Müntmetalen stun uun det 11. skööl faan a cheemisk elementen. Det san kööber, salwer, gul an det konstelk element röntgeenium. Jo hiar aaltumaal tu det seerie faan a auergungsmetalen. Det 11. skööl het uk kööberskööl. Müntmetalen Kööber, 99,95 % Salwer, >99,95 % Gul, ≈99,99 % Commonskategorii: Müntmetalen – Saamlang faan bilen of filmer


At sinkskööl as det 12. skööl faan a cheemisk elementen. Det san sink, kadmium, kwaksalwer an det konstelk element koperniikium. Jo hiar aaltumaal tu det seerie faan a auergungsmetalen. Metalen uun't sinkskööl Sink Kadmium Kwaksalwer Commonskategorii: Sinkskööl – Saamlang faan bilen of filmer


At nikelskööl as det 10. skööl faan a cheemisk elementen. Det san nikel, palaadium, plaatin an det konstelk element darmstadtium. Jo hiar aaltumaal tu det seerie faan a auergungsmetalen. Metalen uun't nikelskööl Nikel Palaadium Plaatin Commonskategorii: Nikelskööl – Saamlang faan bilen of filmer


At koobaltskööl as det 9. skööl faan a cheemisk elementen. Det san koobalt, roodium, iriidium an det konstelk element meitneerium. Jo hiar aaltumaal tu det seerie faan a auergungsmetalen. Metalen uun't koobaltskööl Koobalt, 99,9 % Roodium, 99,99 % Iriidium, 99,98 % Commonskategorii: Koobaltskööl – Saamlang faan bilen of filmer


At iisenskööl as det 8. skööl faan a cheemisk elementen. Det san iisen, ruteenium, osmium an det konstelk element hassium. Jo hiar aaltumaal tu det seerie faan a auergungsmetalen. Metalen uun't iisenskööl Iisen, 99,97 % Ruteenium, 99,99 % Osmium, ≈99,99 % Commonskategorii: Iisenskööl – Saamlang faan bilen of filmer


Di Europeesk Ial (Anguilla anguilla) as en fask, diar uun Euroopa an Nuurdafrikoo lewet. Ialer san lung an smääl üs en slaang. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Europeesk Ialer Wikispecies hää en artiikel tu: Europeesk Ialer


At mangaanskööl as det 7. skööl faan a cheemisk elementen. Det san mangaan, techneetsium (konstelk), reenium an det konstelk element bohrium. Jo hiar aaltumaal tu det seerie faan a auergungsmetalen. Metalen uun't mangaanskööl Mangaan, 99,99 % Reenium, 99,999 % - 99,995 % Commonskategorii: Mangaanskööl – Saamlang faan bilen of filmer


At kroomskööl as det 6. skööl faan a cheemisk elementen. Det san kroom, molübdeen, wolfraam an det konstelk element seaborgium. Jo hiar aaltumaal tu det seerie faan a auergungsmetalen. Metalen uun't kroomskööl Kroom, 99,999 % Molübdeen, 99,99 % Wolfraam, 99,98 % Commonskategorii: Kroomskööl – Saamlang faan bilen of filmer


At wanaadiumskööl as det 5. skööl faan a cheemisk elementen. Det san wanaadium, nioobium, tantaal an det konstelk element dubnium. Jo hiar aaltumaal tu det seerie faan a auergungsmetalen. Metalen uun't wanaadiumskööl Wanaadium, 99,95 % Nioobium, 99,995 % Tantaal, 99,999 % Commonskategorii: Wanaadiumskööl – Saamlang faan bilen of filmer


At titaanskööl as det 4. skööl faan a cheemisk elementen. Det san titaan, tsirkoonium, hafnium an det konstelk element rutherfordium. Jo hiar aaltumaal tu det seerie faan a auergungsmetalen. Metalen uun't titaanskööl Titaan, 99,995 % Tsirkoonium, 99,97 % Hafnium, > 99,9 % Commonskategorii: Titaanskööl – Saamlang faan bilen of filmer


At skandiumskööl as det 3. skööl faan a cheemisk elementen. Det san skandium, ütrium, lantaan an det raadioaktiif aktiinium. Jo hiar aaltumaal tu det seerie faan a auergungsmetalen. Jo iast trii elementen hiar tu a raar eerden. Metalen uun't skandiumskööl Skandium Ütrium Lantaan Commonskategorii: Skandiumskööl – Saamlang faan bilen of filmer


Wat menst dü? Europeesk ial, di fask Ial (brant), wat dü sjochst, wan't braant


At walens of uk wäärdaghaid faan en atoom as det huuchst taal faan ianwäärdag atoomen (t.b. kloor (Cl) of weederstoof (H)), diar mä det atoom tu en moleküül bünjen wurd kön. Efter detdiar taal as en atoom do monovalent (1), divalent (2), trivalent (3), tetravalent (4), pentavalent (5), hexavalent (6) of heptavalent (7).


De Moatize Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Moatize) as en distrikt faan det Tete Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a uast faan't prowins. Hi hee 343.546 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Moatize. Mozambique, citypopulation.de


De Mutarara Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Mutarara) as en distrikt faan det Tete Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a süüduast faan't prowins. Hi hee 207.480 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Nhamayabué. Mozambique, citypopulation.de


De Tsangano Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Tsangano) as en distrikt faan det Tete Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a nuurduast faan't prowins. Hi hee 225.172 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Tsangano. Mozambique, citypopulation.de


De Zumbo Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Zumbo) as en distrikt faan det Tete Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a nuurdwaast faan't prowins. Hi hee 89.630 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Zumbo. Mozambique, citypopulation.de


Ununennium (Uue) as en spekulatiif cheemisk element mä det atoomnumer 119. Hat as noch nimer fünjen wurden. Hat stäänt uun det skööl faan a alkaalimetalen oner frantsium (87). Elektroonenskel Commonskategorii: Ununennium – Saamlang faan bilen of filmer


Unbinilium (Ubn) as en spekulatiif cheemisk element mä det atoomnumer 120. Hat as noch nimer fünjen wurden. Hat stäänt uun det skööl faan a eerdalkaalimetalen oner raadium (88). Elektroonenskel Commonskategorii: Unbinilium – Saamlang faan bilen of filmer


Luke iarst ans diar (ingelsk): w:en:Internet Archive Detdiar sidj skal di (iarst ans) widjer feer.


Luke iarst ans diar (ingelsk): w:en:Journal of Chemical & Engineering Data Detdiar sidj skal di (iarst ans) widjer feer.


59.402818.3528Koordinaaten: 59° 24′ N, 18° 21′ O Vaxholm as en gemeen (komuun) uun Sweeden. Hat leit uun't prowins Stockholms län. Hoodsteed as Vaxholm. Grater stääden of saarpen uun't komuun Vaxholm san Kullö, Oskar-Fredriksborg, Resarö an Vaxholm. Üüb det eilun Resarö leit det miin Ytterby. Hat as bekäänd, auer sjauer cheemisk elementen efter Ytterby näämd wurden san: Ütrium, Üterbium, Terbium an Erbium. Folkmängd i riket, län och kommuner 31 december 2021 bi't Statistiska centralbyrån Kommunarealer den 1 januari 2016 bi't Statistiska centralbyrån Commonskategorii: Gemeen Vaxholm – Saamlang faan bilen of filmer


59.3918.49Koordinaaten: 59° 23′ N, 18° 29′ O Stockholms län as en prowins uun Sweeden. Diar hiart det stääd Stockholm tu an flook gemeenen trinjam. (Stant: 31. Detsember 2021) Commonskategorii: Stockholms län – Saamlang faan bilen of filmer Folkmängd i riket, län och kommuner 31 december 2021 bi't Statistiska centralbyrån Kommunarealer den 1 januari 2016 bi't Statistiska centralbyrån Folkmängd i riket, län och kommuner 31 december 2021 bi't Statistiska centralbyrån


Angkor Wat (üüb Khmer: អង្គរវត្ត Ângkôr Vôtt; ângkôr as „steed“, vôtt as „tempeluunlaag“) as det bekäändst tempeluunlaag uun Kambodscha. De tempel as amanbi 240 km uun a nuurdwaast faan’t hoodsteed Phnom Penh nai bi Siem Reap, amanbi 20 km uun a nuurd faan a see Tonle Sap. Commons: Angkor Wat – Saamling faan biljen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Angkor Wat (tjiisk)


Kialklüüwang as en föörgung uun a atoomfüsiik. Diarbi woort en atoomkial uun tau of muar letjer kialer apdiald, an diarbi woort föl energii frei saat. Uun atoomstruumuunlaagen woort didiar föörgang nadagt, am struum tu maagin. Bi det bispal faan Uran-235 (rochter bil, oner) koon am sä, dat bi arke klüüwang tau nei neutroonen frei wurd, diar eder salew weder en atoom klüüwe. Det as det keedenreaksion, wat swaar tu kontroliarin as. Commonskategorii: Kialklüüwang – Saamlang faan bilen of filmer


Atoomstruum as struum, di uun atoomstruumuunlaagen maaget woort. Diar woort ütjnadagt, dat bi't kialklüüwang föl energii frei saat woort. Bi't kialklüüwang blaft raadioaktiif uffaal auer, an näämen witj rocht, huarhen diarmä. Wäärnang för raadioaktiif materiool. Commonskategorii: Atoomstruum – Saamlang faan bilen of filmer


Keedenreaksion ment, dat ian aksion weder nei reaksioonen ütjliaset. Di ütjdruk woort miast uun a chemii an atoomfüsiik brükt. An wan arke tooch muar reaksioonen ütjliaset wurd üs diarföör, do wääkst det reaksioonskeed eksponentiel. Det kialklüüwang faan Uraan-235 komt uun a gang, wan det atoom mä en neutron beskööden woort. Diarbi entstun tau nei atoomen: 139Ba (Baarium) an 95Kr (Krüptoon). Diarbi wurd oober uk tau neutroonen frei, diar eder weder en atoom klüüwe. Am dat didiar föörgung ei tu gau uflääpt, wurd neutroonenabsorber iinsaat. Jo fang frei neutroonen iin, an sodenang lääpt det keedenreaksion kontroliaret uf. Diarbi woort föl energii frei (~200MeV per atoom), an det woort uun atoomstruumuunlaagen ütjnadegt. "Müstrap"-demonstratsion üüb YouTube


Berkeley as en gratstääd uun di US-amerikoonsk stoot Kalifornien. Eritrea Asmara, Eritrea Ferianagt Stooten Blackfeet Indian Reservation, Montana, Ferianagt Stooten Ruslun Dmitrow, Russland Dschibuuti Dschibuti, Dschibuti Maali Gao, Maali Sjiina Haidian, Volksrepublik China Sjiisklun Jena, Schiisklun Nikaraagua León, Nikaraagua Sudafrikoo Mathopestad, Süüdafrikoo Sudafrikoo Oukasie, Süüdafrikoo Kuuba Palma Soriano, Kuuba Jaapan Sakai, Jaapan El Salwadoor San Antonio Los Ranchos, El Salwadoor Ruslun Ulan-Ude, Ruslun Malaysia Uma-Bawang, Malaysia Kolumbien Yondó, Kolumbien Ferianagt Stooten Yurok Tribe, Kalifornien, Ferianagt Stooten Commonskategorii: Berkeley – Saamlang faan bilen of filmer


Sven Jaax (* uun Hüsem) as en filmrejesöör, dreibukskriiwer an fotogroof. Hi lewet uun Hüsem an dreit fööraal dokumentaarfilmer. Jaax hää uun Kiil studiaret an sant 1987 hunerten faan filmbidracher leewert miast för ARD, NDR an Arte. Sant 1989 skraft hi för art, GEO, Merian, Stern, Brigitte an ööder bleeden. Jaax as befreid mä't skriiwer Dörte Hansen. Mare TV 360° Die GEO-Reportage Europas hoher Norden (2011) Europas Kleinstaaten (2007) Bilderbuch Länder - Menschen - Abenteuer Meine Kindheit (2013) Unsere Geschichte (2013) Die Ostküste der USA Skandinavien von oben Sven Jaax sin wääbsteed Filmografii üüb www.fernsehserien.de Sven Jaax üüb vimeo.com


Volkert Schult (* uun Noorsaarep üüb Oomram) as en filmrejesöör. Hi lewet uun Hamborag an dreit fööraal dokumentaarfilmer. Hi werket föl för di NDR. Länder - Menschen - Abenteuer Unsere Geschichte (2016) Treckerfahrer dürfen das (2019-20) Dibaba in Amerika (2022) God bless America (1995) Aufwachsen auf Amrum (2015) Giganten des Meeres (2016) Giganten der Arbeit (2017) Amrum - Insel im Wind (1997), mä Peer Schmidt Filmografii üüb www.fernsehserien.de DNB Info


IMDb as det ufkörtang för't Internet Movie Database. Det as en dootenbeenk för filmer, fernseeseerien, wiideoproduksioonen an kompjuuterspalen, an uk för lidj, diar diarbi mäwerket haa. 2017 wiar diar 4,1 Mio. filmproduksioonen an 7,7 Mio. filmkonstler fertiakent. Hat as 1990 grünjlaanj wurden an woort bedrewen faan Amazon.com. IMDb.com (ingelsk)


De Alto Molócuè Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Alto Molócuè) as en distrikt faan det Zambézia Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a nuurd faan't prowins. Hi hee 341.184 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Alto Molócuè. Mozambique, citypopulation.de


De Chinde Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Chinde) as en distrikt faan det Zambézia Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a süüd faan't prowins. Hi hee 85.408 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Chinde. Mozambique, citypopulation.de


De Derre Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Derre) as en distrikt faan det Zambézia Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a süüdwaast faan't prowins. Hi hee 107.980 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Derre. A distrikt wurd 2013 grünjlaanjen. Iar wiar det dial faan det Morrumbala Distrikt. Mozambique, citypopulation.de


De Gilé Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Gilé) as en distrikt faan det Zambézia Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a nuurduast faan't prowins. Hi hee 222.387 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Gilé. Mozambique, citypopulation.de


De Gurué Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Gurué) as en distrikt faan det Zambézia Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a nuurd faan't prowins. Hi hee 420.869 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Gurué. Mozambique, citypopulation.de


De Ile Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Ile) as en distrikt faan det Zambézia Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a nuurd faan't prowins. Hi hee 188.787 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Ile. Mozambique, citypopulation.de


De Inhassunge Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Inhassunge) as en distrikt faan det Zambézia Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a süüd faan't prowins. Hi hee 91.653 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Mucupia. Mozambique, citypopulation.de


De Luabo Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Luabo) as en distrikt faan det Zambézia Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a süüd faan't prowins. Hi hee 54.253 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Luabo. A distrikt wurd 2013 grünlaanjen. Iar wiar det dial faan det Chinde Distrikt. Mozambique, citypopulation.de


De Lugela Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Lugela) as en distrikt faan det Zambézia Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a maden faan't prowins. Hi hee 188.659 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Lugela. Mozambique, citypopulation.de


De Maganja da Costa Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Maganja da Costa) as en distrikt faan det Zambézia Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a süüd faan't prowins. Hi hee 183.504 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Maganja da Costa. Mozambique, citypopulation.de


De Milange Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Milange) as en distrikt faan det Zambézia Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a nuurdwaast faan't prowins. Hi hee 619.275 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Milange. Mozambique, citypopulation.de


De Mocuba Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Mocuba) as en distrikt faan det Zambézia Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a maden faan't prowins. Hi hee 422.681 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Mocuba. Mozambique, citypopulation.de


℔ At Pünj (ufkört Pfd. of lb, faan latiinsk pondo ‚Gewicht‘ uun 'libra pondo') as en ual miat för't mase. Daalang woort di ütjdruk pünj noch brükt, wan am en hualew kilogram ment. 1 pünj = 1/2 kg = 500 g Uk en hualew pünj of en sjuarden pünj woort noch brükt: 1/2 pünj = 250 g 1/4 pünj = 125 g 100 pünj = 1 sentner = 50 kg Uun a Sweits woort det pünj ei so föl brükt. Uun Uastenrik brükt am det uk ei so föl, diar haa's noch di ütjdruk Deka för 10 g. Uun ualang tidjen bit ~ 1854 jääw't noch muar iindialangen: Preußen: 1 pünj = 30 luad (Lot) = 300 Quentchen = 3.000 Cent = 30.000 kurn (Korn) Nuardwaastsjiisklun: 1 pünj = 10 nei luad (Neulot) = 100 Quint = 1000 hualew gram (Halbgramm) Madel- an Süüdsjiisklun: 1 pünj = 32 luad (Lot) = 128 Quentchen Det ingelsk pünj woort ööders fäästlaanj. Det hanelsgewicht as: 1 pound = 1 lb. av. (faan avoirdupois) = 16 unsen ≈ 453,6 g. ⇒ 1 Kilogram ≈ 2,204 lb. av. Diar jaft at uk noch det troy pound (lb. t.) of apteekerpünj (lb. ap.), det woort brükt


Wat menst dü? Pünj, det miat för't mase Britisk Pünj, Pünj Sterling, det münt faan't Ferianagt Könangrik ..


