De Wanju Lunkreis as een faan a lunkreiser uun det Nuurd Jeolla Prowins uun Süüdkorea. A lunkreis leit uun a nuurd faan't prowins. Det hee 95.881 lidj (2019). At hoodsteed faan a lunkreis as Jeonju, uk wan't steed nian dial faan a lunkreis as. A lunkreis hee trii steedgemeenden (üüb Koreaans: 읍/ 邑 eup): Bongdong-eup (봉동읍 / 鳳東邑) Samnye-eup (삼례읍 / 參禮邑) Yongjin-eup (용진읍 / 龍進邑) An tjiin lungemeenden (üüb Koreaans: 면 / 面 myeon): Sanggwan-myeon (상관면 / 上關面) Iseo-myeon (이서면 / 伊西面) Soyang-myeon (소양면 / 所陽面) Gui-myeon (구이면 / 九耳面) Gosan-myeon (고산면 / 高山面) Bibong-myeon (비봉면 / 飛鳳面) Unju-myeon (운주면 / 雲洲面) Hwasan-myeon (화산면 / 華山面) Dongsang-myeon (동상면 / 東上面) Gyeongcheon-myeon (경천면 / 庚川面) South Korea: Administrative Division. citypopulation.de


De Buan Lunkreis as een faan a lunkreiser lunkreiser uun det Nuurd Jeolla Prowins. A lunkreis leit uun a waast faan't prowins. Det hee 54.150 lidj (2019). At hoodsteed faan a lunkreis as Buan. A lunkreis hee ian steedgemeend (Buan, 부안읍 / 扶安邑 Buan-eup) an 12 lungemeenden (üüb Koreaans: 면 / 面 myeon): Jusan-myeon (주산면 / 舟山面) Dongjin-myeon (동진면 / 東津面) Haengan-myeon (행안면 / 幸安面) Gyehwa-myeon (계화면 / 界火面) Boan-myeon (보안면 / 保安面) Byeonsan-myeon (변산면 / 邊山面) Jinseo-myeon (진서면 / 鎭西面) Baeksan-myeon (백산면 / 白山面) Sangseo-myeon (상서면 / 上西面) Haseo-myeon (하서면 / 下西面) Julpo-myeon (줄포면 / 茁浦面) Uidong-myeon (위도면 / 蝟島面) South Korea: Administrative Division. citypopulation.de


De Gochang Lunkreis as een faan a lunkreiser uun det Nuurd Jeolla Prowins. A lunkreis leit uun a süüdwaast faan't prowins. Det hee 56.467 lidj (2019). At hoodsteed faan a lunkreis as Gochang. A lunkreis hee ian steedgemeend (Gochang, 고창읍 / 高敞邑 Gochang-eup) an 13 lungemeenden (üüb Koreaans: 면 / 面 myeon): Gosu-myeon (고수면 / 古水面) Asan-myeon (아산면 / 雅山面) Mujang-myeon (무장면 / 茂長面) Gongeum-myeon (공음면 / 孔音面) Sangha-myeon (상하면 / 上下面) Haeri-myeon (해리면 / 海里面) Seongsong-myeon (성송면 / 星松面) Daesan-myeon (대산면 / 大山面) Simwon-myeon (심원면 / 心元面) Heungdeok-myeon (흥덕면 / 興德面) Seongnae-myeon (성내면 / 星內面) Sillim-myeon (신림면 / 新林面) Buan-myeon (부안면 / 富安面) South Korea: Administrative Division. citypopulation.de


De Imsil Lunkreis as een faan a lunkreiser uun det Nuurd Jeolla Prowins. A lunkreis leit uun a süüd faan't prowins. Det hee 29.244 lidj (2019). At hoodsteed faan a lunkreis as Imsil. A lunkreis hee ian steedgemeend (Imsil, 임실읍 / 任實邑 Imsil-eup) an 11 lungemeenden: Cheongung-myeon (청웅면 / 靑雄面) Unam-myeon (운암면 / 雲岩面) Sinpyeong-myeon (신평면 / 新平面) Seongsu-myeon (성수면 / 聖壽面) Osu-myeon (오수면 / 獒樹面) Sindeok-myeon (신덕면 / 新德面) Samgye-myeon (삼계면 / 三溪面) Gwanchun-myeon (관촌면 / 館村面) Gangjin-myeon (강진면 / 江津面) Deokchi-myeon (덕치면 / 德峙面) Jisa-myeon (지사면 / 只沙面) South Korea: Administrative Division. citypopulation.de


