Det wiar oober nian piraterii, auer jo ei üüb aanj reegnang werket haa, det wiar do en kaaprin. Man uk daalang jaft at noch flook steeden üüb a welt, huar reegelmiatag skeb auerfäälen wurd. Miast san det hanelskeb, diar jo ei rocht weere kön, an waaren mä en huugen wäärs looset haa. Man uk siilskeb wurd auerfäälen, auer jo ferlicht en betj baarjil uun buurd haa. Wikisource: Piraaten (sjiisk) Commonskategorii: Piraaten – Saamlang faan bilen of filmer


At Celebes-Sia (of uk Sulawesi-Sia) as en 472.000 km² grat sidjensia faan a Pasiifik tesken Indoneesien an a Filipiinen. Hör nööm hää't efter det indoneesk eilun Celebes (daalang: Sulawesi). Trinjam lei at Suulu-Archipeel uun't nuurdwaasten, Mindanao uun't nuurduasten, a Sangihe-Eilunen uun't uasten, Sulawesi uun't süüden an Borneo uun't waasten. Bääft at Suulu-Archipeel leit at Suulu-Sia, bääft a Sangihe-Eilunen at Molukken-Sia an tesken Sulawesi an Borneo ferlääpt at Struat faan Makassar. At Celebes-Sia as uun't madel 3.291 meetern jip. Det jipst steed gongt oober deel bit 6.220 m oner siapeegel. Commonskategorii: Celebes-Sia – Saamlang faan bilen of filmer 4122Koordinaaten: 4° 0′ 0″ N, 122° 0′ 0″ O


De Nuurdwaast Community Development Council (CDC) Distrikt (üüb Ingels: North West Community Development Council (CDC) District, üüb Schineesk: 西北社区发展理事会 Xīběi Shèqū Fāzhǎn Lǐshì Huì, üüb Malaiisk: Dewan Pengembangan Masyarakat Barat Laut) as een faan dön fiiw Community Development Council (CDC) distrikten uun a steedstoot Singapuur. Det CDC hee trii Group Representation Constituencies (GRCs) an een Single Member Constituencies (SMCs): Holland-Bukit Timah GRC Nee Soon GRC Sembawang GRC Bukit Panjang SMC www.cdc.org.sg/northwest/


De Süüduast Community Development Council (CDC) Distrikt (üüb Ingels: South East Community Development Council (CDC) District, üüb Schineesk: 东南社区发展理事会 Dōngnán Shèqū Fāzhǎn Lǐshì Huì, üüb Malaiisk: Dewan Pengembangan Masyarakat Tenggara) as een faan dön fiiw Community Development Council (CDC) distrikten uun a steedstoot Singapuur. Det CDC hee tau Group Representation Constituencies (GRCs) an trii Single Member Constituencies (SMCs): East Coast GRC Marine Parade GRC Fengshan SMC MacPherson SMC Mountbatten SMC www.cdc.org.sg/southeast/


De Süüdwaast Community Development Council (CDC) Distrikt (üüb Ingels: South West Community Development Council (CDC) District, üüb Schineesk: 西南社区发展理事会 Xīnán Shèqū Fāzhǎn Lǐshì Huì, üüb Malaiisk: Dewan Pengembangan Masyarakat Barat Daya) as een faan dön fiiw Community Development Council (CDC) distrikten uun a steedstoot Singapuur. Det CDC hee trii Group Representation Constituencies (GRCs) an fjauer Single Member Constituencies (SMCs): Chua Chu Kang GRC Jurong GRC West Coast GRC Bukit Batok SMC Hong Kah North SMC Pioneer SMC Yuhua SMC www.cdc.org.sg/southwest/