De Mocubela Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Mocubela) as en distrikt faan det Zambézia Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a uast faan't prowins. Hi hee 110.857 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Mocubela. A distrikt wurd 2013 grünjlaanjen. Iar wiar det dial faan de Maganja da Costa Distrikt. Mozambique, citypopulation.de


De Molumbo Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Molumbo) as en distrikt faan det Zambézia Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a nuurdwaast faan't prowins. Hi hee 331.980 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Molumbo. A distrikt wurd 2013 grünjlaanjen. Iar wiar det dial faan de Milange Distrikt. Mozambique, citypopulation.de


De Mopeia Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Mopeia) as en distrikt faan det Zambézia Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a süüd faan't prowins. Hi hee 136.520 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Mopeia. Mozambique, citypopulation.de


De Morrumbala Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Morrumbala) as en distrikt faan det Zambézia Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a süüdwaast faan't prowins. Hi hee 380.189 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Morrumbala. Mozambique, citypopulation.de


De Mulevala Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Mulevala) as en distrikt faan det Zambézia Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a nuurd faan't prowins. Hi hee 106.192 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Mulevala. A distrikt wurd 2013 grünjlaanjen. Iar wiar det dial faan de Ile Distrikt. Mozambique, citypopulation.de


De Namacurra Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Namacurra) as en distrikt faan det Zambézia Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a süüduast faan't prowins. Hi hee 242.126 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Namacurra. Mozambique, citypopulation.de


De Namarroi Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Namarroi) as en distrikt faan det Zambézia Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a nuurd faan't prowins. Hi hee 149.898 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Namarroi. Mozambique, citypopulation.de


De Nicoadala Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Nicoadala) as en distrikt faan det Zambézia Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a süüduast faan't prowins. Hi hee 180.686 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Nicoadala. Mozambique, citypopulation.de


De Caué Distrikt as ian faan dön sööwen distrikten faan São Tomé an Príncipe. A distrikt leit uun a süüd faan’t eilun São Tomé. Uun a nuurd leit de Mé-Zóchi Distrikt, uun a nuurduast de Cantagalo Distrikt, uun a süüduast an süüdwaast a Golf faan Guinea an uun a nuurdwaast de Lembá Distrikt. Det hee 6062 lidj (2012). At hoodsteed faan a distrikt as São João dos Angolares. São Tomé and Príncipe, citypopulation.de


De Lembá Distrikt as ian faan dön sööwen distrikten faan São Tomé an Príncipe. A distrikt leit uun a waast faan’t eilun São Tomé. Uun a nuurd an waast leit a Golf faan Guinea, uun a nuurduast de Lobata Distrikt, uun a uast de Mé-Zóchi Distrikt an uun a süüduast de Caué Distrikt. Det hee 14.676 lidj (2012). At hoodsteed faan a distrikt as Neves. São Tomé and Príncipe, citypopulation.de


De Lobata Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Lobata) as ian faan dön sööwen distrikten faan São Tomé an Príncipe. A distrikt leit uun a nuurd faan’t eilun São Tomé. Uun a nuurd leit a Golf faan Guinea, uun a uast de Água Grande Distrikt, uun a süüd Mé-Zóchi Distrikt an uun a waast de Lembá Distrikt. Det hee 19.414 lidj (2012). At hoodsteed faan a distrikt as Guadalupe. São Tomé and Príncipe, citypopulation.de


De Mé-Zóchi Distrikt as ian faan dön sööwen distrikten faan São Tomé an Príncipe. A distrikt leit uun a nuurd faan’t eilun São Tomé. Uun a nuurd leit de Lobata Distrikt, uun a nuurduast de Água Grande Distrikt, uun a uast a Golf faan Guinea, uun a süüduast de Cantagalo Distrikt, uun a süüdwaast de Caué Distrikt an uun a waast de Lembá Distrikt. Det hee 44.763 lidj (2012). At hoodsteed faan a distrikt as Trindade. São Tomé and Príncipe, citypopulation.de


De Pagué Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Pagué) as ian faan dön sööwen distrikten faan São Tomé an Príncipe. A distrikt bestäänt ütj det hial eilun Príncipe uun a Golf faan Guinea. Det hee 7344 lidj (2012). At hoodsteed faan a distrikt as Santo António. São Tomé and Príncipe, citypopulation.de


Sulfaaten san saalten of estern faan't swaawelsüren. A saalten faan't swaawelsüren (H2SO4) wurd iindiald uun normool sulfaaten (sekundeer) an hüdrogeensulfaaten (primeer). Commonskategorii: Sulfaaten – Saamlang faan bilen of filmer


Franz Schensky (* 23. August 1871 üüb Haliglun; † 7. Janewoore 1957 uun Sleeswich) wiar en haligluns fotograaf. Hi wiar een faan a pioniaren faan’t suartwitjfotografii. Museum Helgoland auer Franz Schensky (huuchtjiisk)


Nitraaten san saalten of estern faan't salpeetersüren. Jo haa det algemian furem MINO3 . Diarbi as MI en ianwäärdag kation. Det neegatiif anion as NO3− . Flook nitraaten wurd üs salpeeter betiakent. Salpeeter Wikibooks: Nitraaten (sjiisk)


Ammonium (NH4+) as en kation, diar tuup mä anionen tu en saalt woort. Hat komt faan Amoniak (NH3) uf. Amooniumsaalten wurd üs konstelk ged för a büürerei brükt. Amooniumsaalten san t.b.: Amooniumnitraat (NH4NO3) Amooniumkloriid (NH4Cl) Commonskategorii: Amoonium – Saamlang faan bilen of filmer


Fluoriiden san saalten faan't Fluorweederstoofsüren (HF). Ään baudial uun a ionen san leewen a Fluoriid-Anionen (F−). Fluoriiden kem üs mineraalen uun a natüür föör, an uk uun't lif faan minsken. Commonskategorii: Fluoriiden – Saamlang faan bilen of filmer Fluor


Oksiiden (faan greks ὀξύς, oxýs ‚skarep‘, ‚spas‘, ‚sür‘) san sürstoof-ferbinjangen faan en cheemisk element. Diar san tau sköölen faan oksiiden: Metaloksiiden. Det san saalten of atomaar bünjen moleküülen. Üneedel metalen reagiare mä weeder tu baasen. Nianmetaloksiiden. Det san moleküülen, diar mä weeder tu süren reagiare. Alumiiniumoksiid (witj, lacht baasisk) Luadoksiid (Luad(II)-oksiid (güül), Luad(IV)-ooksiid (suartbrün) of Luad(II,IV)-oksiid (orangj, menige)) Kaltsiumoksiid (braand kalk, stark baasisk) Diweederstoofmonoksiid (weeder) Iisenoksiiden, t.b. Iisen(III)-oksiid (rost) Köölstoofdioksiid (woort mä weeder tu köölsüren) Köölstoofmonoksiid (giftag, gas) Kööberoksiid (Kööber(I)-oksiid, ruad an Kööber(II)-oksiid, suart) Magneesiumoksiid (magnesia, witj polwer) Fosfoorpentoksiid (woort mä weeder tu fosfoorsüren) Swaaweldioksiid (sürelk stirem) Swaaweltrioksiid (woort mä weeder tu swaawelsüren) Siliitsiumdioksiid (kwarts, woort mä weeder tu kiiselsüren) Stikoksiiden (brün, koon reagiare tu salpeetersüren) Sinkoksiid (witj bit güül polwer) Saalten Commonskategorii: Oksiiden – Saamlang faan bilen of filmer


Sulfiiden san saalten faan swaawelweederstoof (H2S). Diar as det sulfiid-anion S2− uun. Tuup mä metal- of hualewmetal-kationen entstun amanbi 600 sulfiid-mineraalen. Jo haa miast üübfaalen klöören of münstern. Wichtag mineraalen san: Borniit (Kööberkiis, Cu5FeS4) Chalkopüriit (Kööberkiis, CuFeS2) Tsinabariit (Tsinoober, HgS) Koweliin (Kööbersulfiid, CuS) Galeniit (Luadglans, PbS) Markasiit (Strualkiis, FeS2) Molübdeniit (Molübdeenglans, MoS2) Püriit (Swaawelkiis, Kaatgul, FeS2) Pürotiin (Magneetkiis, FeS) Realgaar (Rauschruad, AsS) Sfaleriit (Sinksulfiid, ZnS) Stibniit (Antimoonglans, Sb2S3) Swaawel Commonskategorii: Sulfiiden – Saamlang faan bilen of filmer Wikibooks: Sulfiiden (sjiisk)


Glaagen, (öö.) Selagglag, (fe.) Siaglaas, genauer Skiremglaagen (Scyphozoa) san en klas faan diarten an hiar tu a stam faan a Näädeldiarten (Cnidaria). Diar jaft at amanbi 130 slacher faan. Jo diarten haa en graten skirem an letj polüüpen. Glaagen läät jo mä a struum ambi driiw, diaram wurd jo - likes, dat's so grat san - mä tu at plankton tääld. Coronatae Atollidae – Atorellidae – Linuchidae – Nausithoidae – Paraphyllinidae – Periphyllidae Rhizostomeae Archirhizidae – Bazingidae – Cassiopeidae – Catostylidae – Cepheidae – Lobonematidae – Lychnorhizidae – Mastigiidae – Rhizostomatidae – Stomolophidae – Thysanostomatidae – Versurigidae Semaeostomeae Cyaneidae - Pelagiidae - Phacellophoridae - Ulmaridae Ulmaridae mä a sköölen: Aurelia – Aurosa – Diplulmaris – Discomedusa – Floresca – Parumbrosa – Phacellophora – Sthenonia – Ulmaris Aurelia Blä Glaag (Aurelia aurita) Commonskategorii: Glaagen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Glaagen


Permanganaaten san saalten mä det ianfach neegatiif Anion MnO4−. Kaaliumpermanganaat KMnO4 Kaltsiumpermanganaat Ca(MnO4)2 Rubiidiumpermanganaat RbMnO4 Magneesiumpermanganaat Mg(MnO4)2 Salwerpermanganaat AgMnO4 Commonskategorii: Permanganaaten – Saamlang faan bilen of filmer Mangaan


Tsüaniiden san saalten faan't Tsüanweederstoofsüren of uk Bläsüren (HCN) mä det algemian furem R–C≡N. Di nööm komt faan't greks κυανός (kyanos) uf, an det ment blä. Uun Tsüaniiden as det Tsüaniid-Anion [C≡N]−. Tsüaniiden san giftag. Wichtag tsüaniiden san Kaaliumtsüaniid (KCN), = Tsüankaali Naatriumtsüaniid (NaCN) Tsüaniiden kem natüürelkerwiis uun a stian faan flook plaanten föör, an diaram skel a stian uk nimer eden wurd faan: Plum (Prunus domestica) Aprikoos (Prunus armeniaca) Mandelbuum (Prunus dulcis) Firsich (Prunus persica) Sürkäärs (Prunus cerasus) Maniok (Manihot esculenta) Flaaks (Linum usitatissimum) Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid Commonskategorii: Tsüaniiden – Saamlang faan bilen of filmer Wikibooks: Tsüaniiden (sjiisk)


Vorlage:Infobox Chemikalie/Summenformelsuche vorhanden Nitroglitseriin of Glitseriintrinitraat of Trisalpeetersürenglitseriinester as en ester faan't salpeetersüren. Hat woort brükt üs sprengstoof. Uk uun a medesiin woort det iinsaat. Moleküülstruktuur Nitroglitseriin üs medesiin Tableten Alfred Nobel sin patent üüb nitroglitseriin Commonskategorii: Nitroglitseriin – Saamlang faan bilen of filmer Iindraanj tu CAS-Nr. 55-63-0 uun't GESTIS-dootenbeenk faan't IFA, ufrepen di 10. Mai 2018 (mä JavaScript). (ütjden faan) David R. Lide: CRC Handbook of Chemistry and Physics. 90. aplaag. (uun't näät: 2010), CRC Press/Taylor and Francis, Boca Raton, FL, Physical Constants of Organic Compounds, S. 3-510. Eintrag zu Nitroglycerin der Gefahrstoff-Datenbank im „CLAKS“ der Uni-Hamburg MAK- und BAT-Werte-Liste 2013. Schweizerische Unfallversicherungsanstalt (SUVA): Aktuel MAK- an BAT-wäärser Nitroglitseriin bi ChemIDplus. Spravochnik po Toksikologii i Gigienicheskim Normativam. S. 180, 1999. Yakuri to Chiryo. Pharmacology and Therapeutics. Vol. 13, S. 3649, 1985. Richard Wuerz, Greg Swope, Steven Meador, C. James Holliman, Gregory S. Roth: Safety of prehospital nitroglycerin. In: Annals of Emergency Medicine. Band 23, Nr. 1, S. 31–36, doi:10.1016/S0196-0644(94)70004-4. (ütjden faan) David R. Lide: CRC Handbook of Chemistry and Physics. 90. aplaag. (uun't näät: 2010), CRC Press/Taylor and Francis, Boca Raton, FL, Standard Thermodynamic Properties of Chemical Substances, S. 5-24.