De Jangsu Lunkreis as een faan a lunkreiser uun det Nuurd Jeolla Prowins. a lunkreis leit uun a uast faan't prowins. Det hee 22.818 lidj (2019). At hoodsteed faan a lunkreis as Jangsu. A lunkreis hee ian steedgemeend (Jangsu, 장수읍 / 長水邑 Jangsu-eup) an 6 lungemeenden (üüb Koreaans: 면 / 面 myeon): Sanseo-myeon (산서면 / 山西面) Beonam-myeon (번암면 / 蟠岩面) Janggye-myeon (장계면 / 長溪面) Cheoncheon-myeon (천천면 / 天川面) Gyenam-myeon (계남면 / 溪南面) Gyebuk-myeon (계북면 / 溪北面) South Korea: Administrative Division. citypopulation.de


De Jinan Lunkreis (üüb Koreaans: 진안군 / 鎭安郡 Jinan-gun) as een faan a lunkreiser uun det Nuurd Jeolla Prowins. A lunkreis leit uun a nuurduast faan't prowins. Det hee 26.070 lidj (2019). At hoodsteed faan a lunkreis as Jinan. A lunkreis hee ian steedgemeend (Jinan, -진안읍 / 鎭安邑 Jinan-eup) an 10 lungemeenden ( 면 / 面 myeon): Yongdam-myeon (용담면 / 龍潭面) Ancheon-myeon (안천면 / 顔川面) Donghyang-myeon (동향면 / 銅鄕面) Sangjeon-myeon (상전면 / 上田面) Baekun-myeon (백운면 / 白雲面) Seongsu-myeon (성수면 / 聖壽面) Maryeong-myeon (마령면 / 馬靈面) Bugui-myeon (부귀면 / 富貴面) Jeongcheon-myeon (정천면 / 程川面) Jucheon-myeon (주천면 / 朱川面) South Korea: Administrative Division. citypopulation.de


De Muju Lunkreis as een faan a lunkreiser uun det Nuurd Jeolla Prowins. A lunkreis leit uun a nuurduast faan't prowins. Det hee 24.536 lidj (2019). At hoodsteed faan a lunkreis as Muju. A lunkreis hee ian steedgemeend (Muju, 무주읍 / 茂朱邑 Muju-eup) an fiiw lungemeenden (면 / 面 myeon): Mupung-myeon (무풍면 / 茂豊面) Solcheon-myeon (설천면 / 雪川面) Jeoksang-myeon (적상면 / 赤裳面) Anseong-myeon (안성면 / 安城面) Bunam-myeon (부남면 / 富南面) South Korea: Administrative Division. citypopulation.de


At Japoonsk Sia as en dial faan a nuurdwaastelk Pasiifik. Trinjam lei a lunen Jaapan, Süüdkorea, Nuurdkorea an Ruslun. Uun Korea sai's diar uk Uastsia tu. Mä a Pasiifik as at Japoonsk Sia ferbünjen uun't nuurden auer't Tataarenstruat, uun't uasten auer't La Perouse Struat an Tsugaru Struat an uun't süüdwaasten gongt hat auer't Korea Struat mä di Waast Kanaal an det Tsushima Struat auer uun't Uastsjineesk Sia. At Japoonsk Sia as 978.000 km² grat an uun't madel 1.752 meetern jip. Det jipst steed lingt deel bit 4.049 meetern. Grater eilunen diar san a Oki-Eilunen, Okushiri, Rebun, Rishiri, Sado, Tsushima an Ulleungdo. Commonskategorii: Japoonsk Sia – Saamlang faan bilen of filmer 39.581944444444134.56972222222Koordinaaten: 40° N, 135° O


De Sunchang Lunkreis as een faan a lunkreiser uun det Nuurd Jeolla Prowins. A lunkreis leit uun a süüd faan't prowins. Det hee 28.777 lidj (2019). At hoodsteed faan a lunkreis as Sunchang. A lunkreis hee ian steedgemeend (Sunchang, 순창읍 / 淳昌邑 Sunchang-eup) an tjiin lungemeenden ( 면 / 面 myeon): Ingye-myeon (인계면 / 仁溪面) Donggye-myeon (동계면 / 東界面) Jeokseong-myeon (적성면 / 赤城面) Yudeung-myeon (유등면 / 柳等面) Pungsan-myeon (풍산면 / 豊山面) Geumgua-myeon (금과면 / 金果面) Paldeok-myeon (팔덕면 / 八德面) Bukheung-myeon (복흥면 / 福興面) Ssangchi-myeon (쌍치면 / 雙置面) Gurim-myeon (구림면 / 龜林面) South Korea: Administrative Division. citypopulation.de


