Offenbach am Main as en krisfri stää önj dåt tjüsch bundeslönj Hessen. Jü stää heet 117.564 inboogere (2006).


Vincent Willem van Gogh (ütjspriik üüb Holuns: [ˈvɪnsɛnt ˈʋɪləm vɑŋ ˈɣɔx]; * 30. Marts 1853 uun Zundert uun Nuurdbrabant; † 29. Jüüle 1890 uun Auvers-sur-Oise, nai bi Pariis) wiar en holuns impresionistisk konstmooler an teekner. Hi wiar een faan dön begrünjigern faan det modern moolerei an efter nütutidjs wedensstant leet hi 864 moolet biljen an auer 1000 teekningen turag, wat altermaal uun dön letst tjiin juar faan sin leewent faan ham kimen hed. Commons: Vincent van Gogh – Saamling faan biljen of filmer


A Winj as uun't meteorologii en stark natüürelk beweeging faan locht. Det wurd faan onerskiasen uun't lochtdruk feruursaagt an faan dön onerskiaselk temperatüüren uun't ekwaator an a puuler an't drein faan't eerd beiinflöödet. Det Beaufort-tabel as een slach faan winjmeeding. Francis Beaufort


Kraft es en Teelmaat bi di Füsiik en mal nöörig, wan em Mechănik forstuun wel. Kraft ken di Gauhair of uk di Forem fan Tjüch foraneri. Fan Kraft uur Aarber en di Energii fan Tjüch foranert. Enkelt Slachern fan Kraft haa ain Noomern sa üs Kraft fan Giwicht of Sentrifugaalkraft. Isaac Newton fuan ön't 17.Jaarhönert üt, dat di Kraft di Grünj es, wan di Gauhair fan Tjüch höör foranert. En da fuan hi üt, dat et tö ark Kraft uk en Töögenkraft jeft ("actio = reactio"). Wan Kraft di Gauhair fan en Saak foranert, da ken di Kraft aur di Wai en di Tir bireeknet uur. Eeđer Newton sin üđer Gisets teelt fuar en Masi m {\displaystyle m} en en konstant Foranerang fan di Gauhair a {\displaystyle a} di Reegel: F → = m a → {\displaystyle {\vec {F}}=m{\vec {a}}} Dit uur uk bi di Bisteming fan dit Teelmaat Newton klaar: N = k g ⋅ m s 2 {\displaystyle \mathrm {\,N=kg\,\cdot {\tfrac {m}{s^{2}}}} } Hur'ling Kraft en Aarber töhophingi, beskriift di "gulen Rail fan di Mechānik": W = F s {\displaystyle W=F\,s} Diarbi es W {\displaystyle W} di Aarber, F {\displaystyle F} di Kraft en s {\displaystyle s} di


Leesag rüm as en ütjdruk uun a füsiik. Hi wal sai, dat uun en was rüm niks banen as, uk nian loft. Sodenang as diar uk nään druk. Di normool loftdruk üüb a eerd as 1013 hPa. En druk oner 300 hPa woort al üs waku'um betiakent, uk wan di rüm ei hialandaal leesag as. En hialandaal leesag rüm fu wi üüb a eerd ei turocht. Uk uun a weltrüm as di rüm ei hialandaal leesag, di druk as diar oober man 10−18 hPa. Commonskategorii: Leesag rüm – Saamlang faan bilen of filmer Wikiquote: Leesag rüm (sjiisk)


En kuugel as en geomeetrisk figuur, huar arke ponkt üüb't bütjensidj likewidj faan a madelponkt wech as. Di wai faan a madelponkt tu't bütjensidj as di raadius. Di rüm faan en kuugel läät ham mä di rüm faan en türn ferglik, huar det kuugel man jüst iinpaaset. Wan dü uun det boowenst heleft en keegel amkiard iinstelst, di diar uk man jüst iinpaaset, do könst dü sä, dat di rüm faan det hualew kuugel jüst so grat üs di rüm, di di keegel auerläät. Det hualew kuugel an di keegel nem tuup jüst so föl rüm iin üs di türn. Nü tjochst dü di keegelrüm faan di türnrüm uf, an do komt diar di rüm faan det hualew kuugel bi ütj: V Türn = π r 2 ⋅ r = π r 3 {\displaystyle V_{\text{Türn}}=\pi r^{2}\cdot r=\pi r^{3}} V Keegel = 1 3 π r 2 ⋅ r = 1 3 π r 3 {\displaystyle V_{\text{Keegel}}={\frac {1}{3}}\pi r^{2}\cdot r={\frac {1}{3}}\pi r^{3}} V Hualewkuugel = π r 3 − 1 3 π r 3 = 2 3 π r 3 {\displaystyle V_{\text{Hualewkuugel}}=\pi r^{3}-{\frac {1}{3}}\pi r^{3}={\frac {2}{3}}\pi r^{3}} V Kuugel = 2 ⋅ 2 3 π r 3 = 4 3 π


Miguel de Cervantes Saavedra (Ütjspriik üüb Spaans: [miˈɣel de θerˈβantes saaˈβeðɾa]; * woorskiinelk 29. September 1547 uun Alcalá de Henares, krasent 9. Oktuuber 1547 uk diar; † 22. April 1616 uun Madrid) wiar en spaans skriiwer. Hi wurt üüs de natschunaal dachter faan Spanje tääld. Sin bekäändst werk as san romoon Don Quijote, wat 1605 an 1615 uun tau dialen ütjden wurd an det bekäändst werk uun spaans literatüür as. Commons: Miguel de Cervantes – Saamling faan biljen of filmer


Dante Alighieri (Ütjspriik üüb Italjeens: [ˈdante aliˈɡi̯ɛːri]; * Mei of Jüüne 1265 uun Florens; † 14. September 1321 uun Ravenna) wiar en italjeens dachter an filosoof. San bekäändst werk as det Götelk Komödii, wat det Italjeens tu’n literatüürspriik feerd. Hi wiar een faan dön bekäändst dachtern faan det italjeens literatüür an det europeeisk madeläälerns. Commons: Dante Alighieri – Saamling faan biljen of filmer


1321 wiar det ian-an-twuntigst juar faan at 14. juarhunert. 14. September: Dante Alighieri, italjeens dachter (* 1265)


Li Bai (uk üüs Li Bo, Li Po an Li Taibai bekäänd; üüb Schineesk: 李白 Lǐ Bái; * 701; † 762) wiar en bedüüden schineesk dachter uun’t tidj faan det Tang Dünastii. Hi an san frinj Du Fu (712-770) wiar dön wichtigst lidj uun en tidj, wat det gul tidj faan schineesk dachterei tääld wurt. Hi skreew amanbi ian düüsend dachten, wat iin uun det antologii Heyue Yingling Ji (753) faan Yin Fan saamelt wurd. Sin bekäändst dacht as Yuè Xià Dú Zhuó (月下獨酌; Gelaag uun a Muunskiin), diaruun ham a dachter mä’n koon win turagtjocht an mä san skaad an a muun uunstupt. Commonskategorii: Li Bai – Saamlang faan bilen of filmer


701 wiar det iarst juar faan't 8. juarhunert. unbekäänd dootem Li Bai, schineesk dachter († 762)


unbekäänd dootem Li Bai, schineesk dachter (* 701)


Abu Nuwas (üüb Araabsk: أبو نواس Abū Nuwās, uk الحسن بن هانئ الحكمي الدمشقي al-Ḥasan ibn Hānī al-Ḥakamī ad-Dimašqī; * 757 uun Ahvaz uun Iraan faan daaling; † 815) wiar en dachter, diar üüb det araabsk spriik skreew. Hi wurt üüs ian faan dön gratst skriiwern faan klasisk araabsk literatüür tääld. Commons: Abu Nuwas – Saamling faan biljen of filmer Esat Ayyıldız. "Ebû Nuvâs’ın Şarap (Hamriyyât) Şiirleri". Bozok Üniversitesi İlahiyat Fakültesi Dergisi 18 / 18 (2020): 147-173.


unbekäänd dootem Abu Nuwas, dachter, diar uun det araabsk spriik skreew († 815)


Ünbekäänd dootem Ralpacan wurd keiser faan Tibeet. Methodius, büsans misionaar an baskop († 885) unbekäänd dootem Abu Nuwas, dachter, diar uun det araabsk spriik skreew (* 757)


25. Janewoore: Abu l-Abbas as-Saffah wurd de iarst kalif faan a Abbasiden. 25. Janewoore: Ibrāhīm ibn al-Walīd, kalif faan a Umayyaden (* föör 744) 06. August: Marwan II., letst kalif faan a Umayyaden (* 688)


05. Deetsember: Johannes faan Damaskus, ortodoks teoloog (* am 650) unbekäänd dootem Ælfwald, köning faan Uast-Anglien (* föör 713) Gyōki, buddhistisk Mönch (* 668)


unbekäänd dootem Saelred, köning faan Essex (* 709)


unbekäänd dootem (of 680): Redbad wurd köning faan a fresken.


Redbad wiar en fresken köning faan 679 of 680 tu 719. Oner sin regiaring lingt det Fresk Rik tu sin gratst ütjdeening. Diar san ei föl skraftelk kwelen auer Redbad; uungoowen auer sin leewent kem faan legenden. Hi streed för’t bewaarin faan’t heidendoom an jin at tunantmaagin faan a misionaaren mä’t ütjwidjin faan’t Frankenrik. San efterfulger wiar Poppo. Könger faan Fresklun: Finn (6. juarhunert), Audulf (amanbi 600-630), Aldgillis (623?-680), Redbad (679/680-719), Poppo (719-734).


1300 wiar det letst juar faan det 13. juarhunert.


1200 wiar det letst juar faan det 12. juarhunert.


1100 wiar det letst juar faan det 13. juarhunert. 05. August: Heinrich I. wurd köning faan Ingelun. 02. August: Wilhelm II., köning faan Ingelun (* amanbi 1056)


Ohio [oʊˈhaɪoʊ] as en diiljstoot foon da Feriind Stoote. E diiljstoot läit önj't ååsten foon't lönj. Dåt heet 11.689.100 manschne (2019). E hoodstää foon e diiljstoot as Columbus. Da tiin grutst stääse önj e diiljstoot san: Ohio heet 88 counties: Kiik uk deer: List foon counties önj Ohio USA: States, citypopulation.de USA: Ohio, citypopulation.de 40.183333333333-82.7Koordinaaten: 40° 11′ N, 82° 42′ W


900 wiar det letst juar faan det 9. juarhunert.


Siddhartha Gautama (üüb Sanskrit: सिद्धार्थ गौतम Siddhārtha Gautama, üüb Paali: सिद्धत्थ गोतम Siddhattha Gotama; * woorskiinelk 563 f.Kr. uun Lumbini; † 483 f.Kr. uun Kushinagar) onerracht uun a nuurd faan Inje üüs de Buddha (de Wreeken) a Dharma (at Liar) an wurd diarfaan a grünjleier faan a Buddhismus. Commonskategorii: Siddhartha Gautama – Saamlang faan bilen of filmer


† Siddhartha Gautama


* Siddhartha Gautama


* Aristoteles


† Aristoteles


John Locke [dʒɒn lɒk] (* 29. August 1632 uun Wrington bi Bristol; † 28. Oktuuber 1704 uun Oates, Epping Forest, Essex) wiar en ingelsken dochter an filosoof. Locke woort uunsen üs grünjleier faan a liberalismus.. Hi täält tuup mä Isaac Newton an David Hume üs fertreeder faan a britisk empirismus. Bütj Thomas Hobbes (1588–1679) an Jean-Jacques Rousseau (1712–1778) as hi en bedüdenen seenker faan't apkleerang. Sin filosofii hed grat iinflööd üüb't suwereniteetsferklaarang faan a Ferianagt Stooten, at ferfaadang faan a Ferianagt Stooten an at ferfaadang faan't Fransöösk Rewolutsion. An uk leederhen baud flook ferfaadangen faan liberaal stooten üüb jodiar grünlaagen ap. Uun sin buk Two Treatises of Government skrääw Locke, dat en regiarang bluas do legitiim as, wan hat det tustemang faan a regiareten hää, an wan hat a natüürelk grünjrochten Leewent, Freihaid an Eegendoom seeker stelt. Jüst so üs Thomas Hobbes ferträät Locke det teorii faan a selskapsferdrach. Det määcht faan en regiarang hinget diarfaan uf, dat a regiareten freiwalag rochten ufdu. Muar üs Hobbes träät Locke diar för iin, dat at lidj det rocht üüb wederstant hää, wan en regiarang sin rochten masbrükt. Ööders üs bi Hobbes kön a minsken bi Locke oober uk hör rochten ferlees, wan's


Pablo Ruiz Picasso (Ütjspriik üüb Spaans: [ˈpaβlo piˈkaso]; * 25. Oktuuber 1881 uun Málaga, Spanje; † 8. April 1973 uun Mougins, Frankrik) wiar en spaans konstmooler, graafiker an biljhauer. Det wurd toocht, dat hi amanbi 50.000 konstwerken maaget: moolet biljen, teekningen, graafiken, kolaaschen, plastiken an keraamiken. Sin werken san preeget troch en grat fölfual faan konstlerisk ütjdrückskaker an techniiken. A werken ütj sin blä (1901-1904) an roosa (1904-1906) tidjen an’t begrünjigung faan’t Kubismus (1907-1911) tup mä Georges Braque wiar a began faan sin üngeminan luupboon üüs konstler. Tu Picasso sin bekäändst werken hiart at moolet bilj Les Demoiselles d’Avignon (A Foomnen faan Avignon; 1907). Det wurd at kaibilj faan det klasisk modern. Mä ütjnaam faan det monumentaal moolet bilj Guernica (1937), wat en konstlerisk amsaating faan a skreker faan de Spaans Bürgerkrich wiar, het nian öler konstwerk faan det 20. juarhunert at forsking so ütjforderet üüs det Desmoiselles. At motiif faan’t düüw üüb at plakaat, dat hi uun’t juar 1949 för det wäältfreeskongres uun Pariis maaget, wurd aueraal üüb a wäält tu sümbool faan frees. Commons: Pablo Picasso – Saamling faan biljen of filmer Wikiquote: Pablo Picasso (tjiisk) Literatüür faan of auer Pablo Picasso uun a kataloog faan't Tjiisk Natjunaalbibleteek


Pippin I. (Akwitaanien), könang uun't Waastfrankenrik († 838) Konstantin VI., keiser faan Büsans (* am 771)


803 wiar det traad juar faan at 9. juarhunert. 09. August: Irene, keiserin faan Büsans (* 752)


23. Jüüle: En armee faan Keiser Nikephoros I. faan Büsans naam at hoodsteed faan't Bulgaarenrik, Pliska. 26. Jüüle: At armee faan Keiser Nikephoros I. faan Büsans wurd bi a Slacht uun a Warbitsa-Pas deellaanjen. A keiser fool uun a slacht an san dring Staurakios wurd keiser. 02. Oktuuber: Keiser Staurakios faan Büsans wurd faan sin swooger Michael Rhangabe ufsaatet, diar do keiser üüs Michael I. wurd. ünbekäänd dootem Üüb en eilun uun de Eider struum, slood köning Hemming faan a Deensken frees mä Karl de Grat. Uun en ferdrach wurd tu't iarst de Eider at grens twesken Denemark an't Frankenrik. ünbekäänd dootem Basileios I., keiser faan Büsans († 886) 26. Jüüle: Nikephoros I., keiser faan Büsans (* am 760)