Vorlage:Infobox Chemikalie/Summenformelsuche vorhanden Amoniak as en cheemisk ferbinjang faan stikstoof an weederstoof mä det formel NH3. Hat as en giftag gas, diar stark steegen stiremt. Amoniak as amfoteer. Faan amoniak kem tau räen faan saalten uf: Kationisk amooniumsaalten Anionisk amiiden, imiiden an nitriiden Amoniak-moleküülmodel Stikstoof (blä) Weederstoof (witj) Butel mä amoniak Commonskategorii: Amoniak – Saamlang faan bilen of filmer R. Panico, W.H. Powell, J.-C. Richer (Eds.): A Guide to IUPAC Nomenclature of Organic Compounds. Hrsg.: IUPAC Commission on the Nomenclature of Organic Chemistry. Blackwell Scientific Publications, Oxford, ISBN 0-632-03488-2, S. 37. Iindrach 222 uun't PubChem-dootenbeenk faan't National Center for Biotechnology Information (NCBI), ufrepen di 17. Oktuuber 2014. Iindraanj tu Ammoniak uun't GESTIS-dootenbeenk faan't IFA, ufrepen di 1. Febrewoore 2016 (mä JavaScript). chem.wisc.edu: pKa Data, Compiled by R. Williams (PDF, 78 kB). Meyer Christen: Grundlagen der allgemeinen und anorganischen Chemie. Diesterweg, 1997, ISBN 978-3-7935-5493-6. Frederick G. Bordwell, George E. Drucker, Herbert E. Fried: Acidities of Carbon and Nitrogen Acids: The Aromaticity of the Cyclopentadienyl Anion. Uun: J. Org. Chem. 46, 1981, S. 632–635 (doi:10.1021/jo00316a032). Thieme Chemistry (Hrsg.): Iindrach tu Ammoniak uun Römpp Online. Version 3.19. Georg Thieme Verlag, Stuttgart 2011, ufrepen di 13. Juni 2014. (ütjden faan) David R. Lide: CRC


Blä Glaagen (Aurelia aurita) hiar tu a Glaagen (Scyphozoa). Jo kem föör tesken 70° Nuurd an 55° Süüd. Uk bi a Nuurdsiaküst an uun grat dialen faan a Uastsia lewe jo. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Blä Glaagen Wikispecies hää en artiikel tu: Blä Glaagen


Karbiiden san cheemisk ferbinjangen faan en element mä köölstoof (karboon). Miast ment am mä karbiid det kaltsiumkarbiid, CaC2 . Kaltsiumkarbiid, CaC2 Tantaalkarbiid, TaC Tantaalhafniumkarbiid, Ta4HfC5 Commonskategorii: Karbiiden – Saamlang faan bilen of filmer


Det Pitcairn-Ingels (üüb Pitcairn-Ingels: Pitkern, üüb Norfolk-Eilun: Norfuk) as en kreoolspriik, diar üüb a eilunen Pitcairn an Norfolk spreegen wurd. Det spriik beraut üüb en spriikwiis faan Ingels an Tahitianisk faan det 18. juarhunert. Wut-a-way you? - Gud dai („Wat wai (gungst)?“)


Sia / Siie Di ütjdruk sia, (mo.) siie ment: 1. a sia (banlun), en weederflaak uun't banlun (ingelsk: lake, sjiisk: See). (mo.): siie (banerwååder). 2. at sia, at weltsia, aal a ooseaanen tuup (ingelsk: sea, sjiisk: Meer). (mo.): siie (ääm wååder). tu of üüb sia wees: uun a siafaard huuch of swaar sia: huuch waagen tu sia kem: mä't werk began


Ferkiar as det skebin faan persuunen of waaren. För ferkiar wurd ferkiarswaier brükt. Futferkiar Welferkiar Struatenferkiar Iisenboonferkiar Skapsferkiar Loftferkiar Funkferkiar Dootenferkiar Commonskategorii: Ferkiar – Saamlang faan bilen of filmer Bidracher auer ferkiar üüb Tjabelstünj


En stääd (faan ualhuuchsjiisk stat ‚steed‘) as en grat siidlang. Miast luup diar flook ferkiarswaier tuup. En stääd hää en aanj ferwaltang. Grater saarpen üüb't lun haa leewen uk ferwaltangsiinrachtangen, san oober nian stääden, det san plaker. efter grate: (plak), letjstääd, madelstääd, gratstääd, miljoonenstääd efter bedüüdang: hansestääd, hoodstääd, kreisstääd, uniwersiteetstääd, industriistääd, huuwenstääd Am 1800 haa noch 75% faan a minsken uun Sjiisklun üüb't lun lewet, 25% uun stääden. 2005 lewe 15% üüb't lun, 85% uun stääden. Metropoolen san grat stääden, diar mä hör amlun tuupwoksen san, an hör iinwenertaalen gung ap tu miljoonen. A gratst metropoolen mä muar üs 20 miljoon iinwenern (Stant: April 2018): Commonskategorii: Stääden – Saamlang faan bilen of filmer


Delhi (Hindi दिल्ली Dillī [ˈdɪlːiː], Urdu دہلی, Panjabi ਦਿੱਲੀ Dillī, ) as en gratstääd an en unioonsteritoorium (IN-DL) faan Indien. Üs "Natsionaal Hoodstäädteritoorium" (ingelsk: National Capital Territory NCT) as Delhi direkt at Indisk regiarang onersteld. Uun Delhi leit at hoodstääd faan hial Indien, Nei-Delhi. Tu Delhi hiar elwen distrikten uun trii munitsipaliteeten. Uun Delhi haa 2011 son 16,78 miljoon minsken lewet. Tuup mä a gratstääden Gurugram, Ghaziabad, Noida an Faridabad trinjam, diar uun ööder bundesstooten lei, hiart Delhi tu't Metropolregiuun Delhi mä knaap 32 miljoon iinwenern (Stant: 2021), an as at traadgratst stäädregiuun faan a welt. At National Capital Region as en ploonangsregiuun trinjam Delhi, an amfaadet muar üs 45 miljoon minsken. Commonskategorii: Delhi – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Delhi (sjiisk)


En walt (ualhuuchsjiisk walt) as en stak lun, huar buumer waaks. Det stak lun as tumanst 0,5 hektaar grat an a buumer san tumanst 5 meeter huuch (efter FAO). uurwalt: natüürelk woksen bosk: natüürelk woksen, oober ei so huuch holtang, tanen: faan minsken uunlaanj, för ferskeelag nat plantaaj: faan minsken uunlaanj, miast för ään nat Commonskategorii: Walt – Saamlang faan bilen of filmer Wikiquote: Walt (sjiisk) Wikisource: Walt (sjiisk)


En tanebuum as en apbuid tan, diar uun a jultidj apsteld woort. Detdiar muude kaam uun't 19. juarhunert uun Sjiisklun ap, an as daalang üüb a hialer welt tu sen. Uun Nuurdfresklun käänt am uk noch di kenkenbuum. Kenkenbuum Commonskategorii: Tanebuumer – Saamlang faan bilen of filmer


Wangerooge as ian faan dön Uastfresk Eilunen uun det Niidersaksisk Heef. Faan dön sööwen bewenet eilunen uun detheer skööl leit at eilun am widjsten uun a uast. Det as uk det naistletjst bewenet eilun uun detheer skööl. At eilun as dial faan det Lunkreis Friesland. Ap tu 1950 wurd det Wangeroogisk, en spriikwis faan det Uastfresk Spriik, üüb Wangerooge spreegen.


Uastfresk as de uastelk twiich faan dön Fresk spriiken. Deheer twiich as daaling binai ütjstörwen. Bluat uun Saaterlun uun Oldenborig as nü en spriikwiis diarfaan, det Saaterfresk. Uastlauwersfresk Spriik Emsfresk Saaterfresk Upganter Fresk (ütjstörwen) widjer ütjstörwen emsfresk spriikwisen Weserfresk Harlingerfresk (wilemsis uun madelsteling twesken Ems- an Weserfresk iinordnet; ütjstörwen) Wurster Fresk (ütjstörwen) Wangeroogisk (1950 ütjstörwen) widjer ütjstörwen weserfresk spriikwisen. De nööm 'Uastfresk' wurt oober uk brükt för Uastfresk Plaatsjiisk.


03. Febrewoore: Mehmed II. wurd weler sultaan faan det Osmaans Rik. ünbekäänd dootem: Christoph Kolumbus († 1506) 10. Jüüle (of Mei 1452): Jaakob III., köning faan Skotlun († 1488) 03. Febrewoore: Murad II., sultaan faan det Osmaans Rik (* 1403)


Emil Nolde (* 7. August 1867 üüs Hans Emil Hansen uun Nolde bi Burkal; † 13. April 1956 uun Seebel) wiar een faan dön wichtigst konstmoolern faan’t Ekspresionismus. Hi as een faan dön grat akwarelisten uun’t konst faan det 20. juarhunert. Nolde as bekäänd för sin ütjdrükstark klöörwool. Emil Nolde wurd hög kilomeetern tu a uast faan Tondern uun Nolde bi Burkal bäären. Hi wiar det fjuard faan fiiw jongen faan en büürenfamilje. San aatj wiar en nuurdfresken an kaam faan’t geegent am Naibel; hi spruch Nuurdfresk, sin mam spruch Süüdjütsk. Hi hed trii ääler breler an ian jonger saster. At taarep faan sin gebuurt uun a nuurddial faan’t Hertoochdoom Sleeswich hiard faan 1867 tu 1920 tu Preussen an diarmä tu det Tjiisk Rik. Emil Nolde besoocht tjiisk skuulen. Sin jong juaren üüb a aalern hör büürsteed wiar faan hard werk preeget an en ferlikewiis knaap leewent. Faan 1884 tu 1888 leet hi ham üüb dringin faan a aatj üüs telger an teekner uun’t konsthunwerkskuul uun Flensborig ütjbilj. Hi hed do paart uun det restauriaring faan’t aalter faan Brüggemann. En liarufslus fing hi ei. Diarefter werket hi för hög mööbelfaabriken, mad ölern uun München, Karlsruhe an Berlin. 1892 treed hi


SIKART as en leksikon auer konst uun a Sweits. Hat woort ütjden faan't Schweizerisches Institut für Kunstwissenschaft (SIK). Diar jaft at nü ~ 16.000 iindracher auer konstlern, werken, ütjstelangen, literatuur an iarangen. Wääbsteed faan SIKART


En Glüper (of Trooldob) (Lepisma saccharina) as en slach faan insekten, diar nian laacht mei. Hi mei hal soker. Sodenang komt'er uk bi di latiinsk nööm. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Glüpern Wikispecies hää en artiikel tu: Glüpern


Dachau as en stääd uun't nuurden faan München uun Bayern. Hat as uk kreisstääd faan di lunkreis Dachau. Uasterrik Uasterrik: Klagenfurt am Wörthersee uun Kärnten Itaalien Itaalien: Fondi Neederlunen Neederlunen an Belgien Belgien: Kulturpartnerskap mä Renkum (NL) an Tervuren (B) Paraguay Paraguay: Frinjskapelk ferbünjen mä Areguá Commonskategorii: Dachau – Saamlang faan bilen of filmer www.statistikdaten.bayern.de (Halep üüb sjiisk)


Di Lunkreis Dachau as en lunkreis uun't nuurden faan München uun Bayern. (Iinwenern di 31. Detsember 2022) Commonskategorii: Lunkreis Dachau – Saamlang faan bilen of filmer www.statistikdaten.bayern.de (Halep üüb sjiisk) www.statistikdaten.bayern.de


A Meder (Tipula paludosa) as en insekt an woort a magen tureegent. Commonskategorii: Medern – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Medern


Oberbayern (üüb Bairisk: Obabayern) as en regiarangsdistrikt faan Bayern. Hi as 17.530 km² grat, an diar wene 4.686.163 minsken (2018). Dön 5 gratst stääden uun a distrikt san: Kreisfrei stääden München Ingolstadt Rosenheim Lunkreiser Lunkreis Altötting Lunkreis Bad Tölz-Wolfratshausen Lunkreis Berchtesgadener Land Lunkreis Dachau Lunkreis Ebersberg Lunkreis Eichstätt Lunkreis Erding Lunkreis Freising Lunkreis Fürstenfeldbruck Lunkreis Garmisch-Partenkirchen Lunkreis Landsberg am Lech Lunkreis Miesbach Lunkreis Mühldorf am Inn Lunkreis München Lunkreis Neuburg-Schrobenhausen Lunkreis Pfaffenhofen an der Ilm Lunkreis Rosenheim Lunkreis Starnberg Lunkreis Traunstein Lunkreis Weilheim-Schongau Commonskategorii: Oberbayern – Saamlang faan bilen of filmer Germany: Bayern, citypopulation.de Germany: Bayern, citypopulation.de


Wat menst dü? det lun det diart


At Métropole du Grand Paris as en gemeenferbant uun't regiuun Île-de-France mä det stääd Pariis an 130 gemeenen diar trinjam uun a departments: Essonne Hauts-de-Seine Seine-Saint-Denis Val-de-Marne Val-d’Oise Pariis Commonskategorii: Métropole du Grand Paris – Saamlang faan bilen of filmer Gemeenen uun't Métropole du Grand Paris] (sjiisk)


Det Slowaakisk Spriik (üüb Slowaakisk: slovenský jazyk of slovenčina) as en Waastslaawisk Spriik an hiart tu't Indogermaans. Amanbi 5.2 miljuunen lidj snaake Slowaakisk üs mamenspriak. Slowaakisk as det amtsspriik faan't Slowakei. Spreegern faan't spriik wene uk uun dön Ferianigt Stooten, Tschechien, Argentiinien, Serbien, Irlun, Rumeenien, Poolen, Kanada, Ungarn, Tjiisklun, Kroatien, Israel, det Ferianigt Köningrik, Austraalien, Uasterrik, Ukraine, Noorweegen an föl öler lunen aueraal üüb a wäält.


Det Kaschuubisk Spriik (üüb Kaschuubisk: kaszëbsczi jãzëk) as en Waastslaawisk Spriik, wat uun’t geegent uun a waast an uun a süüd faan Danzig uun Poolen snaaket wurt.


Dön Waastslaawisk Spriiken san een faan dön trii twiichen faan dön Slaawisk Spriiken, wat tu dön Indogermaans hiar. Jo wurd faan amanbi 56 miljuunen lidj uun a uast faan Madeleuroopa, fööraal uun Poolen, Tschechien, at Slowakei an’t Lausitz snaaket. Tu det waastslaawisk spriikfamilje san: Lechisk Spriiken Poolsk Polaabisk † Pomoraans Waastpomoraans † Kaschuubisk-Slowinsisk Kaschuubisk Slowinsisk † Sorbisk Spriiken Liachsorbisk Huuchsorbisk Tschechisk-Slowaakisk Spriiken Tschechisk Knaanisk † Slowaakisk Batschka-Rusiins (det letst wurt uk üüs en uastslaawisk spriik sen) Uurslaawisk *or, *ol, *er, *el twesken konsonanten san uun det tschechisk-slowaakisk skööl üüs ra, la, rě, lě an uun dön öler westslaawisk spriiken üüs ro, lo, re, le fertreeden; tu bispal: uurslawisch *morzъ froost as üüb poolsk an huuchsorbisk mróz, liachsorbisk mroz, tschechisk an slowaakisk mráz; an uurslaawisk *melko moolk as üüb poolsk mleko, tschechisk mléko, slowaakisk mlieko, huuchsorbisk an liachsorbisk mloko. Uurslaawisk *tj an *dj san üüs c an (d)z fertreeden; tu bispal: uurslaawisk *světja laacht as üüb poolsk świeca, tschechisk svíce, slowaakisk svieca, kaschuubisk swiéca, huuchsorbisk an liachsorbisk swěca; an uurslaawisk *medja gredstripel as üüb poolsk miedza, tschechisk meze, slowaakisk medza, huuchsorbisk mjeza an liachsorbisk mjaza.