Det Sachalin Prowins (üüb Rüs: Сахали́нская о́бласть Sachalínskaja óblast’) as an prowins uun de Fiar Uasten Bundesdistrikt uun Rüslun. At prowins bestäänt ütj det Sachalin Eilun an dön Kuril Eilunen. Det hee 488.257 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Juschno-Sachalinsk. A Kuriilen hiar tu't prowins. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Det Niwchisk Spriik, ian faan dön Ualsibiirisk Spriiken, wurt uun't prowins snaaket. Russia: Far Eastern Federal District, citypopulation.de Russia: Sakhalin Oblast, citypopulation.de


Det Magadan Prowins (üüb Rüs: Магада́нская о́бласть Magadánskaja óblast’) as an prowins uun de Fiar Uasten Bundesdistrikt uun Rüslun. Det hee 140.149 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Magadan. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: At prowins hee ian steed (Magadan) an aacht steedkreiser (üüb Rüs: городские округа gorodskije okruga, iantaal: городской округ gorodskoj okrug): Russia: Far Eastern Federal District, citypopulation.de Russia: Magadan Oblast, citypopulation.de


Det Amur Prowins (üüb Rüs: Аму́рская о́бласть Amúrskaja óblast’) as an prowins uun de Fiar Uasten Bundesdistrikt uun Rüslun. Det hee 790.044 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Blagoweschtschensk. De Amur Struum maaget at grens tu Schiina. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: At prowins wurd de 2. August 1948 üüs en prowins uun det Rüs SFSR grünjlaanjen. Russia: Far Eastern Federal District, citypopulation.de Russia: Amur Oblast, citypopulation.de


Det Jüüds Autonoom Prowins (üüb Rüs: Евре́йская автоно́мная о́бласть Jevréjskaja avtonómnaja óblast’, üüb Jidisk: ייִדישע אױטאָנאָמע געגנט Jidische ojtonome gegnt) as an autonoom prowins uun de Fiar Uasten Bundesdistrikt uun Rüslun. Det hee 158.305 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Birobidschan. Struumer: de Amur Struum, wat at grens tu Schiina maaget an de Bira Struum, wat iin uun a Amur leept. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: At prowins hee ian steed (Birobidschan) an fiiw distrikten (üüb Rüs: районы rajony, iantaal: район rayon): Russia: Far Eastern Federal District, citypopulation.de Russia: Jewish Autonomous Oblast, citypopulation.de Russia: Far Eastern Federal District, citypopulation.de


Det Chabarowsk Regiuun (üüb Rüs: Хаба́ровский край Chabárovskij kraj) as en regiuun uun de Fiar Uasten Bundesdistrikt uun Rüslun. Det hee 1.315.643 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Chabarowsk. Dön tjiin gratst steeden uun't regiuun san: At regiuun hee sööwentanj distrikten: Föör det 19. juarhunert wiar't süüddial faan't regiuun faan nü dial faan Schiina. At gebiit uun a nuurd faan de Amur Struum efter a Ferdrach faan Aigun (1858), an't gebiit uun a süüd faan a struum efter a Ferdrach faan Peking (1860) wurd dialen faan Rüslun. Russia: Far Eastern Federal District, citypopulation.de Russia: Khabarovsk Krai, citypopulation.de Chabarovsk Krai: Territory in Far Eastern Federal District, citypopulation.de


Det Kamtschatka Regiuun (üüb Rüs: Камча́тский край Kamčátskij kraj) as en regiuun uun de Fiar Uasten Bundesdistrikt uun Rüslun. Det hee 313.016 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Petropawlowsk-Kamtschatski. Dön fiiw gratst steeden uun't regiuun san: Det Korjakisk Spriik an det Itelmenisk Spriik, tau faan dön Ualsibiirisk Spriiken, wurd uun't regiuun snaaket. Russia: Far Eastern Federal District, citypopulation.de Russia: Kamchatka Krai, citypopulation.de


Det Transbaikaalien Regiuun (üüb Rüs: Забайка́льский край Zabajkál’skij kraj) as en regiuun uun de Fiar Uasten Bundesdistrikt uun Rüslun. Det hee 1.059.700 lidj (2020). At hoodsteed faan't regiuun as Tschita. Dön tjiin gratst steeden uun't regiuun san: At regiuun wurd de 1. Marts 2008 grünjlaanjen. Det wurd uun Nofember 2018 dial faan de Fiar Uasten Bundesdistrikt. Russia: Far Eastern Federal District, citypopulation.de Russia: Zabaykalsky Krai, citypopulation.de