ünbekäänd dootem Keiser Michael I. faan Büsans käänd Karl de Grat üüs keiser faan't Frankenrik. Karl de Grat naam Kataloonien auer. ünbekäänd dootem Domnall mac Ailpín, köning faan Skotlun († 862) Sugawara no Koreyoshi, jaapaans eedelmaan († 880) Wang Yuankui, schineesk generool († 854) Wen Tingyun, schineesk dachter († 870) Janewoore: Staurakios, keiser faan Büsans (* föör 803) ünbekäänd dootem Hemming, köning faan a Deensken (* föör 810)


Hoogi es en Halig bi Heef. Dit es di gurtist fan tiin Haligen. Töhop me Nuurđeroog es Hoogi en Gimiindi ön Nuurđfriislön. Ön di Fering/Aamring Biskriiwing sen di politisk en demograafisk Daaten weeget. Tö Hoogi jert uk di Halig Nuurđeroog, wat süđerk liit. Diar uuni niin Mensken. Nuurđeroog jert sent 1909 di Foriining Jordsand, wat diar Fügelsjuts bidreft. Di Hüüsinger fan di Hooger Mensken lii üp tiin Wereven. Üđers üs di üđer Haligen heer Hoogi en stiinern Dik, wat ombi 1,20 m hoog es. Sa kumt dat Weeter diar ek gans sa lecht üp't Lön. Hoogi heer man dach tau bit füf Mool ön't Jaar "Lönöner". Di Halig liit iin ön di Natsjonaalpark bi Heef, man di jert ek diartö. En Föriskep faart fan Hoogi hentö't Fastlön en töbeek. Fuar di Persoonenforkiir jeft et uk Skepen, wat fan di Ailönen en fan Schlicksiel diar hen faar. Üp Hoogi mut em me Auto köör, man hat jeft niin Tankstair. Sa skel di Autoköörers üp di Halig langsen wat Bensin of Diesel staan haa. Fuul Forkiir uur uk me di "Hingstbusi", gurt Wainer, want Hingster tii, maakit. Dit es man muar wat fuar di Gasten, fuar jam di Halig tö weegi. Di


11. Janewoore: Michael I., keiser faan Büsans (* am 770)


25. Deetsember: Keiser Leo V. faan Büsans wurd ambroocht. Sin beriader Michael a Amoorier wurd üüs Michael II. keiser. 25. Deetsember: Leo V., keiser faan Büsans (* am 775)


02. Oktuuber: Theophilos wurd keiser faan Büsans. 02. Oktuuber: Michael II., keiser faan Büsans (* 770)


15. Jüüle: Saga, keiser faan Jaapaan (* 786) unbekäänd dootem Theophilos, keiser faan Büsans (* woorskiinelk twesken 800 an 805)


unbekäänd dootem Michael III., keiser faan Büsans (* 839)


29. August: Basileios I., keiser faan Büsans (* am 812)


Stääd Hertford grünjlaanj 18.-27. Jüüle: Halleys Komeet apdaaget. 23. Nofember: Otto I., keiser faan det Halig Röömsk Rik († 973) 11. Mei: Leo VI., keiser faan Büsans (* 866)


806 wiar det seekst juar faan at 9. juarhunert. ünbekäänd dootem woorskiinelk Ludwig de Tjiisk, köning faan det Uastfrankenrik († 876) 09. April: Kammu, keiser faan Jaapaan (* 737)


05. August: Heizei, keiser faan Jaapaan (* 774)


08. Mei: Junna, keiser faan Jaapaan (* 786) 20. Jüüne: Ludwig de Froom, köning faan't Frankenrik (* 778)


Junna wiar de 53. keiser faan Jaapaan. Hi wiar a dring faan a keiser Kammu. Hi regiaret faan 823 tu 833.


ünbekäänd dootem Junna, keiser faan Jaapaan († 840)


amanbi 850: Arnolf faan Kärnten, Röömsk Keiser († 899) 21. Marts: Nimmyō, keiser faan Jaapaan (* 810)


En materiool koon fääst, luupen of gasfuremt wees. En materiool as do en Gas, wan hör dialen jo frei reer kön an di rüm glikmiatag ütjfal. Diaram as gas uk föl lachter üs luupen of fääst materiool. Det iansagst materiool, wat uun a natuur arke tustant iinnem koon, as weeder (weederdamp, is). Commonskategorii: Gas – Saamlang faan bilen of filmer Wikibooks: Tabelensaamlang (sjiisk)


Eedelgaasen san det 8. hoodskööl, of (daalang) 18. skööl faan a cheemisk elementen. Tu detdiar seerie hiar sööwen elementen tu: Heelium, Neon, Argoon, Krüptoon, Ksenoon, Radoon an det konstelk ütjwerket element Oganessoon. Det gemiansoom eegenskap faan eedelgaasen as, dat hör elektroonenskel fol besaat as. Diaram reagiare eedelgaasen so gud üs goorei mä ööder elementen. Jo ferbinj jo uk ei mäenööder tu grater moleküülen. Auer Oganessoon as ei föl bekäänd, auer detdiar gas uun a natüür ei föörkomt. Commonskategorii: Eedelgaasen – Saamlang faan bilen of filmer


Lantaan as en cheemisk element mä det ufkörtang La an det atoomnumer 57. Hat as en auergungsmetal. Elementen mä atoomtaalen faan 57 bit 71 san Lantanoiden (iar: Lantaniiden). SIMS-spektrum Elektroonenskel Rian lantaan Commonskategorii: Lantaan – Saamlang faan bilen of filmer Harry H. Binder: Lexikon der chemischen Elemente. S. Hirzel Verlag, Stuttgart 1999, ISBN 3-7776-0736-3. A taalen uun't infobox kem miast faan www.webelements.com CIAAW, Standard Atomic Weights Revised 2013. N. N. Greenwood, A. Earnshaw: Chemie der Elemente. 1. aplaag. VCH, Weinheim 1988, ISBN 3-527-26169-9, S. 1219. Robert C. Weast (Hrsg.): CRC Handbook of Chemistry and Physics. CRC (Chemical Rubber Publishing Company), Boca Raton 1990, ISBN 0-8493-0470-9, S. E-129 bit E-145. Yiming Zhang, Julian R. G. Evans, Shoufeng Yang: Corrected Values for Boiling Points and Enthalpies of Vaporization of Elements in Handbooks. Uun: Journal of Chemical & Engineering Data. 56, 2011, S. 328–337, doi:10.1021/je1011086. Iindraanj tu Lanthan uun't GESTIS-dootenbeenk faan't IFA, ufrepen di 30. April 2017 (mä JavaScript).


Aktiinium as en cheemisk element mä det ufkörtang Ac an det atoomnumer 89. Hat as en radioaktiif auergungsmetal. A elementen mä atoomnumern faan 89 bit 103 het Aktinoiden (iar: Aktiniiden). Elektroonenskel Commonskategorii: Aktiinium – Saamlang faan bilen of filmer Harry H. Binder: Lexikon der chemischen Elemente, S. Hirzel Verlag, Stuttgart 1999, ISBN 3-7776-0736-3. A taalen uun't infobox kem miast faan www.webelements.com Faan detdiar element witj wi ei, hü gefeerelk det as.


A Sööwen Bragen faan Königsberg san bekäänd wurden, auer jo en matemaatisk probleem apwise. Königsberg as apdiald troch di struum Preegel. Sodenang san diar tau stäädheleften rochts an lachts faan di struum an uk tau eilunen. Jodiar stääddialen san mä sööwen bragen ferbünjen, so üs üüb det tiaknang oner. → → → Det fraag wiar, of diar en wai as, so dat dü iansis auer arke brag lääpst. An wan det mögelk as, of dü weder bi di began uunkomst. Leonhard Euler hää 1736 bewiset, dat son "Eulersken" wai uun Königsberg ei mögelk as, auer diar tu arke stääddial en ünlik taal faan bragen feert. Diar mut bluas tau stääddialen (knooter) en ünlik taal faan bragen (kaanter) haa. Jodiar tau stääddialen küd do began an aanj faan en wai wees. Jo ööder stääddialen skel oober en lik taal faan bragen haa, amdat dü diar üüb en neien wai weder wech kem könst. Bi detdiar fraag komt at goorei diarüüb uun, huar a bragen lei, man hü jo mäenööder ferbünjen san. Euler hää det fraag turagfeerd üüb en fraag faan't Topologii. Efter a Ööder Weltkriich sjocht Königsberg hial ööders ütj an het daalang Kaliningrad. Tau bragen jaft at goorei muar, man


Oblast Kaliningrad At Oblast Kaliningrad (rüsk Калининградская область) as det waastermiast an uk det letjst oblast faan Ruslun. Hat woort uk Jantarny Krai (Rääflun) näämd. Hat wiar di nuurdelk dial faan Uastpreußen, an as tu Ruslun kimen efter di Ööder Weltkriich. Daalang leit Kaliningrad tesken Poolen an Litauen an hää nian direkt ferbinjang mä Ruslun. Dön tjiin gratst stääden uun't prowins san: At oblast hää trii stääden (Kaliningrad, Pionerski, Sowetsk), ian siidling mä stäädisk karakter (üüb Rüs: посёлок городского типа possjolok gorodskogo tipa: Jantarny) an 18 stääddistrikten. Faan 1. Janewoore 2021 hää't oblast 22 stäädkreiser (üüb Rüs городские округа gorodskije okruga): Russia: Kaliningrad Oblast, citypopulation.de Kaliningrad Oblast: Region in Northwestern Federal District, citypopulation.de


Kaliningrad Kaliningrad [kaˈliːniːnɡʀaːt] (sant 1946 rüsk Калинингра́д, bit 1946 Königsberg) as det hoodstääd faan't Oblast Kaliningrad. Det wiar ans det sjiisk stääd Königsberg, an as tuup mä't nuurdelk Uastpreußen efter a Ööder Weltkriich tu Ruslun (doomools Sowjetunion) kimen. Hat as näämd efter Michail Iwanowitsch Kalinin. Immanuel Kant, filosoof. Sööwen Bragen faan Königsberg


Uastpreußen wiar en prowins faan't Könangrik Preußen. Det könangrik lai uasten faan't Halag Röömsk Rik, bit di stoot Preußen 1867/71 dial faan't Sjiisk Keiserrik wurd. Efter a Ööder Weltkriich as Uastpreußen apdiald wurden: Di nuurdelk, sjiisk dial kaam tu Ruslun an as nü det Oblast Kaliningrad, di süüdelk dial kaam tu Poolen. Uun 1938 hed at prowins 4 regiarangsbesirken, Allenstein, Gumbinnen, Königsberg an Waastpreußen. Allenstein Regiarangsbesirk A regiarangsbesirk hed ään stäädkreis (Allenstein) an 9 lunkreiser: Allenstein Johannisburg Lötzen Lyck Neidenburg Ortelsburg Osterode i. Ostpr. Rößel Sensburg Gumbinnen Regiarangsbesirk A regiarangsbesirk hed tau stäädkreiser (Insterburg an Tilsit) an 10 lunkreiser: Angerburg Darkehmen Goldap Gumbinnen Insterburg Niederung Pillkallen Stallupönen Tilsit-Ragnit Treuburg Königsberg Regiarangsbesirk A regiarangsbesirk hed ään stäädkreis (Königsberg) an 13 lunkreiser: Bartenstein Braunsberg Fischhausen Gerdauen Heiligenbeil Heilsberg Königsberg (Pr) Labiau Mohrungen Preußisch Eylau Preußisch Holland Rastenburg Wehlau Waastpreußen Regiarangsbesirk A regiarangsbesirk hed ään stäädkreis (Elbing) an 5 lunkreiser: Elbing Marienburg (Westpr.) Marienwerder Rosenberg i. Westpr. Stuhm Uastpreußen uun't 13. juarhunert Spriaken uun Uastpreußen am 1905 Prowins Uastpreußen uun't Sjiisk Keiserrik Uastpreußen efter a Iarst Weltkriich Koord faan Uastpreußen Commonskategorii: Uastpreußen – Saamlang faan bilen of filmer Wikisource: Uastpreußen (sjiisk) Waastpreußen


A Preegel (ualpreußisk Preigara of Preigile, rüsk Прего́ля (Pregolja), litauisk Prieglius) as en struum uun't Oblast Kaliningrad, di nuurdelk dial faan Uastpreußen, di daalang tu Ruslun hiart. Preegel uun't Stootelk Fertiaknis faan Struumer an Sian (rüsk) Artikel Preegel uun't Grat Sowjetisk Ensiklopedii (BSE), 3. aplaag 1969–1978 (rüsk) Commonskategorii: Preegel – Saamlang faan bilen of filmer


Charlie Chaplin (* 16. April 1889 woorskiinelk uun London; † 25. Deetsember 1977 uun Corsier-sur-Vevey, Sweits) wiar en britisk schauspeler, regisör, dreibukautoor, schnitmääster, komponist, filmprodusent an koomiker. Commons: Charlie Chaplin – Saamling faan biljen of filmer Wikiquote: Charlie Chaplin (tjiisk)


700 wiar det letst juar faan det 7. juarhunert. ünbekäänd dootem Liutpert wurd köning faan a Lungbiarden. ünbekään dootem Ceolwulf, köning faan Northumbria († 764) Dōkyō, jaapaans buddhistisk mönk an poliitiker († 772) Dschaʿfar as-Sādiq, seekst Imam faan a Imamiten, grünleier faan det iarst islaamisk rochtsskuul († 765) Gaubald, baskop faan Regensburg († 761) Kim Daeseong, koreanisk minister († 774) Virgilius, baskop faan Salzburg († 784) Witta faan Büraburg, baskop faan Büraburg († efter 760) ünbekäänd dootem Cunincpert, köning faan a Lungbiarden (* föör 688) Di Renjie, schineesk beamter (* 630) Disibod, irsk mönk an iinsiidler (* 619) Dōshō, jaapaans buddhistisk mönksgeliard (* 629) Fiannamail, köning faan Dalriada


801 wiar det iarst juar faan det 9. juarhunert. Wang Chengyuan, generool faan det Tang Dünastii († 834) Ukit Kan Lek Tok, hersker faan det Maya steed Ek Balam (* am 740)


805 wiar det füft juar faan det 9. juarhunert. 28. Febrewoore: Li Song wurd üüs Shunzong keiser faan Schiina. 05. September: Keiser Shunzong faan Schiina uftoonket an san dring Li Chun wurd üüs Xianzong keiser. ünbekäänd dootem Willerich wurd baskop faan Breemen 28. Febrewoore: Dezong, keiser faan Schiina (* 742)


802 wiar det naist juar faan det 9. juarhunert. 31. Oktuuber: Det büsantins keiserin Irene wurd ufsaat; uun hör steed wurd hör finansminister Nikephoros I. keiser, diar Irene tu Lesbos ferbanet.