Det Polaabisk Spriik as en ütjstörwen Waastslaawisk Spriik, wat faan dön polaabisk slaawen uun a nuurduast faan det Tjiisklun faan daaling trinjam de Ialew Struum snaaket wurd. Det wurd amanbi tu a maden faan det 18. juarhunert snaaket, üüs det troch Plaattjiisk ersaat wurd, uun a gebiiten faan Mecklenburg-Föörpomern, Madelbrandenborig (Madelmark) an a uast faan Saksen-Anhalt (Wittenberig) an uk uun a uastdialen faan Niidersaksen (Wendlun) an Sleeswich-Holstian (Uastholstian an Lauenborig). Uun a süüd hed det en grens tu det sorbisk spriikgebiit uun’t Lausitz.


Det Slowinsisk Spriik (üüb Slowinsisk: slovjĩnsħï ją̃zĕk, slovjĩnsħė gådą̃ńė) as en Waastslaawisk Spriik, wat uun det 20. juarhunert ütjstoorew. Det wurd faan lidj, wat twesken a sian Gardno an Łebsko nai bi Słupsk wenet. Tup mä det noch snaaket Kaschuubisk an det ütjstörwen Polaabisk as det en auerbliiwsel faan dön slaawisk spriiken, wat uursprungelk loongs a eeg faan det Uastsia uun Pomern an uun a nuurduast faan de Ialew snaaket wurd.


A Knekern (Elateridae) san en famile faan Kraaben (Insekten) mä amanbi 7.000 slacher. Jo kön troch a loft spring, wan jo ans üüb a rag lei, auer jo gans fiks mä't hood turagsjit kön. Det koon am sogoor hiar, det "knekt". Agrypninae – Campyloxeninae – Cardiophorinae – Cebrioninae – Dendrometrinae – Elaterinae – Eudicronychinae – Hemiopinae – Lissominae – Morostomatinae – Negastriinae – Oestodinae – Oxynopterinae – Parablacinae – Physodactylinae – Pityobiinae – Plastocerinae – †Protagrypninae – Semiotinae – Sinopyrophorinae – Subprotelaterinae – Tetralobinae – Thylacosterninae Kneker übb en twiig. En Kneker (Agrypnus murinus) sprangt. Species Accounts: Taxonomie (17. April 2006) Commonskategorii: Knekern – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Knekern


Det Lublin Prowins (üüb Poolsk: Województwo Lubelskie) as ian faan dön seekstanj prowinsen faan Poolen. At prowins leit uun a uast faan’t lun. Det hee 2.175.700 lidj (2011). At hoodsteed faan’t prowins as Lublin. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: At prowins hee fjauer steedkreiser (Lublin, Zamość, Chełm an Biała Podlaska) an twuntig lunkreiser (üüb Poolsk: powiaty, iantaal powiat). Poland, citypopulation.de Poland: Lubelskie, citypopulation.de Poland: Administrative Division, citypopulation.de


A Seine as en struum uun Nuurdfrankrik. Sin hood leit uun't regiuun Bourgogne-Franche-Comté an hi lääpt auer 777 km deel tu Le Havre bi a Ingelsk Kanool. Koord mä struumer iin uun a Seine: Commonskategorii: Seine – Saamlang faan bilen of filmer geoportail.fr (1:16.000) hydro.eaufrance.fr (Station: H9950010, Option: Synthèse).


Le Havre [ləˈɑːvʀ] as en huuwenstääd uun Nuurdfrankrik an leit bi a Seine an bi a Ingelsk Kanool. Hat leit uun't Département Seine-Maritime uun a Normandie. A iinwenern het üüb fransöösk Havrais. Le Havre as di öödergratst huuwen faan Frankrik efter Marseille. Magdeburg, Schiisklun Dalian, Schiina Pointe-Noire, Republiik Kongo Commonskategorii: Le Havre – Saamlang faan bilen of filmer


At Département Seine-Maritime [sɛnmaʀiˈtim] as en fransöösk département mä det luupen numer 76. Hat leit uun a Normandie. Diar san 3 arrondissements, 37 kantoonen an 711 gemeenen: Commonskategorii: Seine-Maritime – Saamlang faan bilen of filmer http://www.seinemaritime.net/institution/le-president.html ufrepen di 26. April 2015


At Arrondissement Le Havre (frz.: Arrondissement du Havre) as en ferwaltangsianhaid uun't fransöösk département Seine-Maritime uun a Normandie. Ferwaltangssteed as Le Havre. Diar san 12 kantooner mä 148 gemeenen: Bolbec Fécamp Le Havre-1 Le Havre-2 Le Havre-3 Le Havre-4 Le Havre-5 Le Havre-6 Notre-Dame-de-Gravenchon Octeville-sur-Mer Saint-Romain-de-Colbosc Saint-Valery-en-Caux


At Communauté d’agglomération Havraise (CODAH) as en fransöösken gemeenferbant uun't Département Seine-Maritime uun a Normandie. Det san det stääd Le Havre an 16 gemeenen diar trinjam. Diar wene 243.348 minsken (2017).


Di Kantoon Le Havre-1 as en fransöösk ferwaltangsianhaid uun't Arrondissement Le Havre, Département Seine-Maritime, Normandie.


Di Kantoon Le Havre-2 as en fransöösk ferwaltangsianhaid uun't Arrondissement Le Havre, Département Seine-Maritime, Normandie.


Di Kantoon Le Havre-3 as en fransöösk ferwaltangsianhaid uun't Arrondissement Le Havre, Département Seine-Maritime, Normandie.


Goodshenken, (fe.) Godeshenken (Coccinellidae) hiar tu a Insekten an san en famile faan Kraaben. Jo lewe faan Lüs. Diar jaft'at muar üs 6.000 slacher faan. Coccinellinae – Microweiseinae – Monocoryninae A dialen faan en goodshenk (ingelsk). Goodshenk saner ponkter. Commonskategorii: Goodshenken – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Goodshenken


Di Kantoon Le Havre-4 as en fransöösk ferwaltangsianhaid uun't Arrondissement Le Havre, Département Seine-Maritime, Normandie.


Di Kantoon Le Havre-5 as en fransöösk ferwaltangsianhaid uun't Arrondissement Le Havre, Département Seine-Maritime, Normandie.


Di Kantoon Le Havre-6 as en fransöösk ferwaltangsianhaid uun't Arrondissement Le Havre, Département Seine-Maritime, Normandie.


39.033333333333121.76666666667Koordinaaten: 39° 2′ N, 121° 46′ O Dalian (sjineesk 大連市 / 大连市, Pinyin Dàlián Shì, W.-G. Talien Shìh) as en huuwenstääd uun't prowins Liaoning uun a Mandschurai (Nuurduastschiina). Dalian as di nuurdelkst isfrei huuwen faan Schiina. Poolen Stetiin, Poolen Ferianagt Könangrik Glasgow, Ferianagt Könangrik Jaapan Kitakyūshū, Jaapan Frankrik Le Havre, Frankrik Kanada Vancouver, Kanada Nuurd-Matsedoonien Ohrid, Nuurd-Matsedoonien Sjiisklun Breemen, Schiisklun, sant 1985 Korea Sud Incheon, Süüdkorea Ferianagt Stooten Oakland, Ferianagt Stooten Sjiisklun Rostock, Schiisklun, sant 1988 Ferianagt Stooten Houston, Ferianagt Stooten Jaapan Maizuru, Jaapan Ruslun Wladiwostok, Ruslun Kongo, Republiik Pointe-Noire, Republiik Kongo Austraalien Adelaide, Austraalien Argentiinien Bahía Blanca, Argentiinien Commonskategorii: Dalian – Saamlang faan bilen of filmer


At list faan ISO 3166-2-Codes för die Republik Kongo wiset di code för zwölf Departements. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för die Republik Kongo CG), di ööder as di code för das Departement. Die Codes wurden im Februar 2015 zuletzt aktualisiert. iso.org: Online Browsing Platform ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden.


-4.783333333333311.833333333333Koordinaaten: 4° 47′ S, 11° 50′ O Pointe-Noire as en huuwenstääd uun't Republiik Kongo mä muar üs 752.000 iinwenern (2009). Hat as hoodstääd faan't Departement Pointe-Noire. Frankrik Frankrik : Le Havre Ferianagt Stooten Ferianagt Stooten : New Orleans Commonskategorii: Pointe-Noire – Saamlang faan bilen of filmer PDF bi www.cnsee.org


. Source-Seine as en letj gemeen uun Uastfrankrik uun't regiuun Bourgogne-Franche-Comté. Uun't gemeen leit det hood faan di struum Seine. Commonskategorii: Source-Seine – Saamlang faan bilen of filmer Commons: Kwel faan a Seine – Saamlang faan bilen of filmer


New Orleans (amerikoonsk ingelsk: ˈnuːˈɔrlɪns, lokaal: ˈnɔrlənz) as det gratst stääd uun di US-amerikoonsk bundesstoot Louisiana. Hat hää en bedüüdenen huuwen an leit bi a struum Mississippi. Frankrik Juan-les-Pins, Frankrik Weenesuela Maracaibo, Wenesuela Jaapan Matsue, Jaapan Meksiko Mérida, Meksiko Uasterrik Innsbruck, Uastenrik Kongo, Republiik Pointe-Noire, Republiik Kongo Argentiinien San Miguel de Tucumán, Argentiinien Honduuras Tegucigalpa, Honduuras Weenesuela Caracas, Wenesuela Austraalien Holdfast Bay, Austraalien Kanada Montreal, Kanada Itaalien Isola del Liri, Itaalien Commonskategorii: New Orleans – Saamlang faan bilen of filmer Kliima uun New Orleans. Ufrepen di 29. Janewoore 2017


At föörhistoore (of uk uurhistoore of prähistoore) ment en tidjrüm faan't iarst apdaagin faan a minsken bit tu't apkemen faan a iarst skraften. A iarst stianwerktjüügen faan minsken san wel son 2,6 miljuun juar ual. Diar begant at stiantidj. A iarst skraften kam föör ~ 5000 juar bi a Sumeerern ap. Diar begant det ääder histoore (antike). Uun a geologii wurd a leetst 2,6 miljuun juaren üs eerdtidjääler quartär betiakent. Uun't juar 1836 hää Christian Jürgensen Thomsen det trii-periooden-süsteem (rochts) iinfeerd, an hi hää det minskenhistoore iindiald efter stiantidj, bronsetidj an iisentidj. Diarefter amfaadet det föörhistoore ti tidjrüm faan't stiantidj an ging mä't kööberstiantidj tu aanj. Mä di auergung tu't bronsetidj begant det ääder histoore. Det ääder histoore (of uk antike) ging tu aanj mä't fulkenwaanrang so am't juar 500. Do begant det madelääler. Commonskategorii: Föörhistoore – Saamlang faan bilen of filmer


Ual Grichenlun ment det weltmäächt Grichenlun uun a juaren faan amanbi 1600 f.Kr. bit 146 efter Krast. Ääder histoore Minoisk tidj (~3000 f.Kr. - ~ 1100 f.Kr.) Kultuur faan Mykene (~1600 f.Kr. - ~1200/1050 f.Kr.) Jonk juarhunerten (~1200/1050 f.Kr. - 750 f.Kr.) Antike Archaisk tidj (750 f.Kr. - 500 f.Kr.) Klasisk tidj (500 f.Kr. - 336/323 f.Kr.) Helenisitisk tidj (336/323 fKr. - 30 f.Kr.) Röömsk tidj (30 f.Kr. - 146 e.Kr.) Madelääler Uastroom (Byzanz) (395 - 1453) Neitidj Osmaansk Rik (1453-1821) Stoot Grichenlun (sant 1821) Commonskategorii: Ual Grichenlun – Saamlang faan bilen of filmer


Mä iidj an drank men wi ales, wat di minsk ferteeret, am tu lewin. Iidj an drank woort diarefter iindiald, huar't faan komt: Plaanten Greenen Frücht Bruad Kurn Ööle an fäät Sweten Gewürtsen Saalten Diarten Flääsk an marags Aier Moolk an moolkprodukten Fasker Hönang Swaampen Hünjmotsen Drank Saner alkohol: Weeder, saft, kofe, tee Mä alkohol: Biir, win, sprit Ööders wat Saalt an ööder mineraalen Duusenfuder Commonskategorii: Iidj an drank – Saamlang faan bilen of filmer


Jann Hinrich Andresen (* 29. Janewoore 1826 uun Ööwenem üüb Feer, † 7. Maarts 1894 uun Porto, Portugal) wiar en kuupmaan uun Porto (Portugal). San portugiisk nööm wiar João Henrique Andresen. Jann Hinrich wiar en dring faan Thomas Andresen (* 6. Maarts 1784, Feer) an Thurke Andresen (bäären Poppen, * 8. Mei 1784, Feer). Jann Hinrich hää Maria Leopoldina Andresen (bäären Guimarães de Brito, * 20. September 1834 uun Braga, Portugal) freid. Jo hed mäenööder aacht jongen. Det wiar João Henrique, Alberto Henrique, Olinda de Brito, Júlio Henrique, Inês an trii öödern. João Henrique (di jonger) wiar di ualaatj faan Sophia de Mello Breyner Andresen, ian faan a wichtagst skriiwern faan Portugal. 1840 kaam Jann Hinrich Andresen üs 14 juar ual dring mä en skap uun Porto uun. Fiiw juar leeder hää hi 19 juar ual en hanelshüs för puurtwin grünjlaanj. 100 juar loong as det onernemen faan't famile Andresen feerd wurden. 1942 as't ferkääft wurden tu di portugiisk winbüür Albino Peirera dos Santos. Daalang hiart det onernemen di enkeldring Carlos Flores dos Santos. Andresen as ian faan a leetst puurtwinonernemen, diar noch üs familinbedriif feerd wurd. vicampo.de myheritage.de portwinecountry.com billiongraves.com


Puurtwin (port. Vinho do Porto [ˌviɲuduˈpoɾtu]), of ianfach Puurt as en sweten win ütj det regiuun Alto Douro naibi Porto uun Portugal. Ruby: uun a butel ript ruadwin Vintage: huuchwäärdag juargung Tawny: uun't fäät ript ruadwin Colheita: hää tumanst sööwen juar uun't fäät loogert White Port: witj puurtwin Muito Doce, Doce, Meio Seco, Seco of Extra seco Rosé Port: roseewin Jann Hinrich Andresen Commonskategorii: Puurtwin – Saamlang faan bilen of filmer


Ouésso as en steed uun det Republiik Kongo. At steed leit uun a nuurd faan’t lun, amanbi 659 km tu a nuurd faan Brazzaville. Det hee 28.179 lidj (2007). Det as at hoodsteed faan det Sangha Department. Congo, citypopulation.de


Ewo as en steed uun det Republiik Kongo. At steed leit uun a nuurduast faan’t lun, amanbi 382km tu a nuurd faan Brazzaville. Det hee 8142 lidj (2007). Det as at hoodsteed faan det Cuvette-Ouest Department. Congo, citypopulation.de


At hees, uk: blä hees (Mytilus edulis) hiart tu a wokdiarten. Jo lewe üüb heesrager uun a waas. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Blä heesen Wikispecies hää en artiikel tu: Blä heesen


Sherry (spoonsk Jerez) as en spoonsken witjwin, di üüb en aparte wiis ferwerket woort. Det as iarst en drügen witjwin, miast faan det suurt Palomino. An do komt diar noch baarnwin tu. Di nööm komt faan't stääd Jerez de la Frontera. Generosos Fino Manzanilla Amontillado Oloroso Palo cortado Vinos Generosos de Licor Medium Cream Pale Cream Vinos de Jerez Dulces Naturales Pedro Ximénez Moscatel Ööder slacher Almacenista En-Rama Fino Pasada / Manzanilla Pasada V.O.S / V.O.R.S. Commonskategorii: Sherry – Saamlang faan bilen of filmer


Campiña de Jerez as en comarca uun't spoonsk Prowins Cádiz uun Andaluusien. Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Iinwenerstatistik faan't Instituto Nacional de Estadística.