Det Primorje Regiuun (üüb Rüs: Примо́рский край Primórskij kraj) as en regiuun uun de Fiar Uasten Bundesdistrikt uun Rüslun. Det hee 1.895.868 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Wladiwostok. Dön tjiin gratst steeden uun't regiuun san: Föör 1860 wiar't gebiit faan't regiuun faan nü dial faan Schiina. Russia: Far Eastern Federal District, citypopulation.de Russia: Primorsky Krai, citypopulation.de


De Autonoom Kreis faan a Tschuktschen (üüb Rüs: Чуко́тский автоно́мный о́круг Čukótskij avtonómnyj ókrug, üüb Tschuktschisk: Чукоткакэн автономныкэн округ Čukotkakėn avtonomnykėn okrug, Ingelsk: Chukotka) as en autonoom kreis uun de Fiar Uasten Bundesdistrikt uun Rüslun. Det hee 50.288 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Anadyr. Det Tschuktschisk Spriik, ian faan dön Ualsibiirisk Spriiken, wurt uun a kreis snaaket. Bütj a steedkreis Anadyr san diar seeks distrikten: Russia: Far Eastern Federal District, citypopulation.de


Wat menst dü ? Altai (Bergem) uun Aasien Altai (Republiik) uun Ruslun Altai (Regiuun) uun Ruslun Altai (Mongolei), stääd Altai (Kasachstaan), stääd Of menst dü ferlicht: Altaisk spriaken, spriakfamile Altaisk spriak, en Turkspriak


En satellit as en objäkt dåt ham döör gravitasjoon önj e amluupboon foon en ouder objäkt bewääge koon. Da satellite önj e amluupboon foon jü jard san kunstsatellite. Da wårde for GPS unti kommunikasjoon unti oudere såågen brükt. For autonavigasjoon brükt huum tumanst trii kunstsatellite. Da natörlike satellite san da mounen foon da planeete. Planeete än oudere objäkte wat am en stäär kiire, äiwen as latje planeete än planetoiden, san niinj mounen. Duch jeeft et uk süwat as kunstlike planetoiden. Da kiire tum biispel am jü sun, än wårde dan sansatellit nåmd.


Magadan (üüb Rüs: Магада́н [məɡɐˈdan]) as en steed uun de Fiar Uasten Bundesdistrikt uun Rüslun. At steed leit uun a nuurduast faan a bundesdistrikt. Det hee 92.052 lidj (2020). Det as at hoodsteed faan det Magadan Prowins. Russia: Magadan Oblast, citypopulation.de


De Buyeo Lunkreis as een faan a lunkreiser uun det Süüd Chungcheong Prowins faan Süüdkorea. A lunkreis leit uun a süüd faan't prowins. Det hee 67.984 lidj (2019). At hoodsteed faan a lunkreis as Buyeo. South Korea: Administrative Division, citypopulation.de


De Cheongyang Lunkreis as een faan a lunkreiser uun det Süüd Chungcheong Prowins. A lunkreis leit uun a maden faan't prowins. Det hee 32.359 lidj (2019). At hoodsteed faan a lunkreis as Cheongyang. South Korea: Administrative Division, citypopulation.de


De Geumsan Lunkreis as een faan a lunkreiser uun det Süüd Chungcheong Prowins. A lunkreis leit uun a süüduast faan't prowins. Det hee 54.596 lidj (2019). At hoodsteed faan a lunkreis as Geumsan. South Korea: Administrative Division, citypopulation.de


De Hongseong Lunkreis as een faan a lunkreiser uun det Süüd Chungcheong Prowins. A lunkreis leit uun a waast faan't prowins. Det hee 102.872 lidj (2019). At hoodsteed faan a lunkreis as Hongseong. South Korea: Administrative Division, citypopulation.de


De Seocheon Lunkreis as een faan a lunkreiser uun det Süüd Chungcheong Prowins. A lunkreis leit uun a süüdwaast faan't prowins. Det hee 54.205 lidj (2019). At hoodsteed faan a lunkreis as Seocheon. South Korea: Administrative Division, citypopulation.de


De Taean Lunkreis as een faan a lunkreiser uun det Süüd Chungcheong Prowins. A lunkreis leit uun a nuurdwaast faan't lun. Det hee 64.115 lidj (2019). At hoodsteed faan a lunkreis as Taean. South Korea: Administrative Division, citypopulation.de