At Struat faan Makassar (indoneesk: Selat Makassaras) as en siaengde tesken Borneo uun't nuurdwaasten an Sulawesi uun't süüduasten. Hat as sowat 200 km briad, 730 km lung an ferbanjt det Celebes-Sia uun't nuurduasten mä't Jaawa-Sia uun't süüdwasten. Trocht at Struat faan Makassar lääpt det "Wallace-Liinje", det as det geograafisk grens tesken a kontinenten Aasien an Austraalien. Wichtag huuwner diar san Balikpapan an Bontang üüb Borneo; an Makassar, Palu an Parepare üüb Sulawesi. -1.5118Koordinaaten: 1° 30′ 0″ S, 118° 0′ 0″ O


At Jaawa-Sia as en lung, flaak sia faan a Pasiifik tesken Borneo an Sulawesi uun't nuurden an Jaawa uun't süüden. Efter nuurdwaasten gongt hat auer det Karimata-Struat auer uun't Süüdsjineesk Sia. Tesken Borneo an Sulawesi ferlääpt nuurduastelk det Struat faan Makassar an do widjer uun't Celebes-Sia. Uun't uasten leit det Flores-Sia üs ferbinjang tu't Banda-Sia. At Jaawa-Sia as man 40 bit 50 meetern jip, at jipst steed uun't uasten lingt deel bit 200 m oner siapeegel. Commonskategorii: Jaawa-Sia – Saamlang faan bilen of filmer


At Filipiinsk Sia of Filipiinensia as en sidjensia faan a Pasiifisk Oosean an amanbi 5 miljuun kwadrootkilomeetern grat. Trinjam lei uun't nuurdwaasten a Ryūkyū-Eilunen, uun't nuurden Kyūshū, Honshū an Shikoku, uun't nuurduasten a Izu-Eilunen (ales tu Jaapan), uun't uasten a Mariaanen, uun't süüden Paalau, uun't süüdwaasten a Filipiinen an uun't waasten Taiwan. At Filipiinsk Sia leit sodenang jüst auer det Filipiinenplaad. Det as en madelgrat kontinentaalplaad, huar't trinjam flooksis tu eerdbeewrin komt. Det jipst steed uun't waasten lingt deel bit 10.540 m oner siapeegel an uk uun't madel as det Filipiinsk Sia böös jip. Commonskategorii: Filipiinsk Sia – Saamlang faan bilen of filmer


A Nansei-Eilunen (japoonsk 南西諸島, Nansei-shotō, det ment süüdwaastelk eilunen) san en keed faan eilunen, diar tu Jaapan hiar. Jo lei tesken at Uastsjineesk Sia uun't nuurdwaasten an't Filipiinensia uun't süüduasten. Geograafisk woort onerskääst tesken trii sköölen: Satsunan-Eilunen (Prefektuur Kagoshima) Ōsumi-Eilunen Tokara-Eilunen Amami-Eilunen (1) Ryūkyū-Eilunen (Prefektuur Okinawa) Okinawa-Eilunen (2) Kerama-Eilunen Sakishima-Eilunen Miyako-Eilunen (3) Yaeyama-Eilunen (4) Senkaku-Eilunen Daitō-Eilunen (Prefektuur Okinawa) Commonskategorii: Nansei-Eilunen – Saamlang faan bilen of filmer Japoonsk-Ryūkyū Nampo-Eilunen


A Nampo-Eilunen san en skööl eilunen uun a Pasiifik, diar tu Jaapan hiar. Hör ferwaltung sat uun't Prefektuur Tokio. Uun't waasten leit at Filipiinsk Sia an uun't uasten leit a eeben Pasiifik. faan nuurd tu süüd: Izu-Eilunen Nuurdelk Ogasawara-Eilunen: Ogasawara-guntō, Nishinoshima an Kazan-rettō Süüdelk Ogasawara-Eilunen: Minami-Torishima an Okinotorishima Commonskategorii: Ogasawara-Eilunen – Saamlang faan bilen of filmer Commonskategorii: Izu-Eilunen – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Izu-Eilunen (sjiisk) Nansei-Eilunen