804 wiar det fjuard juar faan at 9. juarhunert. ünbekäänd dootem At steed Haithabu wurd uun a kroonik faan Einhard tu de iarst feer neemd. At steed wurd wel am 770 grünjlaanjen. 19. Mei: Alkuin (* 732), Riadjiwer faan Karl de Grat


807 wiar det sööwenst juar faan at 9. juarhunert. ünbekäänd dootem Dongshan Liangjie, begrünjiger faan det Caodong Skuul faan Buddhismus († 869)


ünbekäänd dootem Aschot I. wurd prins faan Armeenien. Rjurik wurd hersker faan at steed Staraja Ladoga an lai at steed Holmgard uun Ruslun grünj.


ünbekäänd dootem A Wikingern haa at steed Dublin grünjlaanj.


10. August: A dringer faan Ludwig de Froom (Ludwig de Tjiisk, Karl de Kaal an Lothar I.) dial sin rik uun de Ferdrach faan Verdun ap.


amanbi 876: Heinrich I. (Uastfrankenrik), könang faan't Uastfrankenrik († 936) 28. August: Ludwig de Tjiisk, köning faan't Uastfrankenrik (* 806)


Jüüne of August: Ludwig de Froom, köning faan't Frankenrik († 840)


13. Jüüne: Karl de Kaal, köning faan't Waastfrankenrik († 877) amanbi 823: Pippin II. (Akwitaanien), könang faan Akwitaanien uun't Waastfrankenrik († efter 864)


06. Oktuuber: Karl de Kaal, köning faan't Waastfrankenrik († 823)


29. September: Lothar I., köning faan Lotharingen (* 795)


Oklahoma [ˌoʊkləˈhoʊmə] as en diiljstoot foon da Feriind Stoote. E diiljstoot läit önj e mal foon't lönj. Dåt hee 3.956.971 manschne (2019). E hoodstää foon e diiljstoot as Oklahoma City. Et mååst foon e diiljstoot läit önj e Great Plains. Da tiin grutst stääse önj e diiljstoot san: Oklahoma heet 77 counties: Kiik uk deer: List foon counties önj Oklahoma Cimarron Texas Beaver Harper Woods Al- falfa Grant Kay Osage Wash- ing- ton No- wa- ta Craig Ottawa Dela- ware Adair Sequoyah Le Flore Mc Curtain Choctaw Bryan Mar- shall Love Jeffer- son Cotton Tillman Jackson Har- mon Greer Beckham Roger Mills Ellis Wood- ward Major Garfield Noble Pawnee Creek Tulsa Rogers Mayes Wa- goner Chero- kee Musko- gee Has- kell Lati- mer Pushma- taha Atoka Johns- ton Carter Step- hens Co- manche Kiowa Washita Custer Dewey Blai- ne King- fisher Logan Payne Lin- coln Okfus- kee Ok- mul- gee Mc Intosh Pitts- burg Coal Ponto- toc Murray Garvin Mc Clain Grady Caddo Canadian Okla- homa Cleve- land Potta- wato- mie Se- mi- nole Hug- hes USA: States, citypopulation.de USA: Oklahoma, citypopulation.de 35.516666666667-97.6Koordinaaten: 35° 31′ N, 97° 36′ W


11. Jüüle: Keiser Michael I. faan Büsans uftoonket. Ian faan sin generoolen, Leo a Armeenier, wurd keiser. 11. September: Ludwig de Froom wurd mäkeiser faan't Frankenrik. Fujiwara no Yoshisuke, jaapaans stootsmaan († 867) Fujiwara no Yoshimi, jaapaans eedelmaan († 867) Li Shangyin, schineesk beamte an dachter († 858) Theophilos, keiser faan Büsans († 842)


808 wiar det aachst juar faan at 9. juarhunert. ünbekäänd dootem At steed Rerik wurd faan Godfred, köning faan a Deensken, tunantmaaget. A hanelslidj faan't steed wurd tu Haithabu fersaat. 27. September: Ninmyō, keiser faan Jaapaan († 850)


809 wiar det njüügenst juar faan at 9. juarhunert. en wosem: Khaan Krum, a hersker faan't Bulgaarenrik, naam't feesting Serdica (daaling Sofia). Ünbekäänd dootem Heondeok wurd köning faan det Silla Köningrik uun Korea. 24. March: Harun al-Raschid, musliimisk kaliif (* 763) 26. March: Liudger, fresk misionaar. 14. July: Ōtomo no Otomaro, jaapaans generool (* 731) ünbekäänd dootem Abbas ibn al-Ahnaf, musliimisk dachter († 750) Aejang, köning faan Silla († 788) Wang Shizhen, schineesk generool († 759)


810 wiar det tjiinst juar faan at 9. juarhunert. ünbekäänd dootem Köning Godfred faan a deensken feert 200 wiikingerskeb uun, am de fresk eeg tu plünjrin, an twoong a hanelslidj 100 pünj salwer tu betaalin. Hi ded bekäänd, dat Nuurdfresklun en deensk teritoorium wiar. Karl de Grat slood en woopenrau mä emir Al-Hakam I. faan Córdoba. Ünbekäänd dootem Draschko, hoodling faan a Abodriiten (* föör 789)


05. Oktuuber: Ludwig de Froom wurd faan paap Stephan IV. üüs keiser faan det Hilig Röömsk Rik krüünet. 12. Jüünüe: Leo III., paap. 04. Oktuuber: Adalwin, baskop faan Regensburg. 28. Oktuuber: Beggo I., graaf faan Toulouse an graaf faan Pariis.


24. Janewoore: Stephan IV., paap.


12. Marts: Theophanes, büsantinsk kroonist (* am 760)


Ünbekäänd Tschedrag wurd hoodling faan a Abodriiten. ünbekäänd dootem Martin faan Laon, irsk geliard († 875) ünbekäänd dootem Liu Zongyuan, schineesk beamte an geliard (* 773)


Ünbekäänd Slawomir, hoodling faan a Abodriiten (* ünbekäänd)


21. Mei: Abd ar-Rahman II. wurd emir faan Córdoba. 21. Mei: Al-Hakam I., emir faan Córdoba (* 770) 26. Jüüne: Saichō, jaapaans buddhistisk mönk (* 767)


Heliglön (ha. Deät Lun, Dütsk: Helgoland) es en Ailön ön di Nuurđsee en en Gimiindi ön di Krais Pinneberg. Üp Heliglön uuni ombi 1200 Mensken. James Krüss Halunder Spraak Flugplaats_Heliglön-Dünem Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Halaglun - Deät Lun [1] Kaart fan Heliglön, 1909. Me di ual Naamen. Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2021 (XLS-datei) (Widjerfeerd üüb grünjlaag faan't fulkstäälang 2011) (Halep üp Dütsk)


ünbekäänd dootem Ludwig II., keiser faan det Hilig Röömsk Rik (* 875)


Ünbekäänd dootem Heungdeok wurd köning faan det Silla Köningrik uun Korea. 29. Nofember: Wilhelm faan Septimaanien, graaf faan Barcelona († 850)


ünbekäänd dootem Montoku, keiser faan Jaapaan († 858) 27. August: Eugen II., paap. 16. September: Valentin, paap.


amanbi 830: Karlmann (Uastfrankenrik), könang faan Bayern († 880) ünbekäänd dootem: Kōkō, keiser faan Jaapaan († 887)


ünbekäänd dootem Deensk wiikingern fool Dorestad auer.


Ludwig III. (Uastfrankenrik), könang faan't Uastfrankenrik († 882) ünbekäänd dootem: Lothair II., köning faan Lotharingien († 869)


Deät Lun (Diitsk: Helgoland, Ingelsk: Heligoland) es en eelun uun de Nuurdsee en en gemainde uun de Pinneberri Krais. Iip Lun wuune ungefeer 1200 mensken. De boppersploat fan Lun es 1,0 km2. Med 61,3 m es de Pinneberri de hoochse punk iip Lun. Bi Lun heart uk De Hallem. En dördel fan de mensken iip Deät Lun snakke deät Halunder Friisk. Fel ooleri mensken snakke uk Platdiitsk. De measte mensken snakke Hoogdiitsk. 1814: Med de Freed fan Kiel wür Lun Deel fan de Fereenige Kennungrik 1890: Deer de Ferdrach fan Zanzibar twesken de Fereenige Kennungrik en Diitsklun wür Lun Deel fan Diitsklun Heinrich Claassen James Krüss Fer de iinwuunertaaln djef deät ferskeenigen uungoaben. Deät Statistikamt Nord sooit om-en-bi 1150 mensken (in deät djooar 2010), de gemaindeferwaltung sooit omtrent 1500. En ferkloorung fer de ferskeel med de iinwuunertaaln is de sömmerhiisn de ni deät heele djooar bewuunt sen. Helgoland.de oawer 't Halunder De websid helgoland.de


ünbekäänd dootem Presian I. wurd khaan faan't Bulgaarenrik Huigang wurd köning faan det Silla Köningrik uun Korea.


25.-28. Febrewoore: Halleys Komeet apdaaget. 04. Mei: Willerich, naist baskop faan Breemen (* föör 787)


Ünbekäänd dootem Lang Darma wurd keiser faan Tibeet. Minae wurd köning faan det Silla Köningrik uun Korea. Pippin I. (Akwitaanien), könang uun't Waastfrankenrik (* 797)


Karl III. (Uastfrankenrik) († 888)


amanbi 845: Karl faan a Provence († 863)


01. Nofember: Ludwig II. (Frankrik), könang faan't Waastfrankenrik († 879) 22. April: Wuzong, keiser faan Schiina (* 814)


amanbi 849: Karl det Kint, könang faan Akwitaanien uun't Waastfrankenrik († 866)


Det ualpreußisk spriak wiar en waastbaltisk spriak an hiart tu't indogermaans. Hör aanj nööm wiar prūsiska. Fölen men, det uastpreußisk wiar temelk nai bi't ual indogermaans. Hat as uun det regiuun Uastpreußen snaaket wurden. Spriakregiuun uun't madelääler Preußisk stamer uun't 13. juarhunert Di ualpreußisk an sjiisk lutherisk katechismus faan't juar 1545 Wikisource: Ualpreußisk wurdenbuken (sjiisk) Test-Wikipedia üüb Ualpreußisk


12. Jüüne: Al-Hakam I. wurd emir faan Córdoba.


ünbekäänd dootem Muhammad I. wurd emir faan Córdoba.


02.-05. September: Halleys Komeet apdaaget.


Janewoore – 25. Marts: Halleys Komeet apdaaget. 06. Janewoore: Harald II. wurd köning faan Ingelun. 14. Oktuuber: A Slacht bi Hastings twesken Wilhelm faan Normandii an köning Harald II. faan Ingelun. Wilhelm woon a slacht an Harald wurd ambroocht. 15. Oktuuber: Edgar Ætheling wurd köning faan Ingelun. 25. Deetsember: Wilhelm faan Normandii wurd köning faan Ingelun. Edgar Ætheling smeed de nei köning oner. 05. Janewoore: Eduard de Bekeener, köning faan Ingelun (* amanbi 1003) 14. Oktuuber: Harald II., köning faan Ingelun (* amanbi 1022)


15.- 19. April: Halleys Komeet apdaaget. Ünbekäänd Dootem Amalrich faan Lusignan, Köning faan Zypern an Köning faan Jerusalem († 1205) 15. Febrewoore: Paap Lucius II. (* ünbekäänd)


10.-28. September: Halleys Komeet apdaaget.


Córdoba [ˈkoɾðoβa] as det hoodstäd faan't Prowins Córdoba uun't süüden faan Spoonien. Hat as diar det traadgratst stääd uun Andaluusien. Hör tidj lingt turag bit tu't Röömsk Rik. Tidjwiis wiar Cordoba ian faan a gratst stääden üüb a welt. Cordoba bi a struum Guadalquivir Plaza de la Corredera Mezquita-Catedral (Grat Moschee) Mezquita-Catedral (Grat Moschee) Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Iinwenerstatistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Commonskategorii: Cordoba – Saamlang faan bilen of filmer


At Prowins Córdoba (spoonsk Provincia de Córdoba) as ian fan aacht prowinsen uun't spoonsk autonoom gemianskap Andaluusien. Hat as 13.771,31 km² grat an täält 799.402 iinwenern (1. Janewoore 2014). Hör hoodstääd as Córdoba. Uun det prowins lei 75 gemeenen, diar tu 8 comarcas tuupslööden san. Iinwenern: Stant 1. Janewoore 2013 Commonskategorii: Prowins Córdoba – Saamlang faan bilen of filmer Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Iinwenerstatistik faan't Instituto Nacional de Estadística.


Di Guadalquivir [gu̯aðalkiˈβiɾ] as en 657 km lungen struum uun Spoonien. Di nööm komt faan't araabisk al-wād al-kabir of Wadi al-Kabir, الوادي الكبير, DMG al-Wādī l-kabīr, ‚di grat struum‘. Laag uun Spoonien Di Guadalquivir uun Sevilla Müs uun a Atlantik bi Sanlúcar de Barrameda Commonskategorii: Guadalquivir – Saamlang faan bilen of filmer


Wääbkoonkern (Araneae) san det bekäändst order faan a Koonkern (Arachnida), en klas faan Laspuateten. Diar hiar 112 familin mä 4.076 sköölen an 46.986 slacher tu. Jo maage spenwääben, am ööder diarten tu fangen. A. Opisthothelae (Mygalomorphae an Araneomorphae) Actinopodidae - Agelenidae - Amaurobiidae - Ammoxenidae - Amphinectidae - Anapidae - Antrodiaetidae - Araneidae - Archaeidae - Atypidae - Austrochilidae - Barychelidae - Caponiidae - Chummidae - Cithaeronidae - Clubionidae - Corinnidae - Ctenidae - Ctenizidae - Cyatholipidae - Cybaeidae - Cycloctenidae - Cyrtaucheniidae - Deinopidae - Desidae - Dictynidae - Diguetidae - Dipluridae - Drymusidae - Dysderidae - Eresidae - Euctenizidae - Filistatidae - Gallieniellidae - Gnaphosidae - Gradungulidae - Hahniidae - Hersiliidae - Hexathelidae - Holarchaeidae - Homalonychidae - Huttoniidae - Hypochilidae - Idiopidae - Lamponidae - Leptonetidae - Linyphiidae - Liocranidae - Lycosidae - Malkaridae - Mecicobothriidae - Mecysmaucheniidae - Microstigmatidae - Migidae - Mimetidae - Miturgidae - Mysmenidae - Nemesiidae - Nephilidae - Nesticidae - Nicodamidae - Ochyroceratidae - Oecobiidae - Oonopidae - Orsolobidae - Oxyopidae - Palpimanidae - Pararchaeidae - Paratropididae - Penestomidae - Periegopidae - Philodromidae - Pholcidae - Phyxelididae - Pimoidae - Pisauridae - Plectreuridae - Prodidomidae - Psechridae - Salticidae - Scytodidae -