De Yesan Lunkreis as een faan a lunkreiser uun det Süüd Chungcheong Prowins. A lunkreis leit uun a nuurd faan't prowins. Det hee 81.488 lidj (2019). At hoodsteed faan a lunkreis as Yesan. South Korea: Administrative Division, citypopulation.de


Põlva (üüb Tjiisk: Pölwe of Pölwa) as en steed uun Eestlun. At steed leit uun a süüduast faan't lun. Det hee 6431 lidj (2011). Det as at hoodsteed faan de Põlva Lunkreis. Estonia: Settlements, citypopulation.de


Rapla (üüb Tjiisk: Rappel) as en steed uun Eestlun. At steed leit uun a waast faan't lun. Det hee 5883 lidj (2011). Det as at hoodsteed faan de Rapla Lunkreis. Estonia: Settlements, citypopulation.de


Kuressaare as en steed uun Eestlun. At steed leit uun't eilun Saaremaa, uun a waast faan't lun. Det hee 13.313 lidj (2011). Det as at hoodsteed faan de Saare Lunkreis. Estonia: Settlements, citypopulation.de


Valga (üüb Tjiisk: Walk) as en steed uun Eestlun. At steed leit uun a süüd faan't lun, bi't grens tu Letlun. Det hee 12.132 lidj (2011). Det as at hoodsteed faan de Valga Lunkreis. Estonia: Settlements, citypopulation.de


Viljandi (üüb Tjiisk: Fellin) as en steed uun Eestlun. At steed leit uun a süüd faan't lun. Det hee 17.868 lidj (2011). Det as at hoodsteed faan de Viljandi Lunkreis. Estonia: Settlements, citypopulation.de


Võru (üüb Tjiisk: Werro) as en steed uun Eestlun. At steed leit uun a süüduast faan't lun. Det hee 12.346 lidj (2011). Det as at hoodsteed faan de Võru Lunkreis. Estonia: Settlements, citypopulation.de Võro (Spriik)


Wettingen as en stääd uun a Schweiz an hää 20 300 iinwenern (2015). Commonskategorii: Wettingen – Saamlang faan bilen of filmer


f Di Suur Munamägi (det ment Grat Aierberag) uun a Haanja-Berger as mä en hööchde faan 318 meetern di huuchst berag uun Eestlun an uk uun't hialer Baltikum. Hi leit uun't regiuun Võrumaa naibi det saarep Haanja uun't gemeen Rõuge uun't süüduasten faan Eestlun, ei widj wech faan a grens tu Letlun an Ruslun. Boowen üüb a toop stäänt en ütjsichtstürn: Commonskategorii: Suur Munamägi – Saamlang faan bilen of filmer


Ünbekäänd Dootem Katharina Elisabeth faan Braunschweig-Lüneburg, greefin faan Holstian-Rendsborig, hertoogin faan Sleeswich an Süüdjütlun († efter 1423)


A Fins(k) Siaböösem (eestnisk Soome laht; finsk Suomenlahti; rüsk Финский залив; sweedsk Finska viken) as en grat lungtaanj bocht uun't nuurduasten faan a Uastsia. Uun't nuurden leit Finlun, uun't uasten Ruslun an uun't süüden Eestlun. Hi as sowat 400 km lung, tesken 50 an 130 km briad an 30.000 km² grat. Uun't madel as hi 38 m jip, at jipst steed lingt deel bit 115 m. Commonskategorii: Finsk Siaböösem – Saamlang faan bilen of filmer 59.87944444444426.105277777778Koordinaaten: 60° N, 26° O


A Peipus-Sia (eestnisk Peipsi-Pihkva järv; rüsk Псковско-Чудское озеро of Чудско-Псковское озеро, Pskowsko-Tschudskoje osero of Tschudsko-Pskowskoje osero, „Pskow-an-Tschuden-Sia“) as en sia tesken Eestlun an Ruslun. Hi as 3.555 km² grat an diarmä a fiftgratst sia uun Euroopa. Di süüdelk dial as di Pskow-Sia, an di nuurdelk dial het Tschuden-Sia. Commonskategorii: Peipus-Sia – Saamlang faan bilen of filmer