Jerez de la Frontera [xeˈɾeθ ðe la fɾonˈteɾa] as en stääd uun't spoonsk regiuun Andaluusien. Hat hää 212.226 iinwenern (1. Janewoore 2014) an hiart tu't Prowins Cádiz. Det stääd as bekäänd för di Jerez-win (Sherry). Commonskategorii: Jerez de la Frontera – Saamlang faan bilen of filmer de la Frontera Wikivoyage Raisfeerer: Jerez de la Frontera (sjiisk) Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Iinwenerstatistik faan't Instituto Nacional de Estadística.


Wat menst dü? Jerez de la Frontera, det stääd uun Andaluusien Sherry, di Jerez-win


Winplaanten (Vitis) san en plaantenskööl uun det famile Vitaceae mä amanbi 60 slacher. Di slach Vitis vinifera hää en grat bedüüdang üüb a hiale welt, auer hi windrüüwen leewert. V. acerifolia – V. adenoclada – V. aestivalis – V. amurensis – V. arizonica – V. balansana – V. bashanica – V. bellula – V. berlandieri – V. betulifolia – V. biformis – V. blancoi – V. bloodworthiana – V. bourgaeana – V. bryoniifolia – V. californica – V. chunganensis – V. chungii – V. cinerea – V. coignetiae – V. davidii – V. erythrophylla – V. fengqinensis – V. flexuosa – V. girdiana – V. hancockii – V. heyneana – V. hui – V. jaegeriana – V. jinggangensis – V. labrusca – V. lanceolatifoliosa – V. lincecumii – V. longquanensis – V. luochengensis – V. menghaiensis – V. mengziensis – V. mustangensis – V. nesbittiana – V. palmata – V. peninsularis – V. piasezkii – V. pilosonerva – V. popenoei – V. pseudoreticulata – V. retordii – V. riparia – V. romanetii – V. rotundifolia – V. rupestris – V. ruyuanensis – V. shenxiensis – V. shuttleworthii – V. silvestrii – V. sinocinerea – V. tiliifolia – V. vinifera –


Di Echt Wil Win (Vitis vinifera subsp. sylvestris) as en onerslach faan Vitis vinifera uun det skööl faan a Winplaanten (Vitis). Hi as böös raar wurden. Det as ei detsalew plaant üs di Wil Win (Parthenocissus), di üs klemerplaant bekäänd as. Commonskategorii: Echt Wil Win – Saamlang faan bilen of filmer


Dolisie (1975-1991 Loubomo) as en steed uun det Republiik Kongo. At steed leit uun a süüdwaast faan’t lun, amanbi 290 km tu a waast faan Brazzaville. Det hee 83.798 lidj (2007). Det as at hoodsteed faan det Niari Department. Congo, citypopulation.de


Sibiti as en steed uun det Republiik Kongo. Det leit uun a süüd faan’t lun, amanbi 225 km tu a nuurduast faan Brazzaville. Det hee 22.951 lidj (2007). Det as at hoodsteed faan det Lékoumou Department. Congo, citypopulation.de


Madingou as en steed uun det Republiik Kongo. Det leit uun a süüd faan’t lun, amanbi 193 km tu a waast faan Brazzaville. Det hee 25.713 lidj (2007). Det as at hoodsteed faan det Bouenza Department an de Madingou Distrikt. Congo, citypopulation.de


Hinda as en steed uun det Republiik Kongo. At steed leit uun a süüdwaast faan’t lun, amanbi 480 km tu a waast faan Brazzaville. Det as at hoodsteed faan det Kouilou Department.


Kinkala as en steed uun det Republiik Kongo. Det leit uun a süüduast faan’t lun, amanbi 56 km tu a waast faan Brazzaville. Det hee 8600 lidj (2007). Det as at hoodsteed faan det Pool Department. Congo, citypopulation.de


Djambala as en steed uun det Republiik Kongo. Det leit uun a süüd faan’t lun, amanbi 200 km tu a nuurdwaast faan Brazzaville. Det hee 10.652 lidj (2007). Det as at hoodsteed faan det Plateaux Department. Congo, citypopulation.de


Owando as en steed uun det Republiik Kongo. Det leit uun a maden faan’t lun, amanbi 426 km tu a nuurduast faan Brazzaville. Det hee 24.736 lidj (2007). Det as at hoodsteed faan det Cuvette Department. Congo, citypopulation.de


Det Centre Regiuun (üüb Fraansöösk: Région du Centre, üüb Ingels: Centre Region) as ian faan dön tjiin regiuunen faan Kameruun. Det hee 3.098.044 lidj (2005). At hoodsteed faan’t regiuun as Yaoundé. At regiuun hee tjiin departmenten: Cameroon, citypopulation.de


Det Est Regiuun (üüb Fraansöösk: Région de l'Est, üüb Ingels: East Region) as ian faan dön tjiin regiuunen faan Kameruun. Det hee 771.755 lidj (2005). At hoodsteed as Bertoua. At regiuun hee fjauer departmenten: Cameroon, citypopulation.de


Det Extrême-Nord Regiuun as ian faan dön tjiin regiuunen faan Kameruun. Det hee 3.111.792 lidj (2005). At hoodsteed as Maroua. At regiuun hee seeks departmenten: Cameroon, citypopulation.de


Det Littoral Regiuun (üüb Fraansöösk: Région du Littoral, üüb Ingels: Littoral Region) as ian faan dön tjiin regiuunen faan Kameruun. Det hee 2.510.263 lidj (2005). At hoodsteed as Douala. At regiuun hee fjauer departmenten: Cameroon, citypopulation.de


Det Nord Regiuun (üüb Fraansöösk: Région du Nord, üüb Ingels: North Region) as ian faan dön tjiin regiuunen faan Kameruun. Det hee 1.687.959 lidj (2005). At hoodsteed as Garoua. At regiuun hee fjauer departmenten: Cameroon, citypopulation.de


Det Nord-Ouest Regiuun (üüb Fraansöösk: Région du Nord-Ouest, üüb Ingels: Northwest Region) as ian faan dön tjiin regiuunen faan Kameruun. Det hee 1.728.953 lidj (2005). At hoodsteed as Bamenda. At regiuun hee sööwen departmenten: Cameroon, citypopulation.de


Det Ouest Regiuun (üüb Fraansöösk: Région de l'Ouest, üüb Ingels: West Region) as ian faan dön tjiin regiuunen faan Kameruun. Det hee 1.720.047 lidj (2005). At hoodsteed as Bafoussam. At regiuun hee aacht departmenten: Cameroon, citypopulation.de


Det Sud Regiuun (üüb Fraansöösk: Région du Sud, üüb Ingels: South Region) as ian faan dön tjiin regiuunen faan Kameruun. Det hee 634.655 lidj (2005). At hoodsteed as Ebolowa. At regiuun hee fjauer departmenten: Cameroon, citypopulation.de


Uastrangen (Ostreidae) san en famile faan wokdiarten an hiar tu det klas faan a twiiskaalagen (Bivalvia). Crassostreinae Sköölen: Crassostrea - Magallana - Talonostrea Ostreinae Sköölen: Alectryonella - Booneostrea - Dendostrea - Lopha - Nanostrea - Ostrea - Planostrea - Pustulostrea - Teskeyostrea Saccostreinae Skööl: Saccostrea Striostreinae Skööl: Striostrea N.N. Sköölen: Anomiostrea - Nicaisolopha Pasiifik-Uastrang (Crassostrea gigas) Europeesk Uastrang (Ostrea edulis) Commonskategorii: Uastrangen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Uastrangen Uastrangen uun't World Register of Marine Species


Det Sud-Ouest Regiuun (üüb Fraansöösk: Région du Sud-Ouest, üüb Ingels: Southwest Region) as ian faan dön tjiin regiuunen faan Kameruun. Det hee 1.316.079 lidj (2005). At hoodsteed as Buéa. At regiuun hee seeks departmenten. Cameroon, citypopulation.de


Det Nuurd Prowins (üüb Ruanda: Intara y'Amajyaruguru, üüb Fraansöösk: Province du Nord) as ian faan dön fiiw prowinsen faan Ruanda. Det hee 1.726.370 lidj (2012). At hoodsteed faan’t prowins as Byumba. At prowins hee fiiw distrikten: Rwanda,citypopulation.de


Abdülmedschid II. (* 29. Mei 1868 uun Konstantinoopel; † 23. August 1944 uun Pariis) wiar faan 19. Nofember 1922 tu 3. Marts 1924 de letst osmaans kaliif. Hi wurd kaliif üüs san feter Mehmed VI. üüs kaliif an sultaan faan det Osmaans Rik ufsaat wurd.


Mehmed VI. Wahideddin (* 4. Janewoore 1861 uun Konstantinoopel; † 16. Mei 1926 uun Sanremo, Itaalien) wiar faan 3. Jüüle 1918 tu 1. Nofember 1922 de 36. an letst sultaan faan det Osmaans Rik an det naistletst osmaans kaliif. Hi wurd sultaan efter a duas faan san bruler Mehmed V. an wurd Nofember 1922 faan det Grat Natschunaalfersaamling faan a Türkei ufsaat. Hi wiar en dring faan sultaan Abdülmedschid I. an Gülüstü Hanım, diar Abchaas wiar. Hi wurd 1916 a truunfuliger efter Şehzade Yusuf Izzeddin, en dring faan sultaan Abdülasis, stoorew. Hi wurd sultaan 3. Jüüle 1918 efter san bruler Mehmed V. san duas. Üüs hi sultaan wurd, wiar det Osmaans Rik uun de Iarst Wäältkrich üüb at sidj faan Tjiisklun, Uasterrik-Ungarn an Bulgaarien. A krich wiar tu't tidj för't rik en katastroof: dön Aliiarten besaat a süüd faan Palestiina an det hial Mesopotaamien. Tu't tidjponkt faan sin bitreed hed hi böös letjet meecht, auer't Komitee för Ianhaid an Widjerskred (KIW), sant 1913 oner't feering faan dön trii paschas Enver Pascha, Talaat Pascha an Djemal Pascha, sant 1908 at lun regiaret hed. At situatschuun anert ham, üüs de 30. Oktuuber 1918 det Osmaans Rik at Woopenrau faan Mudros mä dön


Mehmed V. Reschad (* 2. Nofember 1844 uun Konstantinoopel; † 3. Jüüle 1918 uk diar) wiar faan 1909 ap tu san duas 35. sultaan faan det Osmaans Rik an osmaans kaliif. Hi wurd sultaan efter’t ufsaating faan san bruler Abdülhamid II. efter det Jongtürkisk Rewolutschoon. Sultaanen faan det Osmaans Rik uun dön njüügentanjst an twuntigst juarhunerten: Selim III. (1789–1807), Mustafa IV. (1807–1808), Mahmud II. (1808–1839), Abdülmedschid I. (1839–1861), Abdülasis (1861–1876), Murad V. (1876), Abdülhamid II. (1876–1909), Mehmed V. (1909–1918), Mehmed VI. (1918–1922).


Abdülhamid II. (* 21. September 1842 uun Konstantinoopel; † 10. Febrewoore 1918 uk diar) wiar faan 31. August 1876 tu 27. April 1909 34. sultaan faan det Osmaans Rik. Hi wurd sultaan efter’t ufsaating fan san bruler Murad V. an wurd efter det Jongtürkisk Rewolutschoon ufsaat. Sultaanen faan det Osmaans Rik uun dön njüügentanjst an twuntigst juarhunerten: Selim III. (1789–1807), Mustafa IV. (1807–1808), Mahmud II. (1808–1839), Abdülmedschid I. (1839–1861), Abdülasis (1861–1876), Murad V. (1876), Abdülhamid II. (1876–1909), Mehmed V. (1909–1918), Mehmed VI. (1918–1922).


Murad V. (* 21. September 1840 uun Konstantinoopel; † 29. August 1904 uk diar) wiar faan 30. Mei 1876 tu 31. August faan detsalew juar de 33. sultaan faan det Osmaans Rik. Hi wurd sultaan efter’t uftoonking faan san unkel Abdülasis an wurd efter bluat 93 daar ufsaat. Sultaanen faan det Osmaans Rik uun dön njüügentanjst an twuntigst juarhunerten: Selim III. (1789–1807), Mustafa IV. (1807–1808), Mahmud II. (1808–1839), Abdülmedschid I. (1839–1861), Abdülasis (1861–1876), Murad V. (1876), Abdülhamid II. (1876–1909), Mehmed V. (1909–1918), Mehmed VI. (1918–1922).