Trilobiten (Trilobita, „Triilaaper“, faan ualgreks τρία tria „trii“ an λοβός lobós „laap“) san en ütjstürwen klas faan Laspuateten (Arthropoda), diar uun't weeder lewet haa. Daalang käänt am 9 ordern faan trilobiten: Agnostida: Oner Kambrium bit Boower Ordovizium. Redlichiida: Oner Kambrium bit Madel Kambrium. Corynexochida: Oner Kambrium bit Madel Devon. Lichida: Kambrium bit Devon. Phacopida: Oner Ordovizium bit Boower Devon. Proetida: Ordovizium bit Perm. Asaphida: Madel/Boower Kambrium bit Boower Ordovizium/Oner Silur. Harpetida: Boower Kambrium bit Leed Devon. Ptychopariida: Oner Kambrium bit Boower Ordovizium. Commonskategorii: Trilobiten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Trilobiten


At Perm as en eerdtidjääler tesken 299 an 251 miljuun juaren föör üüs tidj. At Perm kaam efter't Karboon an föör't Trias. Tesken Perm an Trias san föl diarten an plaanten ütjstürwen. At Perm as det jongst süsteem uun't Paleozoikum (eerdualtidj). A eerd uun't Sakmarium (~290 mya) Perm formatjuunen bi Klein Nordende, Kreis Pinneberg Süsteem: Perm (299–251 mya) Serie: Lopingium (Boowerperm) (260,4–251 mya) Kirew: Changhsingium (253,8–251 mya) Kirew: Wuchiapingium (260,4–253,8 mya) Serie: Guadalupium (Madelperm) (270,6–260,4 mya) Kirew: Capitanium (265,8–260,4 mya) Kirew: Wordium (268–265,8 mya) Kirew: Roadium (270,6–268 mya) Serie: Cisuralium (Onerperm) (299–270,6 mya) Kirew: Kungurium (275,6–270,6 mya) Kirew: Artinskium (284,4–275,6 mya) Kirew: Sakmarium (294,6–284,4 mya) Kirew: Asselium (299–294,6 mya) Commonskategorii: Perm – Saamlang faan bilen of filmer


i1 i3 i7 i10 i12 i14 Di Fluuchplaats Hamborag (Hamburg Airport) as en internatjuunaalen fluuchplaats uun Hamborag. Hi as di äälst an daalang (2010) di fiftgratst fluuchplaats uun Sjiisklun. Sant det nei terminal di 25. Mei 2005 det werk apnaam, täält di Hamborger fluuchplaats tu a neimuudisten uun Euroopa. 2016 as hi amnäämd wurden tu Hamburg Airport Helmut Schmidt. "Pressemitteilung Hamburg Airport" faan a 5. Janewoore 2010


Weder (faan ualhuuchsjiisk: wetar = winj) as di tustant faan't onerst laag faan a atmosfeere, at troposfeere uun en was steed üüb a eerd. Hat woort bestemet faan a sanstrualen an at atmosfeerisk zirkulatsion. Weder woort beskrewen mä a füsikaalisk gratin druk, tempratuur an sachthaid. A meteoroloogen beskriiw det weder efter: Tempratuur Focht Loftdruk Winj Energii Rin of snä Wulken Sicht Aparte wederföörkemen san: Sonerweder Halo (hoof), Fata Morgana Rinböög, Mist Horelwinj Sunsturem Maage rian boosel, do jaft at maaren gud weder. Nem a rok mä bi gud weder, do heest'en, wan't rinjt. Wan a sia bromet, fu wi ööder weder. Commonskategorii: Weder – Saamlang faan bilen of filmer Wikiquote: Weder (sjiisk) Volkert Faltings an Reinhard Jannen: Fering-Öömrang Spreegwurdleksikon, Hüsem 2012


Mä weden (at weden, iantaal) men wi (1) miast dooten, teoriin an reegeln, diar seeeker san an sodenang üs woorhaid tääl. Weden (a weden, muartaal) san oober (2) uk uunwensten, diar ianfach fernünftag san, saner dat wi diar föl efter fraage. Jo berau üüb üüs kultuur. Uk traditsioonen hiar diar mä tu. Di ütjdruk 'weden' komt faan ualhuuchsjiisk wiȥȥan of indogermaans *woida ,ik haa sen‘, an sodenang 'ik witj'. Faan di indogermaans rut *u̯e(i)d (sä) of *weid- komt uk latiinsk videre 'sä' an Sanskrit veda 'at weden' uf. Uun a filosofii woort diarauer streden, wat weden eegentelk as. För René Descartes as weden det, wat ham bewise läät. Immanuel Kant maaget en ferskeel tesken weden a priori, det komt faan't efterseenken, an weden a posteriori, det komt faan belewin. Noam Chomsky sait, at jaft uunbäären weden an tuliard weden. För Michael Polanyi jaft at explizit weden, wan wi genau witj, huaram wi wat du, an implizit weden, wan wi ei witj huaram, oober likes ales rocht maage. A organisatsioonsteoreetikern sai, (1) det grünjlaag faan weden saan dooten (tiaknang rochts), (2) strukturiaret dooten san informatsioon, an (3) det brüken an beoordialin faan informatsioon as weden. Commonskategorii: Weden – Saamlang faan bilen


De Tschawusy Distrikt (Ча́вускі раён Čávuski rajón, üüb Rüs: Ча́усский райо́н Čáusskij rajón) as een faan a distrikten uun det Mahiljou Prowins faan Witjruslun. Det hee 21.242 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Tschawusy. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


Tschawusy (üüb Witjrüs: Чавусы Čavusy, üüb Rüs: Ча́усы Čáusy, üüb Poolsk: Czausy) as en steed un det Mahiljou Prowins faan Witjruslun. Det hee 10.692 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan de Tschawusy Distrikt. Belarus: Cities & Settlements, citypopulation.de


De Asipowitschy Distrikt (üüb Witjrüs: Асіпо́віцкі раён Asipóvicki rajon, üüb Rüs: Осипо́вичский райо́н Osipóvičskij rajón) as een faan a distrikten uun det Mahiljou Prowins faan Witjruslun. A distrikt leit uun a süüdwaast faan’t prowins. Det hee 52.447 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Asipowitschy. A distrikt wurd 17. Jüüle 1924 grünlaanjen. Andrej Bahdanowitsch (1987-), witjrüs rulermaan. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Bychau Distrikt (üüb Witjrüs: Бы́хаўскі раён Býchaŭski rajón, üüb Rüs: Бы́ховский райо́н Býchovskij rajón) as een faan a distrikten uun det Mahiljou Prowins faan Witjruslun. Det hee 35.148 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Bychau. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


Bychau (üüb Witjrüs: Бы́хаў Býchaǔ, üüb Rüs: Бы́хов Býchov, üüb Poolsk: Bychów) as en steed un det Mahiljou Prowins faan Witjruslun. Det hee 17.031 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan de Bychau Distrikt. Belarus: Cities & Settlements, citypopulation.de


De Babrujsk Distrikt (üüb Witjrüs: Бабру́йскі раён Babrújski rajón, üüb Rüs: Бобру́йский райо́н Bobrújskij rajón) as een faan a distrikten uun det Mahiljou Prowins faan Witjruslun. Det hee 20.660 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Babrujsk. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Bjalynitschy Distrikt (üüb Witjrüs: Бялы́ніцкі раён Bialýnicki rajón, üüb Rüs: Белы́ничский райо́н Belýničskij rajón) as een faan a distrikten uun det Mahiljou Prowins faan Witjruslun. Det hee 21.839 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Bjalynitschy. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Chotsimsk Distrikt (üüb Witjrüs: Хо́цімскі раён Chócimski rajón, üüb Rüs: Хо́тимский райо́н Chótimskij rajón) as een faan a distrikten uun det Mahiljou Prowins faan Witjruslun. Det hee 13.057 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Chotsimsk. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Drybin Distrikt (üüb Witjrüs: Дры́бінскі раён Drýbinski rajón, üüb Rüs: Дри́бинский райо́н Dríbinskij rajón) as een faan a distrikten uun det Mahiljou Prowins faan Witjruslun. Det hee 12.253 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Drybin. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Hlusk Distrikt (üüb Witjrüs: Глу́скі раён Hlúski rajón, üüb Rüs: Глу́сский райо́н Glússkij rajón) as een faan a distrikten uun det Mahiljou Prowins faan Witjruslun. Det hee 16.457 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Hlusk. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Horki Distrikt (üüb Witjrüs: Го́рацкі раён Hóracki rajón, üüb Rüs: Го́рецкий райо́н Góreckij rajón) as een faan a distrikten uun det Mahiljou Prowins faan Witjruslun. Det hee 47.800 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Horki. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Kastsjukowitschy Distrikt (üüb Witjrüs: Касцюко́віцкі раён Kasciukóvicki rajón, üüb Rüs: Костюко́вичский райо́н Kostjukóvičskij rajón) as een faan a distrikten uun det Mahiljou Prowins faan Witjruslun. Det hee 26.410 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Kastsjukowitschy. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Kirausk Distrikt (üüb Witjrüs: Кі́раўскі раён Kíraŭski rajón, üüb Rüs: Ки́ровский райо́н Kírovskij rajón) as een faan a distrikten uun det Mahiljou Prowins faan Witjruslun. Det hee 22.352 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Kirausk. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Klimawitschy Distrikt (üüb Witjrüs: Клі́мавіцкі раён Klímavicki rajón, üüb Rüs: Кли́мовичский райо́н Klímovičskij rajón) as een faan a distrikten uun det Mahiljou Prowins faan Witjruslun. Det hee 28.523 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Klimawitschy. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Klitschau Distrikt (üüb Witjrüs: Клі́чаўскі раён Klíčaŭski rajón, üüb Rüs: Кли́чевский райо́н Klíčevskij rajón) as een faan a distrikten uun det Mahiljou Prowins faan Witjruslun. Det hee 17.246 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Klitschau. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


Hoodkategorii: Wiiren Order: Bunyavirales Familiae: Feraviridae – Fimoviridae – Hantaviridae – Jonviridae – Nairoviridae – Peribunyaviridae – Phasmaviridae – Phenuiviridae – Tospoviridae Bunyavirales Taxonomy history at ICTV


Hoodkategorii: Wiiren Order: Caudovirales Familiae: Ackermannviridae – Autographiviridae – Chaseviridae – Demerecviridae – Drexlerviridae – Herelleviridae – Myoviridae – Podoviridae – Siphoviridae Caudovirales Taxonomy history at ICTV Baltimore system


Hoodkategorii: Wiiren Order: Herpesvirales Familiae: Alloherpesviridae - Herpesviridae - Malacoherpesviridae Herpesvirales Taxonomy history at ICTV Baltimore system


Oldenbörj (Seelterfrasch: Ooldenbuurich) as en krisfri stää önj e tjüsche diiljstoot Naarersaksen. Deer booge 160.279 manschne (2008).


Hoodkategorii: Wiiren Order: Ligamenvirales Familiae: Lipothrixviridae – Rudiviridae Ligamenvirales Taxonomy history at ICTV Baltimore system


Hoodkategorii: Wiiren Order: Mononegavirales Familiae: Bornaviridae – Filoviridae – Mymonaviridae – Nyamiviridae – Paramyxoviridae – Pneumoviridae – Rhabdoviridae – Sunviridae Genera (saner famile): Anphevirus – Arlivirus – Chengtivirus – Crustavirus – Wastrivirus Mononegavirales ICTV Virus Taxonomy 2015 Baltimore system


Hoodkategorii: Wiiren Order: Nidovirales Familiae: Arteriviridae – Coronaviridae – Mesoniviridae – Roniviridae Nidovirales ICTV Virus Taxonomy 2014 Baltimore system


Hoodkategorii: Wiiren Order: Ortervirales Familiae: Belpaoviridae – Caulimoviridae – Metaviridae – Pseudoviridae – Retroviridae Ortervirales ICTV Virus Taxonomy 2017


Hoodkategorii: Wiiren Order: Picornavirales Familiae: Dicistroviridae – Iflaviridae – Marnaviridae – Picornaviridae – Polycipiviridae – Secoviridae Genera (saner famile): Bacillarnavirus – Labyrnavirus Picornavirales Le Gall et al., 2008 ICTV Virus taxonomy 2014 Baltimore system


Hoodkategorii: Wiiren Order: Tymovirales Familiae: Alphaflexiviridae – Betaflexiviridae – Deltaflexiviridae – Gammaflexiviridae – Tymoviridae Tymovirales ICTV Virus taxonomy 2014 Baltimore system


Eidersteeds Fresk wiar en nuurdfresk spriakwiis üüb't hualeweilun Eidersteed. Hat as diar wel so uun a maden faan't 18. juarhunert ütjstürwen. Eidersteeds Fresk as wel mä a iarst fresk iinwaanrern am't juar 800 apkimen. Sodenang hiart hat tu't Eilunsfresk, uk wan't leeder eegenskapen faan't Fäästäägs Fresk uunnimen hää. Üüb Eidersteed haa's föl mä a plaatsjiisken tu dun hed, an sodenang haa's uk hör spriak tu't plaatsjiisk skaft. Dietrich Hofmann: Zum Eiderstedter Friesisch. Uun: Niederdeutsche Mitteilungen 14. S. 59–68. Nils Århammar: Das Nordfriesische im Sprachkontakt. Uun: Horst Haider Munske (ütjden): Handbuch des Friesischen / Handbook of Frisian Studies. Tübingen 2001, ISBN 978-3-484-73048-9, S. 328 f. Ove Rugby: Niederdeutsch auf friesischem Substrat. Acta Universitatis Upsaliensis-Studia Germanistica Upsaliensia. Alquist & Wiksells, Uppsala, 1967.