Det Liiflun Guwernement wiar faan 1796 tu 1918 ian faan a guwernementen faan det Rüs Keiserrik. Det bested ütj at nuurddial faan Letlun an at süüddial faan det Eestlun faan nü. Uun a nuurd lai det Eestlun Guwernement, uun a nuurduast de Peipus-See, uun a süüduast det Pskow Guwernement an det Witebsk Guwernment, uun a süüd det Kurlun Guwernement an uun a waast at Riga-Bocht. Det hed 1.299.365 lidj (1897). At hoodsteed faan't guwernement wiar Riga At guwernement hed njüügen kreiser (1914): Uastsia Guwernementen faan det Rüs Keiserrik: Eestlun, Kurlun, Liiflun Livland uun Meyers Großes Konversations-Lexikon, Band 12., Leipzig 1908, S. 631-633. Valkskij ujezd, demoscope.ru Vendenskij ujezd, demoscope.ru Verrosskij ujezd, demoscope.ru Vol'marskij ujezd, demoscope.ru Perovskij ujezd, demoscope.ru Rižskij ujezd, demoscope.ru Fellinskij ujezd, demoscope.ru Ezel'skij ujezd, demoscope.ru Jur'jevskij ujezd, demoscope.ru


At Riga-Bocht as en bocht uun a uastelk Uastsia tesken Eestlun an Letlun. Ööder nöömer san: eestnisk Liivi laht, letisk Rīgas jūras līcis, rüsk Рижский залив (Rižskij zaliv) an latiinsk Sinus magnus Livoniae of Mare Livonicum. Enkelt nöömer wise üüb det Liiflun hen, diar uun't uasten leit. Uun't süüden leit det Kuurlun. At Riga-Bocht woort ei jiper üs 67 meeter, an as 16.300 km² grat. Hör ütjmiaten san sowat 174 km (nuurd-süüd) mool 137 km (waast-uast). Grat stääden diar san Riga (Letlun) an Pärnu (iar: Pernau, uun Eestlun). Struumer iin uun det bocht san: Lielupe (sjiisk: Kurländische Aa) Daugava (sjiisk: Düna) Gauja (sjiisk: Livländische Aa) Salaca (sjiisk: Salis) Pärnu (sjiisk: Pernau) Irbe (sjiisk: Irben) Commonskategorii: Riga-Bocht – Saamlang faan bilen of filmer


Det Kurlun Guwernement wiar faan 1795 tu 1915 ian faan a guwernementen faan det Rüs Keiserrik. Det bested ütj a waast an süüd faan det Letlun faan nü. Uun a nuurd lai det Liiflun Guwernement, uun a uast det Witebsk Guwernement, uun a süüd det Kowno Guwernement an uun a waast an nuurdwaast at Uastsia. Det hed 672.534 lidj (1897). At hoodsteed faan't guwernement wiar Mitau. At guwernement hed tjiin kreiser (1914): Uastsia Guwernementen faan det Rüs Keiserrik: Eestlun, Kurlun, Liiflun Kurland uun Meyers Großes Konversations-Lexikon, Band 11., Leipzig 1907, S. 861-862.


Liiwisk (üüb Liiwisk: līvõ kēļ of rāndakēļ „at spriik faan a strunen“) wurd faan a Liiwen uun det ual letisk prowins Kurlun (üüb Liiwisk: Kurāmō of Kurmō, üüb Letisk: Kurzeme), uun at dial twesken't Riga-Bocht an't Uastsia snaaket. Uk wan a letst mamenspreeger 2013 stoorew, wurd at spriik welerbelewet: at jaft nü amanbi 40 spreegern. minā of ma: ik. sinā of sa: dü. tämā of ta: hi/hat. mēg: wi. tēg: jam. ne: jo. At natschunaalhymn faan a Liiwen Min izāmō (min aatjenlun):


At Republik Kareelien (üüb Rüs: Респу́блика Каре́лия Respúblika Karélija [rʲɪˈspublʲɪkə kɐˈrʲelʲɪ(j)ə]; üüb Kareelisk: Karjalan tazavaldu; üüb Fins: Karjalan tasavalta; üüb Wepsisk: Karjalan Tazovaldkund) as en republiik uun Rüslun. At republiik leit uun a Nuurdwaastrüslun Bundesdistrikt. Uun a nuurd leit det Murmansk Prowins, uun a uast lei det Witj Sia an det Archangelsk Prowins, uun a süüduast leit det Wologda Prowins, uun a süüd det Leeningrad Prowins an uun a waast Finlun. Det hee 614.064 lidj (2020). At hoodsteed faan't republiik as Petrosawodsk. At Republiik Kareelien leit uun a nuurduast faan Euroopa, uun a nuurdwaast faan det europeeisk dial faan Rüslun. De nuurdermiast ponkt leit uun a nuurd faan de Askijarwi Sia; De uastermiast ponkt leit uun de Pudosch Distrikt nai bi de Letj Tscherosero Sia; De süüdermiast ponkt leit nai bi't Kap Gabanow (Ladoga Sia); De waastermiast ponkt leit uun a süüd faan Sortawala bi a nuurdeeg faan de Pitkjajarwi Sia. De Nuurdelk Puulaarkreis gungt troch a nuurd faan Kareelien. De huuchst ponkt uun't republiik as de Nuorunen Berig (577 m), wat uun a nuurdwaast leit. Wichtig sian uun't republiik san: Ales tup lewe uun't gebiit faan't republiik 63 slacher faan tetjdiarten, diarfaan föl, tu bispal de Ladoga-Ringelrob (Pusa hispida