At hingstfleeg (Tabanus sudeticus) as en insekt an det gratst fleeg faan det famile Tabanidae. Tabanus sudeticus Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Hingstfleegen Wikispecies hää en artiikel tu: Hingstfleegen Küfleeg (Tabanus bovinus)


Abdülasis faan 25. Jüüne 1861 tu 30. Mei 1876 wiar de 32. sultaan faan det Osmaans Rik. Hi wurd sultaan efter a duas faan sin bruler Abdülmedschid I.. Twesken 1861 an 1871 dön Tansimat-refoormen, wat uun't regiaringstidj faan san bruler begand, wurd oner't feering faan sin ministern Mehmed Fuad Pascha an Mehmed Emin Âli Pascha widjerfeerd. Hi wiar de iarst osmaans sultaan, diar tu waasteuroopa raiset an en somren 1867 en rä faan wichtig europeeisk hoodsteeden beschükt, diaroner Pariis, London an Wien. Efter a duas faan Mehmed Fuad an Mehmed Emin Âli wurd 1871 Mahmud Nedim Pascha a gratwesiir. A sultaan wul, uunsteed för sin nefe Murad (wat efter det ual truunfuligordning san arew wiar), dat san dring Jusuf Issedin san arew wurd. Mä Rüslun leet hi ham uun ferhanlingen auer en putsch mä rüs halep iin, am det ual truunfuligordning amtustörten. 1875 wurd a stoot bankerot auer a kosten faan’t modernisiaring faan’t armee, det luksuriöös leewenstil faan a sultaan an sin bauföörhaan, diaroner at renowatschoon faan de Çırağan-Palast.1875 kaam det uk tu staheun uun Bosnien an Hertsegowina, 1876 fuligt det bulgaars Aprilstaheu. Det wurd liawet, dat Rüslun dön tau staheun holep. Uun Konstantinoopel kaam det 11. Mei 1876 tu't


Stianang as en ferbinjang faan mineraalen. At miast stianang üüb a eerd san silikaaten, do kem karbonaaten. Mä stianang befaadet ham det wedenskap faan a petrologii, man uk at geologii. Stianang woort diarefter iindiald, hü't apkimen as: Magmaatisk stianang, diar bi en wulkaanütjbruch fääst woort (4 - 5) Subalkaliin magmatiiten Granit, Granodiorit, Tonalit an Trondhjemit, Diorit, Gabbro, Anorthosit, Peridotit, Rhyolith, Dacit an Rhyodacit, Andesit, Tholeiit, Pikrit, Komatiit Alkali-Magmatiiten Alkaligranit, Alkalisyenit, Monzonit, Nephelinsyenit, Essexit, Foidolite, Trachyt, Phonolith, Alkalibasalten, Tephrit an Basanit, Nephelinit, Leucitit (an uk Karbonatiten, Kimberliten an Lamproiten) Sedimentstian san ufloogert luas materioolen üs sun of tuun, diar aur juarmiljuunen leewen fääster wurden san (6 - 7 -> 1 - 2) Brekzie, Sunstian, Siltstian, Tuunstian Metamorf stianang het det, wan't faan druk of hatj en nei struktuur feit (3) Gneis, Granulit, Skiifer, Phyllit, Mylonit En betj ütj a rol faal Meteoriiten, diar faan a weltrüm üüb a eerd kimen san Commonskategorii: Stianang – Saamlang faan bilen of filmer Geologii Stian


At Wil Han of Bankivahan (Gallus gallus) as en Hanenfögel uun det famile faan a Fasaanen. Hat lewet uun Süüduastaasien. Faan't Bankivahan kem üüs Hüshanen uf. Jo san wel al 2000 f.Kr. faan Süüduastaasien tu Fööraasien broocht wurden, an san 1500 f.Kr. uun Egypten bekäänd. Auer Griichenlun an Itaalien kaam's tu Euroopa, an sant 600 f.Kr. lewe's uun Madeleuroopa. G. g. bankiva G. g. gallus G. g. jabouillei G. g. murghi G. g. spadiceus Hüshan G. g. domesticus Commonskategorii: Wil Hanen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Wil Hanen


At Hüshan (Gallus gallus domesticus) komt faan't Bankivahan uf, det as det wil han faan Süüduastaasien. Hat hiart sodenang tu't famile faan a Fasaanen. Hat spelet en grat rol üs iidj för a minsken an leewert flääsk an aier. A mantje as di höön, at wiifke det han. En han mä jöönkin as en klok. Commonskategorii: Hüshanen – Saamlang faan bilen of filmer


A Holtwirem, Holtbüle, (fe.) Holtwörem, uk Lokhöömerk (Anobium punctatum) as en insekt uun det famile faan a Gnaukraaben (Anobiidae), an hää san nööm efter det maask, wat ham iin uun holt bööret. Det maask as di "holtwirem". En haublook fol mä holtwirmer. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Holtwirmer Wikispecies hää en artiikel tu: Holtwirmer


Madeleuroopa as en regiuun uun a maden faan Euroopa. Man hük lunen of loonsdialen diar nü tu hiar an hüken ei, diar gung a meenangen ütjenööder. A maden koon geograafisk of kulturel fäästlaanj wurd. Meyers Enzyklopädisches Lexikon, 1980 Brockhaus Enzyklopädie, 1998 Efter Milan Kundera Meyers Grosses Taschenlexikon, 1999 Efter föörkemen faan plaanten Föörslach faan a geograafen (blä) Madeleuropeesk Tidj (ruad) Commonskategorii: Madeleuroopa – Saamlang faan bilen of filmer


Silikaaten san saalten of estern faan't (ortho-)kiiselsüren (Si(OH)4). Auer 90% faan't stianang üüb a eerd san silikaaten. Di grünjbaustian as en negatiif anion mä siliitsium an sürstoof, diar ham mä en positiif kation ferbanjt. Eilunsilikaaten Oliwiin ((Mg,Fe)2[SiO4]) Tsirkon (Zr[SiO4]) Sköölsilikaaten Gehleniit (Ca2Al[(Si,Al)2O7]) Ringsilikaaten Berül (Al2Be3[Si6O18]) Keedensilikaaten Diopsiid (CaMg[Si2O6]) Aktinoliit (Ca2(Mg,Fe)5[(OH)2|Si8O22]) Laagensilikaaten Muskowiit (trii laagen) (KAl2[(OH)2|AlSi3O10]) Kaoliniit (tau laagen) (Al4[(OH)8|Si4O10]) Tektosilikaaten Albiit – Anorthit (NaAlSi3O8 – CaAl2Si2O8) Natroliit (Na2[Al2Si3O10]·n H2O)) Amorf silikaaten Opaal (SiO2 · n H2O) Konstelk silikaaten t.b. för't glääsproduktsioon, det san miast ferbinjangen mä kwarts-sun (SiO2) Flook silikaatkristalen san üs smokstianer bekäänd Turmaliin Andradiit Tsirkoon Fenakiit Oliwiin Nepuit Muskowiit Akwamariin Lepidoliit Efesiit Smaragd Wikibooks: Silikaaten (sjiisk) Commonskategorii: Silikaaten – Saamlang faan bilen of filmer Mineraal


Kiiselsüren san süren, diar faan siliitsium ufkem. Mono- of ortho- kiiselsüren Si(OH)4 = H4SiO4 Di- of pyro- kiiselsüren (HO)3Si–O–Si(OH)3 Tri- kiiselsüren (HO)3Si–O–Si(OH)2–O–Si(OH)3 Cyclotri- of cyclotetra- kiiselsüren [Si(OH)2–O–]n (algemian) Poly- of meta- kiiselsüren (H2SiO3, [–Si(OH)2–O–]n) (algemian) Saalten faan't kiiselsüren san silikaaten. Uun a technik wurd alkaalisaalten, fööraal naatriumsilikaat (Na2SiO3) üs weederglääs betiakent.


Sedimenten san fiin luas materioolen üs sun of tuun, diar jo uun was steeden saamle an ufloogre. Det as sedimentatsion. Sedimentatsion as en ianfach filtermögelkhaid. Hat woort ütjnadegt, am ufweeder tu renskin. Swaar sedimenten saat jo uf, an det klaar weeder koon weder turag uun a natuur luup. Klastisk sedimenten. Faan weeder, winj of is uunsaamelt. Jo wurd t.b. tu en sunbeenk of en delta faan en struum. Cheemisk sedimenten. Faan cheemisk föörgunger ütjliaset fiin materiool, t.b. karbonaaten. Biogeen sedimenten. Faan laben organismen ufloogert uunsaamlangen, t.b. koralenraber. Stian Stianang


Meteoriiten san stianer, diar faan a weltrüm deel üüb a eerd fäälen an diarbi ei hialandaal fergleud san. Det san miast silikaaten of iisen-nikel-ferbinjangen. Efter hör eegenoort wurd jodiar mineraalferbinjangen üs stianang uunsen. Aal a meteoriiten, diar fünjen wurden san, kem faan üüs sansüsteem. Commonskategorii: Meteoriiten – Saamlang faan bilen of filmer


Djungelhanen (Gallus) san en skööl faan hanenfögler mä sjauer slacher. Jo lewe fööraal uun Indien. Diar kem üüs hüshanen faan uf. Bankivahan (Gallus gallus) Sonnerathan (Gallus sonneratii) Lafayettehan (Ceylonhan, Gallus lafayettei) Furkstörthan (Gallus varius) Bankivahan (höön) Sonnerathan (höön) Lafayettehan (höön) Furkstörthan (höön) Commonskategorii: Djungelhanen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Djungelhanen


A Parlhanen (Numididae) san en famile faan hanenfögler (Galliformes) mä sjauer sköölen an sääks slacher. Jo lewe uun Afrikoo. Acryllium Acryllium vulturinum Agelastes Agelastes meleagrides Agelastes niger Guttera Guttera plumifera Guttera pucherani Numida Numida meleagris Commonskategorii: Parlhanen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Parlhanen


At list faan ISO 3166-2-Codes för Togo wiset di code för fünf Regionen. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Togo TG), di ööder as di code för die Region. Nian feranerang faan di code sant 1998. ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk)


f Di Mont Agou (iar uk ans Mount Baumann) as di huuchst berag uun Toogo an 986 meeter huuch. Hi leit naibi Kpalimé. mapcarta.com geonames.org


ff Di Mont Sokbaro as di huuchst berag uun Beniin. Hi as 658 meeter huuch an leit üüb a grens tu Toogo. mapcarta.com geonames.org


A Homer of uk Europeesk Homer (Homarus gammarus) as en slach faan Homern (Homarus) uun det order faan a Tjiinbiankraaben (Decapoda) an lewet uun a Nuurduast-Atlantik. Uk uun a Nuurdsia komt hi trinj am Halaglun föör. Homersiiner ((fe.) homertiiner) Homermialtidj Commonskategorii: Homern – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Homern


Adolf Friedrich, Hertooch faan Mecklenburg[-Schweriin] (* 10. Oktuuber 1873 uun Schweriin; † 5. August 1969 uun Eutiin, hial nööm: Adolf Friedrich Albrecht Heinrich) wiar guwernöör faan det jütidjs sjiisk kolonii Toogo. Uun a Iarst Weltkrich as det kolonii 1914 faan't Ferianagt Könangrik an Frankrik auernimen wurden. Faan 1926 bis 1956 wir hi mäfulger faan't Internatsionaal Olympisk Komitee an faan 1949 bit 1951 wiar hi di iarst president faan't Sjiisk Olympisk Komitee. 1960 wiar hi noch ans uun Toogo, üs det lun suwereen wurden as. Buk faan Hertooch Adolf Friedrich, 1912 Üüb jacht uun Afrikoo, 1913 Snaak mä en poliitiker faan Toogo, 1962 Commonskategorii: Hertooch Adolf Friedrich – Saamlang faan bilen of filmer


Imkönger of Homeln (Bombus slacher) san en skööl faan insekten an hiar tu't famile faan a Imen (Apidae, onerfamile Apinae, triibus Bombini ). So üs a imen lewe jo uun grat koloniin an haa puurter. Alian uun Euroopa lewe 70 ünlik slacher. Alpigenobombus – Alpinobombus – Bombias – Bombus – Cullumanobombus – Kallobombus – Megabombus – Melanobombus – Mendacibombus – Orientalibombus – Psithyrus – Pyrobombus – Sibiricobombus – Subterraneobombus – Thoracobombus Laacht Imkönang (Bombus lucorum) Grat Imkönang (Bombus magnus) Jonk Imkönang (Bombus terrestris) B. lucorum B. magnus B. terrestris Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Imkönger Wikispecies hää en artiikel tu: Imkönger


Eutiin as kreisstääd faan di lunkreis Uastholstian uun Schleswig-Holstian. Trinjam Eutiin lei hög saarpen, diar mä tu det stääd hiar: Fissau Neudorf Sibbersdorf Sielbeck Denemark Guldborgsund Komuun, Denemark Sjiisklun Putbus üüb Rüügen, Schiisklun Ferianagt Stooten Lawrence uun Kansas, USA, sant 1989 Commonskategorii: Eutiin – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Eutiin (sjiisk) Wikisource: Eutiin (sjiisk) Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2021 (XLS-datei) (Widjerfeerd üüb grünjlaag faan't fulkstäälang 2011) (Halep üüb sjiisk)


Di Oti (of Pendjari) as en struum uun Afrikoo troch Beniin, Burkiina Faaso, Toogo an Ghaana. Commonskategorii: Oti – Saamlang faan bilen of filmer Pendjari Natschunaalpark


Di struum Mono (of uk Monu) as 467 km lung an di lingst struum uun Toogo. Hi hää sin hood uun Beniin an lääpt iin uun't Grand-Popo Laguun föör di Golf faan Guinea. Commonskategorii: Mono – Saamlang faan bilen of filmer


Di Todzie as en struum uun't Volta-regiuun uun Ghaana. Dialwiis ferlääpt hi üs grens tu Toogo. Hi as son 200 km lung.


A Kara as en struum uun't nuurden faan Beniin an Toogo. Hi lääpt iin uun a Oti Struum. Widjer boowen uun Beniin het hi Donenga.


Di Koumagou as en struum uun't nuurden faan Beniin an Toogo. Hi lääpt iin uun a Oti Struum. Commonskategorii: Koumagou – Saamlang faan bilen of filmer


Di Amou as en struum uun a maden faan Toogo. Hi lääpt iin uun a Mono Struum. geonames.org


Di Anie as en struum uun a maden faan Toogo. Hi lääpt iin uun a Mono Struum. geonames.org


Di Sio as en struum uun't süüden faan Toogo. Hi lääpt iin uun a Lac Togo. geonames.org


A Atakora Berger (Chaîne de l'Atakora) san en keed faan berger, diar faan Ghaana auer Toogo an Beniin hen tu Burkiina Faaso ferluup. Efter süüduasten tu uun Toogo an Ghaana het det keed do Akwapim-Toogo-Keed. Di huuchst berag diar as di Mont Agou (Mont Baumann, 986 m), det as di huuchst berag uun Toogo. Uk a huuchst berger faan Beniin, di Mont Sokbaro (658 m) an di Mont Tanekas (641 m) hiar tu detdiar keed. Faan't Atakora-keed deel lääpt di Oti Struum. At miast stianang uun det keed san sunstian, skiifer an kwartsiiten. Diar woort man ekstensiif büüret mä meis, hirse, eerdnöden, yams an buumol. Ütjsicht efter nuurd Naibi di Pendjari-Natjunaalpark Ütjsicht efter süüdwaast Det Atakora-keed faan a natjunaalpark ütj sen Bosklun uun't Atakora-keed Commonskategorii: Atakora Berger – Saamlang faan bilen of filmer Atakora Department (Beniin) Akwapim-Toogo-Keed


Kaamken, uk Sjaapken, (sö.) Kjemken (Cerastoderma edule) san en slach faan Twiiskaalagen (Bivalvia) an hiar tu a Wokdiarten (Mollusca). Di latiinsk nöömdial "edule" komt diarfaan, dat am jo iidj koon. Uun det skööl Cerastoderma jaft at man ään slach muar, det as Cerastoderma glaucum. Jo tau slacher san knaap ütjenööder tu hualen. Cerastoderma glaucum Commonskategorii: Kaamken (C. edule) – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Kaamken (C. edule) Commonskategorii: Cerastoderma – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Cerastoderma


Wat menst dü? Ouémé Department Ouémé Struum


Aného (iar uk üüb Tjiisk: Kleinpopo) as en steed uun det Maritime Regiuun faan Toogo. At steed leit uun a süüd faan’t lun, amanbi 40km tu a nuurduast faan Lomé. Det hee 24.891 lidj (2010). Det as at hoodsteed faan det Lacs Prefektüür. Det Nachtigal Kroonkenhüs uun Aného (1893 baget) At Kroonkenhüs mä det Wicke-iarenmool Togo, citypopulation.de


Echt Kakelaken (Blatta orientalis) hiar tu en aanj order faan insekten. Jo mei nian laacht an kön fiks rään. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Kakelaken Wikispecies hää en artiikel tu: Kakelaken


Kwartsiit as en metamorf stianang, huar muar üs 98% kwarts uun as. At jaft uk sementkwartsiit, det as oober nään kwartsiit, man en sunstian, diar mä kiiselsüren hard maaget wurden as. Commonskategorii: Kwartsiit – Saamlang faan bilen of filmer


Sunstian as en klastisk sediment-stianang mä muar üs 50 % sunkurner uun. Di sun as miast en kwarts. Commonskategorii: Sunstian – Saamlang faan bilen of filmer Halaglun (ruad sunstian!)