De Krasnapolle Distrikt (üüb Witjrüs: Краснапо́льскі раён Krasnopóĺski rajón, üüb Rüs: Краснопо́льский райо́н Krasnopól’skij rajón) as een faan a distrikten uun det Mahiljou Prowins faan Witjruslun. Det hee 11.176 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Krasnapolle. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Kruhlaje Distrikt (üüb Witjrüs: Кругля́нскі раён Kruhliánski rajón, üüb Rüs: Кругля́нский райо́н Krugljánskij rajón) as een faan a distrikten uun det Mahiljou Prowins faan Witjruslun. Det hee 15.761 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Kruhlaje. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Krytschau Distrikt (üüb Witjrüs: Кры́чаўскі раён Krýčaŭski rajón, üüb Rüs: Кри́чевский райо́н Kríčevskij rajón) as een faan a distrikten uun det Mahiljou Prowins faan Witjruslun. Det hee 35.133 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Krytschau. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Mahiljou Distrikt (üüb Witjrüs: Магілёўскі раён Mahilióŭski rajón, üüb Rüs: Могилёвский райо́н Mogiljóvskij rajón) as een faan a distrikten uun det Mahiljou Prowins faan Witjruslun. Det hee 43.166 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Mahiljou, uk wan at steed nian dial faan't distrikt as. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Mstsislau Distrikt (üüb Witjrüs: Мсцісла́ўскі раён Mscisláŭski rajón, üüb Rüs: Мстисла́вльский райо́н Mstislávl’skij rajón) as een faan a distrikten uun det Mahiljou Prowins faan Witjruslun. Det hee 24.768 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Mstsislau. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Schklou Distrikt (üüb Witjrüs: Шкло́ўскі раён Šklóŭski rajón, üüb Rüs: Шкло́вский райо́н Šklóvskij rajón) as een faan a distrikten uun det Mahiljou Prowins faan Witjruslun. Det hee 30.802 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Schklou. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Slauharad Distrikt (üüb Witjrüs: Сла́ўгарадскі раён Sláŭharadski rajón, üüb Rüs: Сла́вгородский райо́н Slávgorodskij rajón) as een faan a distrikten uun det Mahiljou Prowins faan Witjruslun. Det hee 14.888 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Slauharad. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Tscherykau Distrikt (üüb Witjrüs: Чэ́рыкаўскі раён Čérykaŭski rajón, üüb Rüs: Че́риковский райо́н Čérikovskij rajón) as een faan a distrikten uun det Mahiljou Prowins faan Witjruslun. Det hee 14.875 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Tscherykau. A distrikt wurd 17. Jüüle 1924 grünjlaanjen. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


Wat menst dü? Mahiljou (Distrikt) Mahiljou (Prowins) Mahiljou (Steed)


De Brahin Distrikt (üüb Witjrüs: Брагінскі раён Brahinski rajon, üüb Rüs: Брагинский район Braginskij rajon) as een faan a distrikten uun det Homelj Prowins faan Witjruslun. Det hee 14.211 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Brahin. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Buda-Kaschaljowa Distrikt (üüb Witjrüs: Буда-Кашалёўскі раён Buda-Kašalioŭski rajon, üüb Rüs: Буда-Кошелёвский район Buda-Kašaljovskij rajon) as een faan a distrikten uun det Homelj Prowins faan Witjruslun. Det hee 35.738 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Buda-Kaschaljowa. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Wetka Distrikt (üüb Witjrüs: Веткаўскі раён Vietkaŭski rajon, üüb Rüs: Ветковский район Vetkovskij rajon) as een faan a distrikten uun det Homelj Prowins faan Witjruslun. Det hee 18.766 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Wetka. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Homelj Distrikt (üüb Witjrüs: Гомельскі раён Homieĺski rajon, üüb Rüs: Гомельский район Gomel’skij rajon) as een faan a distrikten uun det Homelj Prowins faan Witjruslun. Det hee 69.930 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Homelj, wan uk at steed nian dial faan a distrikt as. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


Wat menst dü? Homelj (Distrikt) Homelj (Prowins) Homelj (Steed) Of menst dü ferlicht? Homel, Imkönang


Strunfresk wiar en nuurdfresk spriakwiis üüb det eilun Strun, diar 1634 tu en graten dial onergingen as. Hat hiard tu't Fäästäägs Fresk. Üüb Nuurdstrun as det Strunfresk wel al uun't 17. juarhunert ütjstürwen, üüb Pelwerem hää't ham bit hen uun't 18. juarhunert häälen. Efter det swaar sturemflud 1634 san fölen efter A Wik flücht, an diar as Strunfresk noch bit uun't 19. juarhunert snaaket wurden. Bluas at Halagfresk as daalang noch faan't Strunfresk auerblewen. Di letj katechismus faan Martin Luther Wikisource: Yn Miren-Söngh Wikisource: Yn Een-Söngh Dietrich Hofmann: Der alte friesische Dialekt von Wyk auf Föhr, uun: Fryske Studzjes (Festschrift J.H. Brouwer). Assen : Van Gorcum, 1960. S. 267–277 Ferdinand Holthausen: Nordfriesische Studien : Nordstrander Sprachproben, uun: Beiträge zur Geschichte der deutschen Literatur und Sprache (PBB) 45 (1921). S. 1–4 Walther Ziesemer: Nordfriesischer Katechismus in Strander und Föhringer Mundart, uun: Niederdeutsches Jahrbuch 48 (1922). S. 53–74


De Dobrusch Distrikt (üüb Witjrüs: Добрушскі раён Dobruški rajon, üüb Rüs: Добрушский район Dobrušskij rajon) as een faan a distrikten uun det Homelj Prowins faan Witjruslun. Det hee 40.632 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Dobrusch. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Jeljsk Distrikt (üüb Witjrüs: Ельскі раён Jeĺski rajon, üüb Rüs: Ельский район Jel’skij rajon) as een faan a distrikten uun det Homelj Prowins faan Witjruslun. Det hee 17.839 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Jeljsk. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Schytkawitschy. Distrikt (üüb Witjrüs: Жыткавіцкі раён Žytkavicki rajon, üüb Rüs: Житковичский район Žitkovičskij rajon) as een faan a distrikten uun det Homelj Prowins faan Witjruslun. Det hee 40.838 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Schytkawitschy. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


A Ialtörn Waasterheewer as en ialtörn, wat üüb en werew uun't gemeend Waasterheewer stäänt. A ialtörn as at woorteeken faan't hualeweilun Eidersteed uun Sleeswich-Holstian. Hi wurd 1906 apsaatet an 26. Mei 1908 uun a gang nimen. At hööchte faan't ial as 41 meeter an at hööchte faan't bagwerk 40 meeter. At traagwidje faan't laacht as amanbi 39 kilomeeter. Det indirekt sichtboorhaid faan a laachtskiin bedrait tu auer 55 kilomeeter. Bi klaar sicht as hi noch üüb Haliglun ütjtumaagin. 54.3733611111118.6399166666667Koordinaaten: 54° 22′ 24,1″ N, 8° 38′ 23,7″ O


A Ialtörn Haliglun as en ialtörn, wat üüb't Boowerlun faan't eilun Haliglun as. A ialtörn faan daaling wurd 1941 üüs flaktörn apsaat, 1952 uun a gang üüs ialtörn nimen an 1965 amredet. At hööchte faan't ial as 82 meeter. At traagwidje faan't laacht as det starkst uun Tjiisklun an wurt uun amtelk dokumenten mä 52 kilomeeter uunden, an as üüb a Uastfresk Eilunen an Eidersteed tu keenen. De föörge ialtörn, wat 1902 apsaat wurd, wurd bi de britisk lochtuungrip faan a 18. April 1945 tunantmaaget. En iar ialtörn wurd 1811 apsaat. A ialtörn faan daaling A ialtörn faan 1902 (rochts) an faan 1811 (lachts) Commons: Ialtörn Haliglun – Saamling faan biljen of filmer


A Ialtörn Haliglun De Hallem wurd 1936 üüb De Hallem apsaatet. Hi leit üüb a süüdstrun faan't eilun. Hi beteeknet at faarweeder tu de Haliglun riad an dön Haliglun huuwner. At hööchte faan't ial as 17 meeter. At traagwidje faan sin ruad laacht as 20,9 kilomeeter.


Hoorst Hoorst (åw Tjüsch: Horstedt; åw Dånsch: Horsted) äs en gemiine oun e Gooshiird än Krais Noordfreeschloun. Et hiirt tut Amt Noordsäi-Treene. Ount noorden loit Alwat, ount ååsten läie Åldrop än Swiasing, ount sööen Hüsem än ount weesten läie Haatst än Haatstinger Meersch. E gemiine heet 786 foolk (2016). Nordfriesland, citypopulation.de


OpenStreetMap (OSM) as en projekt, diar geograafisk dooten saamelt, apwerket an för arkenään uun en dootenbeenk (Open Data) paroot häält. Jo dooten stun oner en frei lisens (Open Database License). Mä jodiar dooten kön koorden salew maaget wurd. Waasterheewer Ialtürn Ilulisaat Ouagadougou Commonskategorii: OpenStreetMap – Saamlang faan bilen of filmer


(Echt) Swetholt (Glycyrrhiza glabra) as en plaantenslach uun det famile faan a Bongfrüchten (Fabaceae). Faan di rut wurd drops maaget. A bleeden wurd för tee brükt. Di sjiisk nööm Lakritz komt faan di latiinsk skööl-nööm Glycyrrhiza uf. An det komt faan't greks γλυκύς (glykys, „swet“) an ῥίζα (rhiza, „rut“) uf. Sodenang sait'am uk Swetrut. Swetrut könst dü uk kaue Drops Commonskategorii: Glycyrrhiza glabra – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Glycyrrhiza glabra


At list faan ISO 3166-2-Codes för Sjiisklun wiset di code för a sjiisk bundeslunen. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Sjiisklun DE), di ööder as di code för det bundeslun. Nian feranerang faan di code sant 1998. Der Code für Brandenburg wurde zwischen dem Normentwurf ISO/DIS 3166-2 und der endgültigen Norm ISO 3166-2:1998 von DE-BR nach DE-BB geändert. Für Niedersachsen wird teilweise, zum Beispiel im Projekt ELSTER, die Abkürzung ND verwendet. Der führende Buchstabe „H“ in HB und HH steht wie im Falle der Kfz-Kennzeichen für Hansestadt. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk) Statoids: States of Germany (englisch) ISO 3166-2 Luncodes ISO 3166-1 Luncodes uun domainnöömer NUTS:DE (EU-Statistikregiuunen)


Skroben, (fe.) Jügen (Genista) san en plaantenskööl uun det famile faan a Bongfrüchten (Fabaceae). Diar wurd oober uk ööder plaanten "skroben" näämd, diar eegentelk tu det skööl Siigenkliawer (Cytisus) hiar. Faan a skroben jaft at amanbi 90 slacher. G. abchasica – G. acanthoclada – G. aetnensis – G. albida – G. × altoportillensis – G. amana – G. anatolica – G. ancistrocarpa – G. anglica – G. angustifolia – G. arbusensis – G. aristata – G. × arizagae – G. artwinensis – G. × aseginolazae – G. aspalathoides – G. aucheri – G. ausetana – G. balearica – G. berberidea – G. bocchierii – G. brutia – G. burdurensis – G. cadasonensis – G. canariensis – G. capitellata – G. carinalis – G. carpetana – G. cephalantha – G. cilentina – G. cinerascens – G. cinerea – G. clavata – G. compacta – G. corsica – G. csikii – G. cupanii – G. demarcoi – G. depressa – G. desoleana – G. dorycnifolia – G. dracunculoides – G. ephedroides – G. falcata – G. fasselata – G. ferox – G. flagellaris – G. florida – G. × fritschii – G. gasparrinii – G. germanica – G. haensleri – G. hassertiana


Wat menst dü? Jügen, a "iarmer" faan en fögel Jügen (plaanten) Jügen, eegentelk ruan / ruaner faan en winjmaln


Siigenkliawer (Cytisus) as en plaantenskööl uun det famile faan a bongfrüchten (Fabaceae). Diar hiar son 30 bit 60 slacher tu. Tu detdiar skööl hiar uk plaanten, diar skroben näämd wurd, oober ei tu det bioloogisk skööl faan a skroben (Genista) tääl. Cytisus an Genista like enööder oober fiks. C. acutangulus – C. aeolicus – C. agnipilus – C. albidus – C. albus – C. arboreus – C. ardoinoi – C. austriacus – C. baeticus – C. balansae – C. × beanii – C. benehoavensis – C. blockianus – C. borysthenicus – C. cantabricus – C. cassius – C. commutatus – C. creticus – C. decumbens – C. drepanolobus – C. elongatus – C. emeriflorus – C. eriocarpus – C. filipes – C. fontanesii – C. grandiflorus – C. graniticus – C. heterochrous – C. hirsutus – C. ingramii – C. jankae – C. kovacevii – C. kreczetoviczii – C. lasiosemius – C. leiocarpus – C. malacitanus – C. maurus – C. megalanthus – C. moleroi – C. multiflorus – C. nejceffii – C. orientalis – C. paczoskii – C. podolicus – C. praecox – C. procumbens – C. proliferus – C. pseudoprocumbens – C. pulvinatus – C. purpureus – C.


Beesemskroben (Cytisus scoparius) as en plaantenslach uun det famile faan a bongfrüchten (Fabaceae). Likes dat det plaant skroben het, hiart hat ei tu det bioloogisk skööl faan a skroben (Genista), man tu det skööl faan a siigenkliawer (Cytisus). A plaanten uun jodiar tau sköölen like enööder oober fiks. Di nööm sait at al, dat faan didiar strük beesmer bünjen wurden san. En öödern nööm för det plaant as braam, an en stak geestlun mä skroben üüb het uk braamsterhias. An det ingelsk wurd broom ment soföl üs en beesem. Uk di saarepsnööm Bramstedtlund hää diarmä tu dun. Commonskategorii: Beesemskroben – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Beesemskroben Landwirtschaftliches Wochenblatt (Robuste Besen) Berufe dieser Welt (Besenbinder)


w:de:ISO_3166-2 Detdiar sidj skal di (iarst ans) widjer feer. (sjiisk)


Plateerten (Lathyrus) san en plaantenskööl uun det famile faan a Bongfrüchten (Fabaceae). Diar hiar son 160 slacher tu, diar fööraal uun miatag kliima üüb a nuurdelk eerdheleft waaks. Dünemeert (Lathyrus japonicus) Commonskategorii: Plateerten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Plateerten


Hurnkliawer (Lotus) as en plaantenskööl uun det famile faan a Bongfrüchten (Fabaceae). Diar jaft at son 150 slacher faan. Henk an Höön (Lotus corniculatus) L. aegaeus – L. alianus – L. alpicola – L. alpinus – L. anfractuosus – L. angustissimus – L. arabicus – L. arenarius – L. argyrodes – L. arinagensis – L. armeniacus – L. assakensis – L. australis – L. azoricus – L. becquetii – L. benoistii – L. berthelotii – L. biflorus – L. borbasii – L. broussonetii – L. brunneri – L. burttii – L. callis-viridis – L. campylocladus – L. castellanus – L. chazaliei – L. compactus – L. conimbricensis – L. conjugatus – L. corniculatus – L. creticus – L. cruentus – L. cytisoides – L. discolor – L. divaricatus – L. dorycnium – L. drepanocarpus – L. dumetorum – L. dvinensis – L. edulis – L. elisabethae – L. emeroides – L. eremiticus – L. eriophthalmus – L. fulgurans – L. garcinii – L. gebelia – L. germanicus – L. glaucus – L. glinoides – L. goetzei – L. graecus – L. hakkariensis – L. halophilus – L. hebecarpus – L. hebranicus – L. herbaceus – L. hirsutus – L. hirtulus


Wiken (Vicia) san en plaantenskööl uun det famile faan a Bongfrüchten (Fabaceae). Diar jaft at wel 160 slacher faan. Blä Kaatstört (Vicia cracca) Hingstbuan (Vicia faba) Müsbongen (Vicia sativa) V. abbreviata, V. acutifolia, V. afghanica, V. aintabensis, V. alpestris, V. altissima, V. americana, V. amoena, V. amurensis, V. anatolica, V. andicola, V. aphylla, V. araucana, V. argentea, V. articulata, V. assyriaca, V. bakeri, V. balansae, V. barbazitae, V. basaltica, V. benghalensis, V. berteroana, V. biebersteinii, V. biennis, V. bifolia, V. bijuga, V. bithynica, V. bungei, V. caesarea, V. canescens, V. cappadocica, V. capreolata, V. caroliniana, V. cassia, V. cassubica, V. cedretorum, V. chaetocalyx, V. chianshanensis, V. chinensis, V. ciceroidea, V. ciliaris, V. ciliatula, V. cirrhosa, V. coquimbensis, V. costae, V. costata, V. cracca, V. cretica, V. crocea, V. cusnae, V. cuspidata, V. cypria, V. dadianorum, V. davisii, V. delmasii, V. dennesiana, V. dichroantha, V. dionysiensis, V. disperma, V. dissitifolia, V. diversifolia, V. dumetorum, V. durandii, V. epetiolaris, V. eristalioides, V. ervilia, V. esdraelonensis, V. exigua, V. faba, V. fairchildiana, V. fauriei, V. fedtschenkoana, V. ferreirensis, V. filicaulis, V. floridana, V. freyniana, V. fulgens, V. galeata, V. galilaea, V. garbiensis, V. geminiflora, V. giacominiana, V. gigantea, V. glareosa, V. glauca, V.