At wekerklook of ianfach a weker as en klook, diar di tu en was klooktidj apwrääkne skal. Hat kaam ap mä a began faan't industriiwerk uun't 19. juarhunert. Do lingd det ei muar aptustunen, wan a san apgongt, of wan a höön krest. "Babyweker", am 1925 Raisweker tu tuupfualin, am 1956 Digitaal wekerklook Uk en smartphone koon di wrääkne Commonskategorii: Wekerklooken – Saamlang faan bilen of filmer


Hangeul (üüb Hangeul: 한글) of uun Nuurdkorea Chosŏn’gŭl (조선글) as en buksteewenskraft, wat för det Koreaans Spriik brükt wurd. At skraft wurd uun det 15. juarhunert faan Köning Sejong an en skööl faan geliarden skeeben. Dön enkelt buksteewer wurd altidjs uun silwen tupfaadet, so dat arke silew uun en imagineer kwadraat paaset. Commons: Hangeul – Saamling faan biljen of filmer


At Metropolitanstääd Reggio Calabria (itajeensk: Città Metropolitana di Reggio Calabria) as en stäädregiuun mä a apgoowen faan en prowins uun't Regiuun Kalaabrien (Itaalien). Africo Agnana Calabra Anoia Antonimina Ardore Bagaladi Bagnara Calabra Benestare Bianco Bivongi Bova Bova Marina Bovalino Brancaleone Bruzzano Zeffirio Calanna Camini Campo Calabro Candidoni Canolo Caraffa del Bianco Cardeto Careri Casignana Caulonia Ciminà Cinquefrondi Cittanova Condofuri Cosoleto Delianuova Feroleto della Chiesa Ferruzzano Fiumara Galatro Gerace Giffone Gioia Tauro Gioiosa Ionica Grotteria Laganadi Laureana di Borrello Locri Mammola Marina di Gioiosa Ionica Maropati Martone Melicucco Melicuccà Melito di Porto Salvo Molochio Monasterace Montebello Ionico Motta San Giovanni Oppido Mamertina Palizzi Palmi Pazzano Placanica Platì Polistena Portigliola Reggio di Calabria Riace Rizziconi Roccaforte del Greco Roccella Ionica Roghudi Rosarno Samo San Ferdinando San Giorgio Morgeto San Giovanni di Gerace San Lorenzo San Luca San Pietro di Caridà San Procopio San Roberto Sant'Agata del Bianco Sant'Alessio in Aspromonte Sant'Eufemia d'Aspromonte Sant'Ilario dello Ionio Santa Cristina d'Aspromonte Santo Stefano in Aspromonte Scido Scilla Seminara Serrata Siderno Sinopoli Staiti Stignano Stilo Taurianova Terranova Sappo Minulio Varapodio Villa San Giovanni Statistiche demografiche ISTAT. Iinwenertaalen faan't Istituto Nazionale di Statistica, Stant 31. Detsember 2019.


Det Niigata Prefektüür (üüb Jaapaans: 新潟県 Niigata-ken) as ian faan a prefektüüren uun det Chūbu Regiuun faan Jaapaan. Det hee 2.245.057 lidj (2018). At hoodsteed faan't prefektüür as Niigata. Japan: Administrative Division, citypopulation.de


Det Fukui Prefektüür (üüb Jaapaans: 福井県 Fukui-ken) as ian faan a prefektüüren uun det Chūbu Regiuun faan Jaapaan. Det hee 773.731 lidj (2018). At hoodsteed faan't prefektüür as Fukui. De Maruoka Borig uun Sakai De Myōtsū Tempel uun Obama Japan: Administrative Division, citypopulation.de