Skiifer as en metamorf sediment-stianang ütj fiin tuun. Hi läät ham gud apsplitj, an woort diaram hal brükt för saagen. Suart an witj skiifer Skiifersaag Uk a woger kön mä skiifer ferklääst wurd Commonskategorii: Skiifer – Saamlang faan bilen of filmer


f Di Tanekas as di ööderhuuchst berag uun Beniin. Hi as 641 meeter huuch. mapcarta.com geonames.org


Uppsala as en stää önj jü prowins Uppland, Sweeden. Jü stää heet 140 454 inboogere (2010). Dåt as e hoodstää foon jü Uppsala Prowins. Commons: Uppsala – Soomling foon bile än filme Uppsala kommun


Linköping as en stää önj jü prowins Östergötland, Sweeden. Jü stää läit önj e mal foone e prowins. Dåt heet 119.006 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Linköping Komuun. Commons: Linköping – Soomling foon bile än filme Sweden: Östergötland, citypopulation.de


Di Singou as en struum uun't süüduastelk Burkiina Faaso. Hi lääpt iin uun di Pendjari.


Di Arli as en struum uun Burkiina Faaso. Hi lääpt iin uun di Pendjari.


Blitta as en steed uun det Centrale Regiuun faan Toogo. At steed leit uun a süüd faan’t regiuun, amanbi 85 km tu a süüd faan Sokodé. Det hee 9735 lidj (2010). Det as at hoodsteed faan det Blitta Prefektüür. Blitta kraater, en kraater üüb Mars, wat efter't steed neemd wurd. Togo, citypopulation.de


Örebro as e hoodstää foon e prowins Örebro, Sweeden. Jü stää läit önjt ååsten foon e prowins. Dåt heet 126.009 inboogere (2010)(2020). Dåt as uk e hoodstää foon jü Örebro Komuun. Commons: Örebro – Soomling foon bile än filme Sweden: Örebro, citypopulation.de


10.8597222222220.82083333333333Koordinaaten: 10° 51′ 35″ N, 0° 49′ 15″ O Mandouri as en stääd uun Toogo. Hat as hoodstääd faan't Kpendjal Prefektüür uun't Savanes Regiuun. Diar wene amanbi 11.000 lidj (Stant: 2001). Mandouri leit bi a Oti Struum.


Sotouboua as en steed uun det Centrale Regiuun faan Toogo. At steed leit uun a maden faan’t regiuun, amanbi 52 km tu a süüd faan Sokodé. Det hee 24.332 lidj (2010). Det as at hoodsteed faan det Sotouboua Prefektüür. Togo, citypopulation.de


Tchamba as en steed uun det Centrale Regiuun faan Toogo. At steed leit uun a nuurduast faan’t regiuun, amanbi 31 km tu a uast faan Sokodé. Det hee 22.970 lidj (2010). Det as at hoodsteed faan det Tchamba Prefektüür. Togo, citypopulation.de


10.3555555555560.47555555555556Koordinaaten: 10° 21′ 20″ N, 0° 28′ 32″ O Sansanné-Mango of ianfach Mango as en stääd uun Toogo. Hat leit bi a Oti Struum. Mango as en markes för tjüch an eerdnöden. Commonskategorii: Sansanné-Mango – Saamlang faan bilen of filmer


A Niiger as efter a Niil an a Kongo di traadlingst struum uun Afrikoo. Hi as 4184 kilomeeter lung an ferlääpt faan Guinea troch Maali an di stoot Niiger, bi't grens faan Beniin loongs hen tu Nigeeria, huar hi uun't 200 km briad Niigerdelta iin uun a Golf faan Guinea lääpt. För 110 miljuun minsken, diar bi sin ääger lewe, leewert di struum weeder. (efter: FAO): Milo Tinkisso Niandan Sankarani Bani Sokoto Kebbi Gorouol Béli Dargol Sirba Tapoa Goroubi Diamangou Mékrou Alibori Sota Kaduna Benue Asaba Bamako Dargol Gao Gaya Kollo Lokoja Mopti Niamey Onitsha Port Harcourt Say Ségou Tillabéri Timbuktu Commonskategorii: Niiger Struum – Saamlang faan bilen of filmer FAO - The Niger River basin


Wat menst dü? Niiger, di stoot Niiger Struum Of menst dü ferlicht Nigeeria


Västerås as en stää önj jü prowins Västmanland, Sweeden. Jü stää heet 110 877 inboogere (2010). Dåt as e hoodstää foon jü Västerås Komuun. Commons: Västerås – Soomling foon bile än filme Västerås stää


f Di Gbessa as di traadhuuchst berag uun Beniin. Hi as 309 meeter huuch. mapcarta.com geonames.org


f Di Boto as di schuardhuuchst berag uun Beniin. Hi as 300 meeter huuch. geonames.org


f A Touloua Toundi as di fifthuuchst berag uun Beniin. Hi as 268 meeter huuch. mapcarta.com geonames.org


f Di Guéné Zéno as en berag uun Beniin. Hi as 266 meeter huuch. mapcarta.com geonames.org


f Di Deï Tondi as en berag uun Beniin. Hi as 253 meeter huuch. geonames.org


Di Ouémé as en struum uun Beniin. Hi as 510 km lung an komt faan a Atakora Berger deel, do lääpt hi troch det hialer lun deel uun a Atlantik. Commonskategorii: Ouémé Struum – Saamlang faan bilen of filmer


Ludwig van Beethoven (* 17. 12. 1770 önj Bonn, † 26. 03. 1827 önj Wien) wus en kompoonist üt Tjüschlönj. Hi heet oopern, schörkmusiik, orkästerårbe än mör schraawen. Sin berüümste årbe as Mondschein Sonata. Wikimedia Commons heet bile unti filme tu: Ludwig van Beethoven Ludwig van Beethoven önjt Tjüsch Biografii


Di Okpara as en struum uun Beniin. Hi lääpt iin uun di Ouémé Struum.


Di Nokue as en sia uun't süüden faan Beniin. Diar lääpt di Ouémé Struum iin, an det weeder lääpt uf uun a Golf faan Guinea (Atlantik). Commonskategorii: Nokoue Sia – Saamlang faan bilen of filmer 6.43277777777782.4255555555556Koordinaaten: 6° 26′ N, 2° 26′ O


Fon (aanj nööm: Fɔngbè) as en Niger-Kongo spriak an woort fööraal uun Nigeeria an Beniin snaaket. Man uk uun ööder lunen trinjam woort det brükt. Uun't süüdelk Beniin as Fon det wichtagst amgungsspriak. Fon üs dial faan a Gbe spriaken (brons): Det wurd för God üüb Fon as aueraal bekäänd: vodun, diar komt voodoo faan uf. Commonskategorii: Fon – Saamlang faan bilen of filmer


Gbe spriaken san en spriakfamile faan amanbi 20 Niger-Kongo spriaken. Jo wurd faan't uastelk Ghaana bi't Atlantikküst loongs auer Toogo an Beniin bit Nigeeria snaaket. Of jo tu det grater skööl faan a Kwa spriaken tääl, as ei gans seeker. Diar san fiiw hoodspriaken mä ünlik spriakwiisen: Ewe Fon Adja Gen Phla-Pherá Gbe spriaken: Commonskategorii: Gbe – Saamlang faan bilen of filmer


Norrköping as en stää önj jü prowins Östergötland, Sweeden. Jü stää läit önjt nordååsten foon e prowins. Dåt heet 97.854 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Norrköping Komuun. stää Commons: Norrköping – Soomling foon bile än filme Sweden: Östergötland, citypopulation.de


Kwa san en spriakfamile uun det skööl faan a Niger-Kongo spriaken. Diar hiar son 75 spriaken mä amanbi 21 miljuun spreegern tu. Jo wurd faan't Elfenbianküst bi't Atlantikküst loongs auer Ghaana, Toogo an Beniin bit Nigeeria snaaket. Ega Avikam-Alaidian Agneby Attie Potou-Tano Ga-Dangme Na-Togo Ka-Togo Gbe Esuma † Cenka Ernst Kausen, Die Klassifikation der Kwa-Sprachen innerhalb des Niger-Kongo.


Di Pendjari Natsionaalpark as 1954 grünjlaanj an 1961 üs natsionaalpark ütjwiset wurden. Sant 1986 as hi en biosfeerenreserwaat faan a UNESCO. Hi leit uun't nuurden faan Beniin bi a Pendjari Struum. Loonskap Antiloopen an ges Pendjari Struum Ütjsicht faan a Atakora-Berger deel Mare Bali Diarten Waastafrikoonsk lööw Afrikoonsk elefanten Afrikoonsk büfel Uartswin Commonskategorii: Pendjari Natsionaalpark – Saamlang faan bilen of filmer


Wat menst dü? Afrikoonsk büfel (Syncerus) Asiaatisk büfel (Bubalus) Amerikoonsk büfel (Bison) Hurndiarten


Afrikoonsk Büfler (Syncerus) san en skööl faan Hurndiarten (Bovidae), diar uun Afrikoo lewe. Diar jaft at sjauer slacher faan. Syncerus brachyceros Syncerus caffer, Kafernbüfel Syncerus matthewsi Syncerus nanus Jodiar slacher wurd oober miast üs onerslacher faan Syncerus caffer uunsen: S. c. aequinoctialis S. c. brachyceros S. c. caffer S. c. mathewsi S. c. nanus Spriadkoord faan a slacher/onerslacher: Commonskategorii: Afrikoonsk Büfler – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Afrikoonsk Büfler Efter: Wikispecies


Borås ([bʊˈroːs] hiir tu?/i) as en stää önj jü prowins Västra Götaland, Sweeden. Jü stää heet 80.901 inboogere (2019). Dåt as e hoodstää foon jü Borås Komuun. Commons: Borås – Soomling foon bile än filme Borås stää Sweden: Major Localities, citypopulation.de


A Amerikoonsk Biison (Bison bison, daalang uk Bos bison), uk Amerikoonsk Büfel as en Hurndiart (Bovidae) uun Nuurdameerikoo. Hi as nai mä det europeesk Wiisent (Bison bonasus). Of jo tau würelk tuup tu ian skööl Biisons hiar, as uun a wedenskap amstreden. Föörkemen faan biisons uun Nuurdameerikoo: - laachtbrün (Kanada): Bison bison athabascae - jonkbrün (USA): Bison bison bison Commonskategorii: Biisons – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Biisons


Biisons (Bison) san en skööl faan Hurndiarten (Bovidae), huar't daalang man muar tau slacher faan jaft. Of jodiar tau slacher würelk tuup tu ian skööl Biisons hiar, as uun a wedenskap amstreden. Amerikoonsk Biison (Bison bison, Bos bison) Europeesk Wiisent (Bison bonasus, Bos bonasus) Bison bison NT - near threatened (nai bi trüüwet) Bison bonasus NT - near threatened (nai bi trüüwet) A nöömer biison an wiisent san uk nai mäenööder. Commonskategorii: Biisons – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Biisons


At Europeesk Wiisent (Bison bonasus, daalang uk Bos bonasus) as en Hurndiart (Bovidae) an lewet uun Euroopa. Hat as nai mä di Amerikoonsk Biison (Bison bison). Of jo tau würelk tuup tu ian skööl biisons hiar, as uun a wedenskap amstreden. Föörkemen faan wiisenten iar an daalang: - laachtgreen: uun't efteristidj (leetst 12.000 juar) - jonkreen: uun't subatlantikum (leetst 2.500 juar) - ruad ponkter: daalang Commonskategorii: Biisons – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Biisons


Lund as en stää önj jü prowins Skåne, Sweeden. Jü stää heet 94.814 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Lund Komuun. Commons: Lund – Soomling foon bile än filme Sweden: Skåne, citypopulation.de


At Wil Siig (Capra aegagrus) of uk Bezoar-Siig as en Hurndiart an hiart tu det skööl faan a Siigen (Capra). Diar komt üüs Hüs-Siig (Capra aegagrus hircus) faan uf. Leewentsrüm faan't Bezoar-Siig (güül): Commonskategorii: Wil Siigen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Wil Siigen


Sjep (Ovis) san en skööl faan tetjdiarten uun det famile faan a hurndiarten. Diar hiar gud twuntag slacher tu. Jo ual saamelbetiaknangen Ovis orientalis an Ovis ammon brükt am daalang ei muar. O. africana O. arabica O. ammon (O. aries), Hüs-sjep O. arkal O. blanfordi O. bochariensis O. canadensis O. collium O. cycloceros O. dalli O. darwini O. gmelini, muflons O. gmelini aries, Hüs-sjep O. gmelini gmelini O. gmelini musimon O. gmelini ophion O. hodgsoni O. isphahanica (muflon) O. jubata O. karelini O. laristanica (muflon) O. musimon O. nigrimontana O. nivicola O. ophion O. orientalis O. polii O. punjabiensis O. severtzovi O. vignei Commonskategorii: Sjep – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Sjep


Muflons as en saamelbetiaknang för sääks slacher an onerslacher faan Sjep. Jo san iar üs Ovis orientalis betiakent wurden. Ovis gmelini, muflons O. g. aries, Hüs-sjep O. g. gmelini, armeensk muflon O. g. musimon, europeesk muflon O. g. ophion, zyprisk muflon Ovis isphahanica Isfahaan muflon Ovis laristanica Laristaan muflon


Helsingborg as en stää önj jü prowins Skåne, Swärik. Jü stää heet 112.496 inboogere (2019). Dåt as e hoodstää foon jü Helsingborg Komuun. Tou fääre ferbine e stää ma Helsingør önjt Dånsch: MF Tycho Brahe MF Aurora af Helsingborg E Europastroote 4 låpt foon Helsingborg tu Tornio önj Finlönj. Commons: Helsingborg – Soomling foon bile än filme Helsingborg stää Sweden: Major Localities, citypopulation.de


A Goobelroom (Antilocapra americana) as en kwetjkauer, di uun Nuurdameerikoo lewet. Hi liket en Antiloop, as diar oober ei nai mä. Hi as di iansagst slach uun det famile Antilocapridae. Commonskategorii: Goobelroom – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Goobelroom


Asiaatisk Büfler (Bubalus) san en skööl faan Hurndiarten (Bovidae). Diar hiar sjauer slacher tu. Diarfaan as bluas di Weederbüfel (Bubalus arnee) gud bekäänd. Weederbüfel Bubalus arnee (Kerr, 1792), Bubalus bubalis, Bubalus mephistopheles Tamarau Bubalus mindorensis (Heude, 1888) Flaaklun-Anoa Bubalus depressicornis (Smith, 1827) Berag-Anoa Bubalus quarlesi (Ouwens, 1910) Commonskategorii: Asiaatisk Büfler – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Asiaatisk Büfler