Di Snöfelstiiner sen en Projekt fan di Könstler Gunter Demnig, wat ön't Jaar 1992 bigent waar. Iin ön Waien uur litj Skeltern üt Meesing forlair, hur wat aur di Mensken üpskrewen (iinslain) uur. Diarme skel di Taachten om di Mensken en wat jam pasiaret es waaken hölen uur. Hat giar om di Mensken, dānen ön di Natsjonaalsotsjalismus meshanelt, forsleepen (deportiaret) en uk ombraacht uuren sen. Som haa jam uk salev ombraacht, aurdat ja ek muar lewi maat, wan ja aural me di GeStaPo reekni maast. Di "Stiiner" sen kwadraatisk en haa rundi Huken. Ön en Tiarling (9,6 x 9,6 x 10,0cm) fan Stintjiklüv uur dit Meesingskelt klüvt, en dit uur da me di Hamer iin ön di Wai slain. Fuar't Miist uur di Stiiner diar montiaret, hur di Mensken üs Leest eeđer jaar aiin Wel lewet haa. Ja kum üp salev Niwoo me dit Plaaster, Leemkiis of di Asfalt iinleten, em snöflet diar ek aur. Ön di Maimuun fan 2018 jaav dit ombi 69.000 Stiiner. Des lii ek bluat ön Dütsklön, ja sen uk ön 23 üđer Lönen fan Euroopa tö finj. Di Snöfelstiiner sen di gurtest deetsentraali Teenkstair üp Wārel. Di Mark Stolpersteine heer sent 2006 Sküül bi dit


Hur wet Dü hen? Snöfelstiiner (Forklaaring) Snöfelstiner ön Nuurđfriislön Snöfelstiiner ön Sleeswig-Holstiin Snöfelstiiner üp Söl


Snöfelstiiner ön Sleeswig-Holstiin Liste der Stolpersteine in Ahrensburg Liste der Stolpersteine in Albersdorf (Holstein) Snöfelstiiner ön Aventoft Liste der Stolpersteine in Bad Schwartau Liste der Stolpersteine in Bargteheide Snöfelstiiner ön Bräist Liste der Stolpersteine in Elmshorn Liste der Stolpersteine in Flensburg Snöfelstiiner ön Fräärstää Liste der Stolpersteine in Heide Snöfelstiiner üp Heliglön Snöfelstiiner ön Hüsem Liste der Stolpersteine in Itzehoe Liste der Stolpersteine in Kiel Liste der Stolpersteine in Kronshagen Liste der Stolpersteine in Lübeck Liste der Stolpersteine in Meldorf Liste der Stolpersteine in Norderstedt Liste der Stolpersteine in Quickborn Liste der Stolpersteine in Rendsburg Snöfelstiiner ön Rodenäs Liste der Stolpersteine in Schleswig Snöfelstiiner üp Söl Snöfelstiiner ön Wyk üp Föör Snöfelstiiner ön Euroopa Snöfelstiiner ön Sleeswig-Holstiin


Kleine Insel-Denkmäler. Gedenken an jüdische und "Euthanasie"-Opfer auf Sylt. (www.akens.org) Stolpersteine Sylt (Nordkirche) Snöfelstiiner ön Sleeswig-Holstiin


Noordfreeschloun Krais Am e artiikel aw Hoorninger Fräisch tu leesen, wee sü goud än klik heer. Di Noordfreeschloun Krais (åw Tjüsch: Kreis Nordfriesland, åw Dånsch: Kreis Nordfrisland) äs åån foon dä alben kraise oun Sleeswich-Holstiin. E krais loit ount noordweesten fount bundesloun. Ount noorden loit et Dånsch, ount ååsten di Sleeswich-Flensboorj Krais, ount sööen di Dithmeersche Krais än ount weesten e Noordsäi. Dat heet 165.951 foolk (2019). E haudstää foon e krais äs Hüsem. Mä en gråte foon 2084 km² äs e krais di tweedgråtste oun Sleeswich-Holstiin. E krais heet fiiw stäänge än gemiine oone amt än åcht amten. E stäänge än gemiine oone amt sän: Friedrichstää Hüsem Reußenkuuge Sal Töning E amte sän: 1987 - 150.220 1995 - 159.048 (+ 8828) 2001 - 165.026 (+ 5978) 2011 - 163.665 (- 1361) 2019 - 165.951 (+ 2286) Germany: Administrative Division, States and Counties citypopulation.de Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein: 4. Quartal 2019, statistik-nord.de


Olersem as en taarep an gliktidjig en gemeend üüb Feer. At gemeend (ham kön uk Lungtaarep sai) bestäänt ütj dön taarpen Olersem, Klantem an Taftem. Olersem hiart tu det sarkspal St. Laurentii. Uun a gemeend wene sowat 600 lidj. At gemeend hiart tu Waasterlun-Feer. Olersem as 13,31 km². Det as det gratst gemeend üüb Feer. Olersem wurd tu't iarst feer uun't 15. juarhunert üüs Ulnersum neemd. Üüs dial faan Waasterlun Feer hiart Olersem, Klantem an Taftem direkt tut Köningrik Denemark an ei tut Hertoochdoom Sleeswich. Iarst efter a ferlust faan Denemark faan Sleeswich kaam dönheer steeden 1864 tu Sleeswich-Holstian. At gemeend Olersem ferlus Söleraanj, wat en nei gemeend wurd. Sant detdiar tidj hee Olersem uun a süüd faan Söleraanj en ünbewenet ekslaaf (amanbi 122 hektaar). Sant 2007 hiart Olersem tu det nei-grünjlaanjen Amt Feer-Oomrem. Efter en schetsing 2016 wiar 508 lidj uun Olersem. Diarfaan wiar 233 maaner an 275 wüfen. Efter det folksteeling 2011 wiar det tutool befölkring faan't gemeend 567. At gemeend hee njüügen saten uun't gemeendfertreeding. Faan dön njüügen lidj uun a taarepsfertreeding wiar efter at wool 2008 aacht faan a Oldsumer Wählergemeinschaft (OWG), een sits hee a SPD. Fan dön njüügen saten uun det gemeendfertreeding hee det


Di List fan di Snöfelstiiner ön Aventoft weeget di Snöfelstiiner, diar eeđer di Taachten fan di Könstler Gunter Demnig ön Aventoft forlair uuren sen. Aur di Snöfelstiiner skel om di Mensken taacht uur, dānen bi di Nationalsozialismus jaaget, meshanelt en ombraacht uuren sen. Bertha Andersen waar me ombi 64 Jaaren fastnomen, aurdat jü „heimtückische Äußerungen“ maaket haa skul. Jü waar ombi jen Jaar wechslööten en kür di Krich aurlewi. stolpersteine.eu Abfragebeispiel der in OSM eingetragenen Stolpersteine "Nordfriesland Tageblatt" über die Stolpersteine in Rodenäs und Aventoft Snöfelstiiner ön Sleeswig-Holstiin Koord mä aal a koordinaaten: OSM


Di List fan di Snöfelstiiner ön Rodenäs weeget di Snöfelstiiner, diar eeđer di Taachten fan di Könstler Gunter Demnig ön Rodenäs forlair uuren sen. Aur di Snöfelstiiner skel om di Mensken taacht uur, dānen bi di Nationalsozialismus jaaget, meshanelt en ombraacht uuren sen. Hans Hugo Schnack sair al tö Bigening fan di 30er Jaaren, dat hi nönt fan di Natsjonaalsozialismus höl, en diarfuar maast hi uk fuar Girocht stuun. Di Faađer fan fif Jungen waar ombi 1942 aur "geistiger Verwirrung", dit jit, dat hi sin Snüt ek hual kür, naa Sleeswig iin ön dit Nerven-Kraankenhüs iinweeget. Tau Jaaren leeter kür hi diar wechlaap; hi wil naa di Swaits. Bi di Mosel waar hi faat, en fan diar kām hi iin ön't Nerven-Kraankenhüs Meseritz-Obrawalde. Diar waar hi me en Geftsprüt ombraacht. Di Kraankensester en di boowerst Dochterwüfhaur waar eeđer di Krich fuar Muurden bi aur hönert Mensken henrocht. stolpersteine.eu Abfragebeispiel der in OSM eingetragenen Stolpersteine "Nordfriesland Tageblatt" über die Stolpersteine in Rodenäs und Aventoft Snöfelstiiner ön Sleeswig-Holstiin Koord mä aal a koordinaaten: OSM


Kofi Annan Kofi Atta Annan (* 8. April 1938 ön Kumasi, Gulküst - † 18. August 2018 uun Bern, Swaits) wiar en ghaanaisk Diplomaat. Hi wiar twesken 1997 en 2006 sööwenst Generaalsekreteer faan dön Foriinigt Natsjoonen. Ön’t Jaar 2001 fing Annan töhop me di Foriinigt Natsjoonen di Nobelpris fuar Freer. Commons: Kofi Annan – Saamling fan Skelter en Videos Wikiquote: Kofi Annan (Dütsk)


De Schlobin Distrikt (üüb Witjrüs: Жлобінскі раён Žlobinski rajon, üüb Rüs: Жлобинский район Žlobinskij rajon) as een faan a distrikten uun det Homelj Prowins faan Witjruslun. Det hee 104.871 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Schlobin. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Kalinkawitschy Distrikt (üüb Witjrüs: Калінкавіцкі раён Kalinkavicki rajon, üüb Rüs: Калинковичский район Kalinkovičskij rajon) as een faan a distrikten uun det Homelj Prowins faan Witjruslun. Det hee 64.055 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Kalinkawitschy. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Karma Distrikt (üüb Witjrüs: Кармянскі раён Karmianski rajon, üüb Rüs: Кормянский район Kormjanskij rajon) as een faan a distrikten uun det Homelj Prowins faan Witjruslun. Det hee 15.456 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Karma. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Leljtschytsy Distrikt (üüb Witjrüs: Лельчыцкі раён Lieĺčycki rajon, üüb Rüs: Лельчицкий район Lel’čickiij rajon) as een faan a distrikten uun det Homelj Prowins faan Witjruslun. Det hee 27.722 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Leljtschytsy. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Lojeu Distrikt (üüb Witjrüs: Лоеўскі раён Lojeŭski rajon, üüb Rüs: Лоевский район Lojevskij rajon) as een faan a distrikten uun det Homelj Prowins faan Witjruslun. Det hee 14.346 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Lojeu. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Masyr Distrikt (üüb Witjrüs: Мазырскі раён Mazyrski rajon, üüb Rüs: Мозырский район Mozyrskij rajon) as een faan a distrikten uun det Homelj Prowins faan Witjruslun. Det hee 128.817 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Masyr. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Naroulja Distrikt (üüb Witjrüs: Нараўлянскі раён Naraŭlianski rajon, üüb Rüs: Наровлянский район Narovljanskij rajon) as een faan a distrikten uun det Homelj Prowins faan Witjruslun. Det hee 11.371 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Naroulja. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Aktsjabrski Distrikt (üüb Witjrüs: Акцябрскі раён Akciabrski rajon, üüb Rüs: Октябрьский район Oktjabrskij rajon; üüb Fering: De Oktuuber Distrikt) as een faan a distrikten uun det Homelj Prowins faan Witjruslun. Det hee 15.989 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Aktsjabrski. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


Di List fan di Snöfelstiiner ön Bräist weeget di Snöfelstiiner, diar eeđer di Taachten fan di Könstler Gunter Demnig ön Bräist forlair uuren sen. Aur di Snöfelstiiner skel om di Mensken taacht uur, dānen bi di Nationalsozialismus jaaget, meshanelt en ombraacht uuren sen. Snöfelstiiner ön Sleeswig-Holstiin Koord mä aal a koordinaaten: OSM SPD Geschichtswerkstatt: Andreas Carlsen Prof. Dr. Thomas Steensen: Künstler verlegt "Stolperstein" in Bredstedt


De Petrykau Distrikt (üüb Witjrüs: Петрыкаўскі раён Pietrykaŭski rajon, üüb Rüs: Петриковский район Petrikovskij rajon) as een faan a distrikten uun det Homelj Prowins faan Witjruslun. Det hee 33.960 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Petrykau. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Retschytsa Distrikt (üüb Witjrüs: Рэчыцкі раён Rečycki rajon, üüb Rüs: Речицкий район Rečickij rajon) as een faan a distrikten uun det Homelj Prowins faan Witjruslun. Det hee 104.781 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Retschytsa. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Rahatschou Distrikt (üüb Witjrüs: Рагачоўскі раён Rahačoŭski rajon, üüb Rüs: Рогачёвский район Rogačovskij rajon) as een faan a distrikten uun det Homelj Prowins faan Witjruslun. Det hee 60.933 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Rahatschou. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Swetlahorsk Distrikt (üüb Witjrüs: Светлагорскі раён Svietlahorski rajon, üüb Rüs: Светлогорский район Svetlogorskij rajon) as een faan a distrikten uun det Homelj Prowins faan Witjruslun. Det hee 90.125 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Swetlahorsk. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Chojniki Distrikt (üüb Witjrüs: Хойніцкі раён Chojnicki rajon, üüb Rüs: Хойникский район Chojnikskij rajon) as een faan a distrikten uun det Homelj Prowins faan Witjruslun. Det hee 22.412 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Chojniki. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Tschatschersk Distrikt (üüb Witjrüs: Чачэрскі раён Čačerski rajon, üüb Rüs: Чечерский район Čečerskij rajon) as een faan a distrikten uun det Homelj Prowins faan Witjruslun. Det hee 15.790 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Tschatschersk. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


Koord mä aal a koordinaaten: OSM Di List fan di Snöfelstiiner ön Wyk üp Föör weeget di Snöfelstiiner, diar eeđer di Taachten fan di Könstler Gunter Demnig ön Wyk üp Föör forlair uuren sen. Aur di Snöfelstiiner skel om di Mensken taacht uur, dānen bi di Nationalsozialismus jaaget, meshanelt en ombraacht uuren sen. Commons: Snöfelstiiner ön Wyk üp Föör – Saamling fan Skelter en Videos stolpersteine.eu Snöfelstiiner ön Sleeswig-Holstiin