Ogasawara (japoonsk 小笠原村, -mura) as en gemeen uun't Prefektuur Tokio. Hat amfaadet aal a Ogasawara-Eilunen (uk: Bonin-Eilunen). Tuup mä a Izu-Eilunen san det a Nampo-Eilunen (süüdelk eilunen). Nuurdelk Ogasawara-Eilunen: Ogasawara-guntō, Bonin-Eilunen Mukojima-Eilunen Chichijima-Eilunen Hahajima-Eilunen Kazan-rettō, Wulkaaneilunen Nishinoshima, Rosario Island Süüdelk Ogasawara-Eilunen: Minami-Torishima, Marcus Island Okinotorishima, Fögeleilun, Parece Vela, Douglas Reef Mukojima-Eilunen Chichijima-Eilunen Hahajima-Eilunen Nishinoshima-Eilunen Kazan-Eilunen Okinotorishima Marcus Island Commonskategorii: Ogasawara-Eilunen – Saamlang faan bilen of filmer


Vorlage:Infobox Insel/Wartung/Fläche fehltVorlage:Infobox Insel/Wartung/Höhe fehlt Wake [ˈweɪk] (marshalleesk Ānen Kio) as en atol uun a Pasiifik tesken Hawaii an a Mariaanen, nuurden faan a Marshall-Eilunen. Hat hiart tu a United States Minor Outlying Islands. Det letj eilun woort daalang fööraal üs nuadfluuchplaats nadagt för fliigern tesken Aasien an Nuurdameerikoo. Wake as en kraans faan trii koraleneilunen mä en lunflaak faan 7,37 km² trinjam en wulkaan, diar oner weeder leit. Diarmad as en laguun mä en grate faan 9,7 km². Wake Island, uun't süüduasten Peale Island, uun't nuurden Wilkes Island, uun't waasten Koord faan Wake Satelitenbil faan Wake Flag faan Wake Island Commonskategorii: Wake – Saamlang faan bilen of filmer


Apalopteron familiare as en sjongfögel uun det famile Zosteropidae an di iansagst slach uun det skööl Apalopteron. Hi as di sümboolfögel faan Ogasawara (Jaapan) an as diar endeemisk, det ment, hi komt nochhuaren ööders föör. Commonskategorii: Apalopteron famiiare – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Apalopteron famiiare Avibase.bsc-eoc.org


Schima wallichii as en plaant uun det famile faan a teeplaanten (Theaceae). Hat as det sümboolbluum faan Ogasawara (Jaapan). Commonskategorii: Schima wallichii – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Schima wallichii


Pandanus boninensis as en Skrüüwenbuum (Pandanus) uun det famile faan a Skrüüwenbuumplaanten (Pandanaceae). Di latiinsk nööm komt faan a Bonin-Eilunen uf. Commonskategorii: Pandanus boninensis – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Pandanus boninensis


Pandanales san en order faan bloosenplaanten (Magnoliopsida). Diar hiar fiiw familin tu. Cyclanthaceae, ~ 224 slacher Pandanaceae, > 800 slacher Pandanus (Skrüüwenbuumer) Pandanus boninensis Stemonaceae, ~ 25 slacher Triuridaceae, ~ 60 slacher Velloziaceae, ~ 240 slacher Commonskategorii: Pandanales – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Pandanales


Siisenstörter (Bombycilla, Bombycillidae) san en fögelfamile mä man ian skööl: Bombycilla. Diar hiar trii slacher tu. Jo lewe üüb a nuurdelk eerdheleft. Siisenstört (B. garrulus) B. japonica B. cedrorum Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Siisenstörter Wikispecies hää en artiikel tu: Siisenstörter


Calcariidae san en fögelfamile uun det order faan a sjongfögler. Calcarius C. lapponicus – C. ornatus – C. pictus Plectrophenax P. hyperboreus – P. nivalis (Snäsparag) Rhynchophanes R. mccownii Commonskategorii: Calcariidae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Calcariidae