Di weederbüfel (Bubalus arnee) as en hurndiart an di best bekäänd slach faan a asiaatisk büfler (Bubalus). Hi as tu en hüsdiart wurden. A hüsdiarten wurd uk üs aanj slach uunsen: Bubalus bubalis of Bubalus mephistopheles. Faan a weederbüfler wurd 74 rasen diarefter iindiald, huar's för aptaanj san: Moderbüfler, tu werkin an üs flääskleewerant Carabao Malaiisk büfel ... Struumbüfler üs moolktjüch Murrah Nili-Ravi Pandharpuri Kundi ... En Carabao Murrah Ferwilagt weederbüfel Commonskategorii: Weederbüfel – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Weederbüfel


Jönköping [ˈjœnɕøːpiŋ] as en stää önj Sweeden. Jü stää heet 101.126 inboogere (2021). Et as et hoodstää foon jü Jönköping Prowins. Dåt läit önjt norden foon e prowins, bai di Vättern-Siie. Dåt as uk e hoodstää foon jü Jönköping Komuun. Kining Magnus III. foon Sweeden däi tu Jönköping 1284 e tiitel foon en stää. Sweden: Jönköping, citypopulation.de Commons: Jönköping – Soomling foon bile än filme Jönköping kommun


Ifangni as en steed uun de aafrikoons stoot Beniin. Det leit uun det Plateau Department. Det hee 31.984 lidj (2013). Det as at hoodsteed faan det Ifangni Komuun. Benin, citypopulation.de


Kétou as en steed uun de aafrikoons stoot Beniin. Det leit uun det Plateau Department. Det hee 39.626 lidj (2013). Det as at hoodsteed faan det Kétou Komuun. Benin, citypopulation.de


Pobè as en steed uun de aafrikoons stoot Beniin. Det leit uun det Plateau Department. Det hee 49.232 lidj (2013). Det as at hoodsteed faan det Pobè Komuun. Benin, citypopulation.de


Kérou as en steed uun de aafrikoons stoot Beniin. Det leit uun det Atakora Department. Det hee 54.276 lidj (2013). Det as at hoodsteed faan det Kérou Komuun. citypopulation.de


Kouandé as en steed uun de aafrikoons stoot Beniin. Det leit uun det Atakora Department. Det hee 27.197 lidj (2013). Det as at hoodsteed faan det Kouandé Komuun. citypopulation.de


Bafilo as en steed uun det Kara Regiuun faan Toogo. Det hee 17.937 lidj (2010). Det as at hoodsteed faan det Assoli Prefektüür. Togo, citypopulation.de


Bassar as en steed uun det Kara Regiuun faan Toogo. Det hee 23,181 lidj (2010). Det as at hoodsteed faan det Bassar Prefektüür. Togo, citypopulation.de


Guérin-Kouka as en steed uun det Kara Regiuun faan Toogo. Det hee 9570 lidj (2010). Det as at hoodsteed faan det Dankpen Prefektüür. Togo, citypopulation.de


Umeå as en stää önj jü prowins Västerbotten, Sweeden. Jü stää heet 91.640 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Umeå Komuun. Sweden: Västerbotten, citypopulation.de Commons: Umeå – Soomling foon bile än filme Umeå stää


Niamtougou as en steed uun det Kara Regiuun faan Toogo. Det hee 21.250 lidj (2010). Det as at hoodsteed faan det Doufelgou Prefektüür. Togo, citypopulation.de


Kandé as en steed uun det Kara Regiuun faan Toogo. Det hee 12.970 lidj (2010). Det as at hoodsteed faan det Kéran Prefektüür. Togo, citypopulation.de


Vogan as en steed uun det Maritime Regiuun faan Toogo. Det hee 17.340 lidj (2010). Det as at hoodsteed faan det Vo Prefektüür. Togo, citypopulation.de


Tsévié as en steed uun det Maritime Regiuun faan Toogo. Det hee 54,474 lidj (2010). Det as at hoodsteed faan det Zio Prefektüür. Togo, citypopulation.de


Tabligbo as en steed uun det Maritime Regiuun faan Toogo. Det hee 22.304 lidj (2010). Det as at hoodsteed faan det Yoto Prefektüür. Togo, citypopulation.de


Anié as en steed uun det Plateaux Regiuun faan Toogo. Det hee 37,398 lidj (2010). Det as at hoodsteed faan det Anié Prefektüür. Togo, citypopulation.de


Notsé as en steed uun det Plateaux Regiuun faan Toogo. Det hee 35.039 lidj (2010). Det as at hoodsteed faan det Haho Prefektüür. Togo, citypopulation.de


Kpalimé as en steed uun det Plateaux Regiuun faan Toogo. Det hee 75.084 lidj (2010). Det as at hoodsteed faan det Kloto Prefektüür. Naibi Kpalimé leit de Mont Agou, de huuchst berig faan Toogo. Posthüs uun Kpalimé (amanbi 1906) Tjiisk hoof. Togo, citypopulation.de


Badou as en steed uun det Plateaux Regiuun faan Toogo. Det hee 12.003 lidj (2010). Det as at hoodsteed faan det Wawa Prefektüür. Togo, citypopulation.de


Det Blitta Prefektüür (üüb Fraansöösk: Préfecture de Blitta) as en prefektüür uun det Centrale Regiuun uun det aafrikoons stoot Toogo. Det leit uun a süüdwaast faan't regiuun. Uun a nuurd leit det Sotouboua Prefektüür, uun a uast an süüd det Plateaux Regiuun an uun a waast Ghaana. Det hee 137.658 lidj (2010). At hoodsteed faan’t prefektüür as Blitta. At prefektüür hee ian-an-twuntig kantoonen: Agbandi, Atchintsé, Blitta–Boonhoof, Blitta–Taarep, Diguengué, Dikpéléou, Doufouli, Katchenké, Koffiti, Langabou, M’Poti, Pagala–Boonhoof, Pagala–Taarep, Tchaloudè, Tcharé–Baou, Tchifama, Tintchro, Waragni, Welly, Yaloumbé, Yégué. Centrale: Region in Togo, citypopulation.de


Odense as jü grutst stää awt ailönj Funen, önj e Regjoon Syddanmark, än ju treedgrutst stää önjt Dånsch. Deer booge 180.863 manschne (2022). Dåt as e hoodstää foon jü Odense Komuun. Commons: Odense – Soomling foon bile än filme Odense kommune Denmark: Syddanmark, citypopulation.de


Det Sotouboua Prefektüür as en prefektüür uun det Centrale Regiuun uun det aafrikoons stoot Toogo. Det leit uun a maden, nuurd an waast faan’t regiuun. Uun a nuurd leit det Kara Regiuun, uun a nuurduast det Tchaoudjo Prefektüür, uun a uast det Tchamba Prefektüür, uun a süüd det Blitta Prefektüür, uun a süüdwaast Ghaana an uun a nuurdwaast det Mô Prefektüür. Det hee 121.014 lidj (2010). At hoodsteed faan’t prefektüür as Sotouboua. At prefektüür hee elwen kantoonen: Sotouboua, Adjengré, Aouda, Bodjondé, Fazao, Kaniamboua, Kazaboua, Sassaro, Tabindè, Tchébébé, Titigbé. Centrale: Region in Togo, citypopulation.de


Det Tchamba Prefektüür as en prefektüür uun det Centrale Regiuun uun det aafrikoons stoot Toogo. Det leit uun a uast faan’t regiuun. Uun a nuurd an uast leit Beniin, uun a süüd det Plateaux Regiuun, uun a süüdwaast leit det Sotouboua Prefektüür an uun a nuurdwaast det Tchaoudjo Prefektüür. Det hee 131.674 lidj (2010). At hoodsteed faan’t prefektüür as Tchamba. At prefektüür hee tjiin kantoonen: Tchamba, Adjéidè, Affem, Alibi, Bago, Balanka, Goubi, Kaboli, Koussountou, Larini. Centrale: Region in Togo, citypopulation.de


Det Tchaoudjo Prefektüür as en prefektüür uun det Centrale Regiuun uun det aafrikoons stoot Toogo. Det leit uun a nuurduast faan’t regiuun. Uun a nuurd leit det Kara Regiuun, uun a uast det Tchamba Prefektüür an uun a süüd an waast det Sotouboua Prefektüür. Det hee 190.114 lidj (2010). At hoodsteed faan’t prefektüür as Sokodé. At prefektüür hee tretanj kantoonen: Komah, Agoulou, Aléhéridè, Amaïdè, Kadambara, Kéméni, Kolina, Kpangalam, Kparatao, Kpassouadè, Lama–Tessi, Tchalo, Wassarabo. Centrale: Region in Togo, citypopulation.de


At Nilgauantiloop (Boselaphus tragocamelus), of ianfach Nilgau as en Hurndiart (Bovidae), diar uun Aasien lewet, fööraal uun Indien. Hat as di iansagst slach uun det skööl Boselaphus (Nilgauantiloopen). Commonskategorii: Nilgauantiloopen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Nilgauantiloopen


Aalborg unti Ålborg as en stää önjt norden faan Jutlönj. E stää as e hoodstää foon e Regjoon Nordjylland; dåt as uk jü grutst stää önj e regjoon. Deer booge 119.862 manschne (2022). Dåt as e hoodstää foon jü Aalborg Komuun. E stää läit bai e söödereege foon e Limfjord. Aw e janereege foon e Limfjord as Nørresundby. Stäädiile Bouet Frydendal Gammel Hasseris Grønlandskvarteret Kærby Mølholm Nørre Tranders Nørre Uttrup Universitetsområdet Visse Øster Sundby Øster Uttrup Commons: Ålborg – Soomling foon bile än filme Ålborg stää Denmark: Nordjylland, citypopulation.de


At Yak (Bos mutus) of uk Jak as en hurndiart uun Madelaasien. Hat woort daalang tu a beesten (Bos) tääld, iar wiar't en aanj skööl Poephagus. Yaks san uk hüsdiarten, do wurd jo miast üs Bos grunniens betiakent. Uun't tibeetisk spriak het bluas di hole གཡག་ (g.yag), an det kü het འབྲི ('bri). Commonskategorii: Yaks – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Yaks


Djarkpanga (Djarekpanga, Djarakpana) as en steed uun det Centrale Regiuun faan Toogo. Hat as at hoodsteed faan det Mô Prefektüür an leit üüb en hööchde faan 194 meetern. geoview.info geonames.org 8.78250.56527777777778Koordinaaten: 8° 47′ N, 0° 34′ O


At Banque Centrale des Etats de l'Afrique de l'Ouest (BCEAO) as det waastaafrikoons sentraalbeenk. Hat as tustendig för a lunen Beniin, Burkiina Faaso, Elfenbianküst, Guinea-Bissau, Maali, Niiger, Seenegal an Toogo. Jodiar lunen hiar tu det Waastaafrikoons Wiartskap- an Weeringsunioon (UEMOA). At ferwaltang sat uun Dakar, det hoodsteed faan Seenegal. Faan't Waastafrikoons Weeringsunioon (UMOA, ei detsalew üs UEMOA!) wurt det gemiansoom weering, di CFA-Franc ütjden. BCEAO (üüb ingels an fransöösk)


At Saola (Pseudoryx nghetinhensis), uk Vu-Quang Antiloop of Vietnameesk Boskbeest, as en Hurndiart (Bovidae), diar iarst 1993 tu't iarst tooch wedenskapelk beskrewen wurden as. Hat as di iansagst slach uun det skööl Pseudoryx an lewet uun a berger tesken Laos an Vietnam. Commonskategorii: Soalas – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Soalas


Frederiksberg as en stää awt ailönj Siielönj. Deer booge 95,029 manschne (2009). Commons: Frederiksberg – Soomling foon bile än filme Frederiksberg kommune


Wat menst dü ? Bosklun, en loonskap mä liach woksen plaanten -> Walt Bosk, en strük faan plaanten En hortensienbosk Bosklun


Eelenantiloopen (Taurotragus) san en skööl faan hurndiarten, huar man tau slacher tu hiar. Jo lewe uun Afrikoo. Grat Eelenantiloop (Taurotragus derbianus (Gray, 1847)) Eelenantiloop (Taurotragus oryx (Pallas, 1766)) Taurotragus oryx Spriadkoord faan Taurotragus oryx Taurotragus derbianus Spriadkoord faan Taurotragus derbianus Commonskategorii: Eelenantiloopen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Eelenantiloopen


Esbjerg as en stää bai e weestküst foon Jutlönj, önjt Dånsch. E stää hiirt tu e Regjoon Syddanmark; dåt as jü tweedgrutst stää önj e regjoon. Deer booge 71.698 manschne (2022). Dåt as e hoodstää foon jü Esbjerg Komuun. Commons: Esbjerg – Soomling foon bile än filme engelsk/ Esbjerg stää Denmark: Syddanmark, citypopulation.de


Boskroomer san en skööl faan hurndiarten uun Afrikoo. Diar hiar 15 antiloopenslacher tu. Tragelaphus angasii (Nyala, uk: Nyala angasii) Tragelaphus bor Tragelaphus buxtoni Tragelaphus decula Tragelaphus eurycerus (Bongo) Tragelaphus fasciatus Tragelaphus gratus Tragelaphus imberbis (Letj Kuudu, uk: Ammelaphus imberbis) Tragelaphus larkenii Tragelaphus meneliki Tragelaphus ornatus Tragelaphus phaleratus Tragelaphus scriptus (Boskroom) Tragelaphus selousi Tragelaphus spekii (Weederkuudu) Tragelaphus strepsiceros (Grat Kuudus, uk: Strepsiceros) Tragelaphus sylvaticus Tragelaphus sylvestris Commonskategorii: Boskroomer – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Boskroomer


Bovinae san en onerfamile faan a Hurndiarten (Bovidae). Bovini Biisons (Bison) Amerikoonsk Biison (Bison bison) Europeesk Wiisent (Bison bonasus) Beesten (Bos) Uuroks (Bos primigenius) Beest (Bos primigenius taurus) Holstein-Friesian (HF) Sjiisk Angus (DA 41) Highland Cattle (HLD 45) Asiaatisk Büfler (Bubalus) Weederbüfel (Bubalus arnee) Yaks (Poephagus) Yak (Poephagus grunniens) Afrikoonsk Büfler (Syncerus) Kafernbüfel (Syncerus caffer) Saolas (Pseudoryx) Saola (Pseudoryx nghetinhensis) Boselaphini Nilgauantiloopen (Boselaphus) Nilgauantiloop (Boselaphus tragocamelus) Sjauerhurnantiloopen (Tetracerus) Sjauerhurnantiloop (Tetracerus quadricornis) Tragelaphini Ammelaphus -> Tragelaphus Nyala -> Tragelaphus Boskroomer (Tragelaphus) Grat Kuudus (Strepsiceros) Eelenantiloopen (Taurotragus) Commonskategorii: Bovinae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Bovinae


Hippotraginae san en onerfamile faan a hurndiarten (Bovinae). Jo lewe uun Afrikoo an Araabien. Adaksantiloopen (Addax) Adaksantiloop (Addax nasomaculatus) Hingstantiloopen (Hippotragus) (H. equinus) (H. niger) Oriksantiloopen (Oryx) (O. beisa) (O. dammah (O. gazella) (O. leucoryx) Commonskategorii: Hippotraginae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Hippotraginae