Di Nobelpris [noˈbɛl-] as en ütjtiaknang, diar sant 1901 ferden woort, an faan di sweedsk ütjfinjer an onernemer Alfred Nobel (1833–1896) stiftet wurden as. Hi hää uun sin testament fäästlaanj, dat mä sin arewdial en stiftang grünjlaanj woort, an a sinsen skel wedenskapslidj tu guud kem. Det jil as föörsen för bedüüden wedenskapslidj of persöönelkhaiden uun jo feeg: Füsiik Chemii Füsiologii of Medesiin Literatuur Frees Sant 1968 jaft at uk noch en "Nobelpris" för Wiartskap. Hi komt oober faan't Sweedsk Riksbeenk. Commonskategorii: Nobelpris – Saamlang faan bilen of filmer Wikiquote: Nobelpris (sjiisk)


Slowakei At Slowakei, amtelk at Republiik faan't Slowakei (üüb Slowaakisk: Slovensko an Slovenská republika) as en lun uun a maden faan’t Euroopa. Uun a nuurd leit Poolen, uun a uast Ukraine, uun a süüd Ungarn an uun’t waast Uasterrik an Tschechien. At lun hee 5.397.036 lidj (2011). At hoodsteed faan’t lun as Bratislava. Dön tjiin gratst steeden uun't lun san: At Slowakei heet aacht regiuunen (üüb Slowaakisk: kraje): At lun wurd de 1. Janewoore 1993 suwereen. Tuföören wiar det dial faan't Tschechoslowakei. Slovakia, citypopulation Slovakia: Regions and Major Cities, citypopulation.de


Det Banská Bystrica Regiuun as ian faan dön aacht regiuunen faan’t Slowakei. At regiuun leit uun a süüd faan't lun. Uun a nuurd leit det Žilina Regiuun, uun a nuurduast det Prešov Regiuun, uun a uast det Košice Regiuun, uun a süüd Ungarn, uun a süüdwaast det Nitra Regiuun an uun a nuurdwaast det Trenčín Regiuun. Det hee 660.563 lidj (2011). At hoodsteed faan’t regiuun as Banská Bystrica. Det Banská Bystrica Regiuun as det gratst (9455 km²) uun't Slowakei. Dön Liich Tatra Berger, wat dial faan a Karpaaten san, stun uun a nuurd faan't regiuun. Dön tjiin gratst steeden uun't regiuun san: At regiuun hee tretanj distrikten (üüb Slowaakisk: okresy, iantaal okres): Slovakia: Regions and Major Cities, citypopulation Slovakia: Administrative Division, citypopulation.de Slovakia: Banskobystrický kraj, citypopulation.de


Det Bratislava Regiuun as ian faan dön aacht regiuunen faan’t Slowakei. Det hee 602.436 lidj (2011). At hoodsteed faan’t regiuun as Bratislava. Dön tjiin gratst steeden uun't regiuun san: At regiuun hee aacht distrikten (üüb Slowaakisk: okresy, iantaal okres): Slovakia: Regions and Major Cities, citypopulation Slovakia: Bratislavský kraj, citypopulation.de Slovakia: Administrative Division, citypopulation.de


Det Košice Regiuun as ian faan dön aacht regiuunen faan’t Slowakei. Det hee 791.723 lidj (2011). At hoodsteed faan’t regiuun as Košice. Dön tjiin gratst steeden uun't regiuun san: Slovakia: Regions and Major Cities, citypopulation Slovakia: Košický kraj, citypopulation.de


Det Nitra Regiuun as ian faan dön aacht regiuunen faan’t Slowakei. Det hee 689.867 lidj (2011). At hoodsteed faan’t regiuun as Nitra. Dön tjiin gratst steeden uun't regiuun san: Slovakia: Regions and Major Cities, citypopulation Slovakia: Nitriansky kraj, citypopulation.de


Det Prešov Regiuun as ian faan dön aacht regiuunen faan’t Slowakei. Det hee 814.527 lidj (2011). At hoodsteed faan’t regiuun as Prešov. Dön tjiin gratst steeden uun't regiuun san: Slovakia: Regions and Major Cities, citypopulation Slovakia: Prešovský kraj, citypopulation.de


Det Trenčín Regiuun as ian faan dön aacht regiuunen faan’t Slowakei. Det hee 594.328 lidj (2011). At hoodsteed faan’t regiuun as Trenčín. Dön tjiin gratst steeden uun't regiuun san: Slovakia: Regions and Major Cities, citypopulation Slovakia: Trenčiansky kraj, citypopulation.de


Det Trnava Regiuun as ian faan dön aacht regiuunen faan’t Slowakei. Det hee 554.741 lidj (2011). At hoodsteed faan’t regiuun as Trnava. Dön tjiin gratst steeden uun't regiuun san: Slovakia: Regions and Major Cities, citypopulation Slovakia: Trnavský kraj, citypopulation.de


Det Žilina Regiuun as ian faan dön aacht regiuunen faan’t Slowakei. Det hee 688.851 lidj (2011). At hoodsteed faan’t regiuun as Žilina. Dön tjiin gratst steeden uun't regiuun san: Slovakia: Regions and Major Cities, citypopulation Slovakia: Žilinský kraj, citypopulation.de


Frees (ualhuuchsjiisk fridu „skuanin“, „frinjskap“) as en tustant faan rau, fööraal as diarmä det jindial faan kriich mend. Frees bedüüdet uk, dat stridj saner gewalt ütjdraanj woort, efter reegeln. Rinböögflag, heer mä det wurd Frees üüb Hebreewsk an Araabisk Yin an Yang san en asiaatisk sümbool för ütjglik an harmonii Det witj düüw mä di oliiwentwiig as fööraal en jüüdsk sümbool Commonskategorii: Frees – Saamlang faan bilen of filmer Wikiquote: Frees (sjiisk) Wikisource: Frees (sjiisk)


Öölebuumer (Olea) san en skööl faan plaanten uun det famile faan a Öölebuumplaanten (Oleaceae) mä 40 bit 50 slacher. Uun Euroopa käänt am fööraal di Öölebuum (Oliiwenbuum) (Olea europaea). O. ambrensis – O. borneensis – O. brachiata – O. capensis – O. caudatilimba – O. chimanimani – O. cordatula – O. dioica – Öölebuum (O. europaea) – O. exasperata – O. gagnepainii – O. gamblei – O. hainanensis – O. javanica – O. lancea – O. laxiflora – O. moluccensis – O. neriifolia – O. obovata – O. palawanensis – O. paniculata – O. parvilimba – O. polygama – O. rosea – O. rubrovenia – O. salicifolia – O. schliebenii – O. tetragonoclada – O. tsoongii – O. welwitschii – O. wightiana – O. woodiana – O. yuennanensis Commonskategorii: Öölebuumer – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Öölebuumer


Ön Fräärstää (Dütsk: Friedrichstadt) wiar masi Juuden itüüs, en diar stuunt uk jit en Synagoogi. Üs di jest Sērkhof fan di Juuden tö litj uuren wiar, waar en taust Jen iipenmaaket. Des waar man ön di Taust Wārelkrich gleer maaket, di Stiiner waar omsmeten of wechnomen. Eeđer di Krich heer em forsaacht en maaki dit gur, man dit wiar gaar ek hiilendal tö maaki. Fan en gurt jüüdisk Gimiindi kām 1938 uk en gurt Pogroomnacht en masi Liir, hoken di Nāzis tö di Juuden dö kür. Snöfelstiiner ön Sleeswig-Holstiin stolpersteine.eu Abfragebeispiel der in OSM eingetragenen Stolpersteine AKENS aur Snöfelstiiner ön Fräärstää (PDF) Dit Bleer heer 2010 wat aur en Flyer skrewen En Doku fan Mensken, diar iin ön't "Vernichtungslager" Birkenau aarberi maast. Commons: Snöfelstiiner ön Fräärstää – Saamling fan Skelter en Videos Koord mä aal a koordinaaten: OSM En "Vernichtungslager" wiar diartö maaket, di Mensken "industriel" omtöbring. Ön Birkenau kür bit tö 12.000 Mensken ön jen Dai ombraacht en forbronen uur.


Öölebuumplaanten (Oleaceae) san en plaantenfamile uun't order faan a Lamiales. Diar hiar 25 sköölen mä 600 slacher tu. Snäbuumer (Chionanthus) Forsiitsien (Forsythia) Forsiitsie (Forsythia × intermedia) Eskebuumer (Fraxinus) Eskebuum (Fraxinus excelsior) Jasmiin (Jasminum) Wonterjasmiin (Jasminum nudiflorum) Echt Jasmiin (Jasminum officinale) Lagostern (Ligustrum) Lagoster (Ligustrum vulgare) Öölebuumer (Olea) Öölebuum, Oliiwenbuum (Olea europaea) Kaatstörter (Syringa) Kaatstört (Syringa vulgaris) Abeliophyllum – Chionanthus – Comoranthus – Dimetra – Fontanesia – Forestiera – Forsythia – Fraxinus – Haenianthus – Hesperelaea – Jasminum – Ligustrum – Menodora – Myxopyrum – Nestegis – Noronhia – Notelaea – Nyctanthes – Olea – Osmanthus – Phillyrea – Picconia – Priogymnanthus – Schrebera – Syringa Faan enkelt sköölen wurd enkelt slacher brükt: Fraxinus an Forsythia (för medesiin of för a guard) Jasminum (jasmiinööle) Osmanthus (för a guard) Syringa (üs gewürts of för a guard) Olea (Oliiwenbuum, Olea europaea, früchten an ööle) Fraxinus (för't holt) Commonskategorii: Öölebuumplaanten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Öölebuumplaanten


De Barysau Distrikt (üüb Witjrüs: Бары́саўскі раён Barýsaŭski rajón, üüb Rüs: Бори́совский райо́н Borísovskij rajón) as een faan a distrikten uun det Minsk Prowins faan Witjruslun. Det hee 188.142 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Barysau. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Berasino Distrikt (üüb Witjrüs: Бярэ́зінскі раён Biarézinski rajón, üüb Rüs: Бере́зинский райо́н Berézinskij rajón) as een faan a distrikten uun det Minsk Prowins faan Witjruslun. Det hee 25.031 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Berasino. 15. Febrewoore 1938 wurd a distrikt dial faan det Mahiljou Prowins. Uun September 1944 wurd det dial faan det Minsk Prowins. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


A Öölebuum of Oliiwenbuum (Olea europaea) as en buum uun det famile faan a Öölebuumplaanten (Oleaceae). Diar woort al sant muar üs 5000 juar mä büüret. O. e. subsp. cerasiformis – O. e. subsp. cuspidata – O. e. subsp. europaea – O. e. subsp. guanchica – O. e. subsp. laperrinei – O. e. subsp. maroccana An do jaft at wel son 1000 ünlik suurten. Bloosen Rip oliiwen Oliiwen wurd mä en näät iinbürgen Green oliiwen Suart oliiwen Oliiwenholtbreetjin Oliiwenööle Oliiwensiap Üüb 10,7 miljuun hektaar san uun't juar 2016 19,3 miljuun tonen oliiwen iinbürgen wurden. Auer a heleft alian uun Spoonien, Griichenlun an Itaalien. Produktjuunsstatistik faan't FAO. Commonskategorii: Oliiwenbuum (Olea europaea) – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Oliiwenbuum (Olea europaea)


De Tscherwenj Distrikt (üüb Witjrüs: Чэ́рвеньскі раён Čérvieński rajón, üüb Rüs: Че́рвенский райо́н Čérvenskij rajon) as een faan a distrikten uun det Minsk Prowins faan Witjruslun. Det hee 33.383 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Tscherwenj. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Dsjarschynsk Distrikt (üüb Witjrüs: Дзяржы́нскі раён Dziaržýnski rajón, üüb Rüs: Дзержи́нский райо́н Dzeržínskij rajón) as een faan a distrikten uun det Minsk Prowins faan Witjruslun. Det hee 61.252 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Dsjarschynsk. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Kapylj Distrikt (üüb Witjrüs: Капы́льскі раён Kapýĺski rajón, üüb Rüs: Копы́льский райо́н Kopýl’skij rajón) as een faan a distrikten uun det Minsk Prowins faan Witjruslun. Det hee 32.818 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Kapylj. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Kletsk Distrikt (üüb Witjrüs: Кле́цкі раён Kliécki rajón, üüb Rüs: Кле́цкий райо́н Kléckij rajón) as een faan a distrikten uun det Minsk Prowins faan Witjruslun. Det hee 32.302 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Kletsk. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Krupki Distrikt (üüb Witjrüs: Кру́пскі раён Krúpski rajón, üüb Rüs: Кру́пский райо́н Krúpskij rajón) as een faan a distrikten uun det Minsk Prowins faan Witjruslun. Det hee 26.522 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Krupki. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Lahojsk Distrikt (üüb Witjrüs: Лаго́йскі раён Lahójski rajón, üüb Rüs: Лого́йский райо́н Logójskij rajón) as een faan a distrikten uun det Minsk Prowins faan Witjruslun. Det hee 35.957 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Lahojsk. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Ljubanj Distrikt (üüb Witjrüs: Лю́банскі раён Liúbanski rajón, üüb Rüs: Лю́банский райо́н Ljúbanskij rajón) as een faan a distrikten uun det Minsk Prowins faan Witjruslun. Det hee 35.444 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Ljubanj. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Maladsetschna Distrikt (üüb Witjrüs: Маладзе́чанскі раён Maladziéčanski rajón, üüb Rüs: Молоде́чненский райо́н Molodéčnenskij rajón) as een faan a distrikten uun det Minsk Prowins faan Witjruslun. Det hee 138.375 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Maladsetschna. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


Oluf Braren (* 25. Febrewoore 1787 uun Olersem; † 22. Maarts 1839 uun Taftem) as a bekäändst konstmooler faan Feer an sin biljen wurd ei bluat üüb’t eilun uun iaren häälen. Hi hed ham salew at moolin bibroocht an hed fermaak diaruun, üüb sin biljen fering lidj an leewent tu wisin. Oluf Braren wurd 1787 uun Olersem üüb Feer bäären. San aatj wiar diar smas an büür. Hi wul hal haa, det Oluf efter sin skuultidj uun a smasliar ging, oober Oluf wul leewer skuulmääster wurd an so kaam at uk. Hi wiar noch nian 20 juar ual, üüs’r sin iarst skuulmäästersteed üüb Sal fing. Diar liard'r uk sin wüf Meete Wilhelms ütj Archsem keenen. Jo freid di 25. September 1808, an hög juaren leeder ging det paar turag tu Ödersem üüb Feer. Diar ded Oluf iarst uun Madlem onerracht an küd do bi’t skuul uun Ödersem uunkem. Oluf as mä sin Meete ei lokelk wurden. Hat hed ei so’n grat hood üüs hi an diar kaam uk nian jongen. Uun Ing Peter Matzen, wat bi ham tu skuul weesen wiar, foon Oluf en wüf, wat ham fersted. Hat kaam faan Hedehüsem an hed en bruler Peter Nahmen, wat uk