A Wirgern (Laniidae) san en fögelfamile uun det order fan a sjongfögler (Passeriformes). Diar hiar sjauer sköölen tu. Corvinella, 2 slacher Lanius, 30 slacher, mä Lanius collurio (Ferwaarer) Eurocephalus, 2 slacher Urolestes, 1 slach Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Laniidae Wikispecies hää en artiikel tu: Laniidae


Piipern (Motacillidae) san en fögelfamile an hiar tu a Sjongfögler (Passeriformes). Diar jaft at 5 sköölen faan. Anthus, 46 slacher Dendronanthus, 1 slach Macronyx, 8 slacher Motacilla, 13 slacher Tmetothylacus, 1 slach Hiassparag (Anthus campestris) Skootfink (Anthus pratensis) Wipstört (Motacilla alba) Güülbük (Motacilla flava) Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Piipern Wikispecies hää en artiikel tu: Piipern


Passeri san det gratst onerorder faan a sjongfögler (Passeriformes). Diar hiar son 5.000 slacher tu. A Passeri san a Eegentelk Sjongfögler. Corvida Corvoidea – Meliphagoidea – Menuroidea Passerida Certhioidea – Muscicapoidea – Passeroidea – Sylvioidea Commonskategorii: Eegentelk Sjongfögler (Passeri) – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Eegentelk Sjongfögler (Passeri) Sjongfögler (Passeriformes)


Fleegensnapern (Muscicapidae) san en grat fögelfamile an hiar tu a sjongfögler (Passeriformes). Diar hiar gud 300 slacher uun 50 sköölen tu. Alethe – Anthipes – Brachypteryx – Calliope – Campicoloides – Cercotrichas – Cichladusa – Cinclidium – Copsychus – Cossypha – Cossyphicula – Cyanoptila – Cyornis – Emarginata – Empidornis – Enicurus – Erithacus – Eumyias – Ficedula – Fraseria – Heinrichia – Heteroxenicus – Humblotia – Irania – Larvivora – Leonardina – Luscinia – Melaenornis – Monticola – Muscicapa – Muscicapella – Myiomela – Myioparus – Myophonus – Myrmecocichla – Namibornis – Niltava – Oenanthe – Phoenicurus – Pinarochroa – Pinarornis – Pogonocichla – Pseudalethe – Saxicola – Sheppardia – Stiphrornis – Swynnertonia – Tarsiger – Thamnolaea – Vauriella Ruadbük (Erithacus rubecula) Suart Fleegensnaper (Ficedula hypoleuca) Naachtigal (Luscinia megarhynchos) Bläbük (Luscinia svecica) Grä Fleegensnaper (Muscicapa striata) Diksmiat (Oenanthe oenanthe) Diadeemruadstört (Phoenicurus moussieri) Suartbüket Ruadstört (Phoenicurus ochruros) (Guard-)Ruadstört (Phoenicurus phoenicurus) Commonskategorii: Fleegensnapern – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Fleegensnapern


Piroolen (Oriolidae) san en fögelfamile uun det order faan a sjongfögler (Passeriformes). Uun Euroopa jaft at man ään slach, at gultroosel (Oriolus oriolus). Oriolus O. albiloris - O. auratus - O. bouroensis - O. brachyrhynchus - O. chinensis - O. chlorocephalus - O. crassirostris - O. cruentus - O. decipiens - O. flavocinctus - O. forsteni - O. hosii - O. isabellae - O. kundoo - O. larvatus - O. melanotis - O. mellianus - O. monacha - O. nigripennis - O. oriolus - O. percivali - O. phaeochromus - O. sagittatus - O. steerii - O. szalayi - O. tenuirostris - O. traillii - O. xanthonotus - O. xanthornus Pitohui P. cristatus - P. dichrous - P. ferrugineus - P. incertus - P. kirhocephalus - P. nigrescens Sphecotheres S. hypoleucus -S. vieilloti - S. viridis Oriolus chinensis Oriolus auratus Oriolus nigripennis Commonskategorii: Piroolen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Piroolen