De Minsk Distrikt (üüb Witjrüs: Мі́нскі раён Mínski rajón, üüb Rüs: Ми́нский райо́н Mínskij rajón) as een faan a distrikten uun det Minsk Prowins faan Witjruslun. Det hee 159.569 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Minsk, uk wan at steed nian dial faan a distrikt as. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Njaswisch Distrikt (üüb Witjrüs: Нясві́жскі раён Niasvížski rajón, üüb Rüs: Несви́жский райо́н Nesvížskij rajón) as een faan a distrikten uun det Minsk Prowins faan Witjruslun. Det hee 41.618 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Njaswisch. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Puchawitschy Distrikt (üüb Witjrüs: Пу́хавіцкі раён Púchavicki rajón, üüb Rüs: Пу́ховичский райо́н Púchovičskij rajón) as een faan a distrikten uun det Minsk Prowins faan Witjruslun. Det hee 69.427 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Marjina Horka. Steeden Marjina Horka Swislatsch Rudsjensk Prawdsinski Schatsk Druschny Puchawitschy Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Salihorsk Distrikt (üüb Witjrüs: Саліго́рскі раён Salihórski rajón, üüb Rüs: Солиго́рский райо́н Soligórskij rajón) as een faan a distrikten uun det Minsk Prowins faan Witjruslun. Det hee 136.145 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Salihorsk. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Slutsk Distrikt (üüb Witjrüs: Слу́цкі раён Slúcki rajón, üüb Rüs: Слу́цкий райо́н Sluckij rajón) as een faan a distrikten uun det Minsk Prowins faan Witjruslun. Det hee 95.106 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Slutsk. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Smaljawitschy Distrikt (üüb Witjrüs: Смаляві́цкі раён Smaliavícki rajon, üüb Rüs: Смолеви́чский райо́н Smolevíčskij rajón) as een faan a distrikten uun det Minsk Prowins faan Witjruslun. Det hee 42.917 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Smaljawitschy. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


Fräärstää Fräärstää (Friedrichstat (sö.), Friedrichstääd(öö.), dütsk: Friedrichstadt, deensk: Frederiksstad) es en Stat ön Krais Nuurđfriislön (Sleeswig-Holstiin). Diar uuni ombi 2.450 Mensken. Ön Fräärstää wiar bit to di 30er Jooren fan't 21. Jaarhönert masi Juuden itüüs. Des waar man fuar't Miist fan di Nāzis ombraacht. Dat ja ek auriiten uur, diarfuar jeft et ön di Stat maning Snöfelstiiner. Des (en muar!) Bleeren ken em iin ön't Gastenkontoor of iin ön't Museeum fan Friedrichstat fo.


Sölring es di Nuurđfriisk Spreekwiis fan dit Ailön Söl (1). Sölring uur jit fan ombi 500 Mensken spreeken, en dit uur mener. Diartö kum man jit Mensken diar jaar Uuning bütlön fünen haa. Deling uur üp Söl fuaral Dütsk snaket, en dit wiar bit eeđer di Taust Wārelkrich jit üđers. Di Sölring Foriining skel höör diarom kömeri, dat di Spraak ek olter waker sterevt. Di Spraak et foranert höör, aurdat Lir fan freemer Staten en Lönen forsjuk en liir Sölring. Em helpt höm diarbi aaftinoch me dütsk Uurter, wat iinbecht uur. Uk aur des uur bi di Sölring Foriining uur dat Personaal mener, wat diarbi help ken of mai. Hat jeft tau Spraakfamiilien ön Nuurdfriislön, di Spraaken fan't Fastlön en di Spraaken fan di Ailönen Söl, Föör, Aamrem en Heliglön. Boy P. Möller: Söl'ring Uurterbok, 308 S., ISBN 3-253-02746-5 Sändig Reprint (fan 1916), 1993 Erk-Uwe Schrahé: Deutsch-Söl’ring. Wortliste zum Söl’ring Uurterbok von Boy P. Möller, 45 S., ain Forlach, Raantem 1990 Birgit Kellner: Sölring Uurterbok. Wörterbuch der sylterfriesischen Sprache. 840 S., ISBN 3-925735-11-9. Söl‘ring Foriining e.V., Kairem/Söl 2006 en 2017 Hermann Schmidt: Wörterbuch Hochdeutsch/Sylterfriesisch, 64 S., Söl'ring Foriining 1972 Hermann Schmidt: Wörterbuch der Sylterfrieischen Sprache, 88 S., Söl'ring Foriining 1969


A Wiidau as en 69 km lungen struum uun't Regiuun Syddanmark uun Denemark. Efter a Wiidau as at Wiidinghiird näämd. Wiidauslüüs / Hoyerslüüs Wiidau bi Rutebel Commonskategorii: Wiidau – Saamlang faan bilen of filmer E krouf bai e Wiidou (film) Der Krug an der Wiedau / Kroen ved Vidåen (Film, 2020/21 uun fiiw spriaken)


Aamring (Üp Aamring jit dit Öömrang) es di Nuurđfriisk Spreekwiis ön dit Ailön Aamrem (2b). Hat liket Fööring fan dit Naiberailön Föör (2a) aur di Maaten. Aamring uur fan ombi 600 Mensken ön Nuurđfriislön snaket, diartö kum jik Liren, dānen üđershur uuni. Di Aamringern snaki deling uk Dütsk, en des wiar ön di 1930er Jaaren jit üđers. Di Aamring Foriining kömert höör om Aamring Spraak en Brükdom. Hat jeft tau Spraakfamiilien ön Nuurdfriislön, di Spraaken fan't Fastlön en di Spraaken fan di Ailönen Söl, Föör, Aamrem en Heliglön. Nils Århammar: Die Amringer Sprache. Die Amringer Literatur uun: Margot an Nico Hansen: Amrum – Geschichte und Gestalt einer Insel, Hansen & Hansen, Itzehoe 1964 Ommo Wilts: Wurdenbuk för Feer an Oomram, Quedens, Noorsaarep, 1986 Reinhard Jannen: Deutsch-friesische Wörterliste deutsch-öömrang, Manuskript, 1991-1992 Ommo Wilts: Friesische Formenlehre in Tabellen III Amrum, Matthiesen, Hüsem 1995 Nordfriesische Wörterbuchstelle: Fering-Öömrang Wurdenbuk, Wachholtz, Neumünster 2002 Nordfriesische Wörterbuchstelle: Wörterbuch Deutsch-Föhrer Friesisch, 468 S., Quedens, Oomram, 2011 Andrea Hölscher, "Gud dai", letj Öömrangkurs Forum för spriaken trinjam a Nuurdsia, Öömrang-sidj


Fööring (Üp Föör jit dit Fering) es di Nuurđfriisk Spreekwiis fan dit Ailön Föör, en hat liket Aamring aur di Maaten. Fering an Aamring hiir tö di Ailönfriisk Spreekwiisen ön Nuurđfriislön. Ombi 3.000 Mensken snaki Fööring, fuaral üp Weesterlön-Föör. Iin ön di Spraak jeft et jit trii Spreekwiisen üp Föör, en dit sen Weesdring ön Weesten, Aasdring ön Uasten en Boowentaareps ön Süđern. Jen fan di ialst skrefen Dokumenti aur Fering es di Aurseeting fan Martin Luther sin Litj Katechismus. Fan Föör kumt uk dit ialst Nuurđfriisk Dokument, en dit es di Balaad "A Bai, a Reder" wat ombi ön't Jaar 1500 skrewen uuren es. Om di diari Spraak bikömert höm üp Föör di Fering Ferian en di Fering Stiftung. Ön di soowentiger Jaaren jaav dit en Bleer me fering Teksten, di "Breipot". Of en tö staant uk jens en litj Artikel üp Fering iin ön dit Fering Bleer "Der Insel-Bote". Hat jeft tau Spraakfamiilien ön Nuurdfriislön, di Spraaken fan't Fastlön en di Spraaken fan di Ailönen Söl, Föör, Aamrem en Heliglön. Fering gramatik faan't NFI Fering-Öömrang bidracher üüb Tjabelstünj Ferring-Stiftung Ocke-Schwen Bohn sin Sir me Spreekproowen.


De Staryja Darohi Distrikt (üüb Witjrüs: Старадаро́жскі раён Staradaróžski rajón, üüb Rüs: Стародоро́жский райо́н Starodoróžskij rajón; üüb Fering: Dön Ual Struaten Distrikt) as een faan a distrikten uun det Minsk Prowins faan Witjruslun. Det hee 21.937 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Staryja Darohi. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Stoubtsy Distrikt (üüb Witjrüs: Стаўбцо́ўскі раён Staŭbcóŭski rajón, üüb Rüs: Столбцо́вский райо́н Stolbcóvskij rajón) as een faan a distrikten uun det Minsk Prowins faan Witjruslun. Det hee 42.007 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Stoubtsy. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Usda Distrikt (üüb Witjrüs: У́здзенскі раён Úzdzienski rajón, üüb Rüs: У́зденский райо́н Úzdenskij rajón) as een faan a distrikten uun det Minsk Prowins faan Witjruslun. Det hee 23.657 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Usda. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Waloschyn Distrikt (üüb Witjrüs: Вало́жынскі раён Valóžynski rajón, üüb Rüs: Воло́жинский райо́н Volóžinskij rajón) as een faan a distrikten uun det Minsk Prowins faan Witjruslun. Det hee 37.543 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Waloschyn. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Wilejka Distrikt (üüb Witjrüs: Віле́йскі раён Viliéjski rajón, üüb Rüs: Виле́йский райо́н Viléjskij rajón) as een faan a distrikten uun det Minsk Prowins faan Witjruslun. Det hee 52.053 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Wilejka. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Aschmjany Distrikt (üüb Witjrüs: Ашмянскі раён Ašmianski rajon, üüb Rüs: Ошмянский район Ošmjanskij rajon) as een faan a distrikten uun det Hrodna Prowins faan Witjruslun. Det hee 32.411 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Aschmjany. Efter det 2009 folksteeling wiar 62,44 prusent faan a lidj uun a distrikt Witjrusen an 35,72 prusent Rusen. Föör September 1939 wiar't gebiit faan a distrikt faan daaling dial faan Poolen. A distrikt wurd 15. Janewoore 1940 üüs dial faan det Wilejka Prowins grünjlaanjen. Det wurd faan det tjiisk armee 1941-1944 besaatet. Det wurd 1944 dial faan det Hrodna Prowins. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Astrawets Distrikt (üüb Witjrüs: Астравецкі раён Astraviecki rajon, üüb Rüs: Островецкий район Ostroveckij rajon) as een faan a distrikten uun det Hrodna Prowins faan Witjruslun. Det hee 24.266 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Astrawets. Efter det 2009 folksteeling wiar 86,87 prusent faan a lidj uun a distrikt Witjrusen an 5,73 prusent Poolen. Föör September 1939 wiar't gebiit faan a distrikt faan daaling dial faan Poolen. A distrikt wurd 15. Janewoore 1940 üüs dial faan det Wilejka Prowins grünjlaanjen. Det wurd faan det tjiisk armee 1941-1944 besaatet. Det wurd 1944 dial faan det Hrodna Prowins. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Berastawitsa Distrikt (üüb Witjrüs: Бераставіцкі раён Bierastavicki rajon, üüb Rüs: Берестовицкий район Berestovickij rajon) as een faan a distrikten uun det Hrodna Prowins faan Witjruslun. Det hee 18.017 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Grat Berastawitsa. Föör September 1939 wiar't gebiit faan a distrikt faan daaling dial faan Poolen. Faan 15. Janewoore 1940 tu 1941 wiar det at waastdial faan det Krynki Distrikt faan det Belastok Prowins. Twesken 1941 an 1944 wurd at gebiit faan det tjiisk armee besaatet. Efter at uastdial faan a distrikt weler tu Poolen auerden wurd, wurd 20. September 1944 a distrikt mä a nööm faan nü grünjlaanjen. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Dsjatlawa Distrikt (üüb Witjrüs: Дзятлаўскі раён Dziatlaŭski rajon, üüb Rüs: Дятловский район Djatlovskij rajon) as een faan a distrikten uun det Hrodna Prowins faan Witjruslun. Det hee 29.703 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Dsjatlawa. Föör September 1939 wiar't gebiit faan a distrikt faan daaling dial faan Poolen. A distrikt wurd 15. Janewoore 1940 üüs dial faan det Baranawitschy Prowins grünjlaanjen. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Hrodna Distrikt (üüb Witjrüs: Гродзенскі раён Hrodzienski rajon, üüb Rüs: Гродненский район Grodnenskij rajon) as een faan a distrikten uun det Hrodna Prowins faan Witjruslun. Det hee 54.525 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Hrodna. Föör 1795 wiar't gebiit faan a distrikt faan daaling dial faan Poolen-Liitauen. Uun detdiar juar, uun det traad dialing faan Poolen, wurd det twesken Preussen an Ruslun diald. At nuurdwaastdial ging tu Preussen an det öler dial ging tu Ruslun. Det preussisk dial wurd lääder dial faan't Hertoochdoom faan Warschau, üüs detdiar lun 9. Jüüne 1807 grünjlaanjen wurd. Do wurd det dial faan Kongrespoolen efter't deellaag faan Napoleon; efter't ufskaafing faan detdiar köningrik 1867 wurd det dial faan det rüs prowins Weichsellun. Det rüs dial faan't gebiit bleew dial faan Ruslun üüs dial faan det Grodno Guwernement uun detheer tidj. At hial gebiit wurd faan det tjiisk armee auer de Iarst Wäältkrich besaatet an wurd 1921 dial faan Poolen. Uun September 1939 wurd at gebiit dial faan Witjruslun. A distrikt wurd 15. Janewoore 1940 üüs dial faan det Belastok Prowins grünjlaanjen. Det wurd 1941-1944 weler faan det tjiisk armee besaatet. 1944 wurd a distrikt dial faan det Hrodna Prowins. De iar Salotskin


De Iuje Distrikt (üüb Witjrüs: Іўеўскі раён Iŭjeŭski rajon, üüb Rüs: Ивьевский район Iv’evskij rajon) as een faan a distrikten uun det Hrodna Prowins faan Witjruslun. Det hee 28.891 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Iuje. Föör September 1939 wiar't gebiit faan a distrikt faan daaling dial faan Poolen. A distrikt wurd 15. Janewoore 1940 üüs dial faan det Baranawitschy Prowins grünjlaanjen. Det wurd faan det tjiisk armee 1941-1944 besaatet. Det wurd 1944 dial faan det Hrodna Prowins. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


Hantsawitschy (üüb Witjrüs: Ганцавічы Hancavičy, üüb Rüs: Га́нцевичи Gánceviči, üüb Poolsk: Hancewicze) as en steed un det Brest Prowins faan Witjruslun. Det hee 13.894 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan de Hantsawitschy Distrikt. Belarus: Cities & Settlements, citypopulation.de


Iwanawa (üüb Witjrüs: Іва́нава Ivánava, üüb Rüs: Ива́ново Ivánovo, üüb Poolsk: Janów) as en steed un det Brest Prowins faan Witjruslun. Det hee 16.086 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan de Iwanawa Distrikt. Belarus: Cities & Settlements, citypopulation.de