Det Ishikawa Prefektüür (üüb Jaapaans: 石川県 Ishikawa-ken) as ian faan a prefektüüren uun det Chūbu Regiuun faan Jaapaan. Det hee 1.142.965 lidj (2018). At hoodsteed faan't prefektüür as Kanazawa. Japan: Administrative Division, citypopulation.de


Det Gifu Prefektüür (üüb Jaapaans: 岐阜県 Gifu-ken) as ian faan a prefektüüren uun det Chūbu Regiuun faan Jaapaan. Det hee 1.999.406 lidj (2018). At hoodsteed faan't prefektüür as Gifu. Japan: Administrative Division, citypopulation.de


Det Nagano Prefektüür (üüb Jaapaans: 長野県 Nagano-ken) as ian faan a prefektüüren uun det Chūbu Regiuun faan Jaapaan. Det hee 2.063.865 lidj (2018). At hoodsteed faan't prefektüür as Nagano. Japan: Administrative Division, citypopulation.de


Det Shizuoka Prefektüür (üüb Jaapaans: 静岡県 Shizuoka-ken) as ian faan a prefektüüren uun det Chūbu Regiuun faan Jaapaan. Det hee 3.656.487 lidj (2018). At hoodsteed faan't prefektüür as Shizuoka. Japan: Administrative Division, citypopulation.de


Det Toyama Prefektüür (üüb Jaapaans: 富山県 Toyama-ken) as ian faan a prefektüüren uun det Chūbu Regiuun faan Jaapaan. Det hee 1.050.246 lidj (2018). At hoodsteed faan't prefektüür as Toyama. At prefektüür hee tjiin steeden (üüb Jaapaans: 市 shi) an tau lunkreiser (üüb Jaapaans: 郡 gun): Japan: Administrative Division, citypopulation.de


Det Yamanashi Prefektüür (üüb Jaapaans: 山梨県 Yamanashi-ken) as ian faan a prefektüüren uun det Chūbu Regiuun faan Jaapaan. Det hee 818.391 lidj (2018). At hoodsteed faan't prefektüür as Kōfu. Japan: Administrative Division, citypopulation.de


Det Hyōgo Prefektüür (üüb Jaapaans: 兵庫県 Hyōgo-ken) as ian faan a prefektüüren uun det Kansai Regiuun faan Jaapaan. Det hee 5.483.450 lidj (2018). At hoodsteed faan't prefektüür as Kōbe. At prefektüür hee 29 steeden an aacht lunkreiser: Japan: Administrative Division, citypopulation.de


Det Kyōto Prefektüür (üüb Jaapaans: 京都府 Kyōto-ken) as ian faan a prefektüüren uun det Kansai Regiuun faan Jaapaan. Det hee 2.591.779 lidj (2018). At hoodsteed faan't prefektüür as Kyōto. At prefektüür hee 15 steeden an seeks lunkreiser: Japan: Administrative Division, citypopulation.de


Det Mie Prefektüür (üüb Jaapaans: 三重県 Mie-ken) as ian faan a prefektüüren uun det Kansai Regiuun faan Jaapaan. Det hee 1.790.376 lidj (2018). At hoodsteed faan't prefektüür as Tsu. At prefektüür hee 13 steeden an aacht lunkreiser: Japan: Administrative Division, citypopulation.de Japan: Administrative Division, citypopulation.de Japan: Administrative Division, citypopulation.de


Det Nara Prefektüür (üüb Jaapaans: 奈良県 Nara-ken) as ian faan a prefektüüren uun det Kansai Regiuun faan Jaapaan. Det hee 1.340.070 lidj (2018). At hoodsteed faan't prefektüür as Nara. At prefektüür hee 12 steeden an sööwen lunkreiser: Japan: Administrative Division, citypopulation.de Japan: Administrative Division, citypopulation.de Japan: Administrative Division, citypopulation.de


Det Ōsaka Prefektüür (üüb Jaapaans: 大阪府 Ōsaka-ken) as ian faan a prefektüüren uun det Kansai Regiuun faan Jaapaan. Det hee 8.824.566 lidj (2018). At hoodsteed faan't prefektüür as Ōsaka. At prefektüür hee 33 steeden an fiiw lunkreiser: Japan: Administrative Division, citypopulation.de Japan: Administrative Division, citypopulation.de Japan: Administrative Division, citypopulation.de


Det Shiga Prefektüür (üüb Jaapaans: 滋賀県 Shiga-ken) as ian faan a prefektüüren uun det Kansai Regiuun faan Jaapaan. Det hee 1.412.881 lidj (2018). At hoodsteed faan't prefektüür as Ōtsu. At prefektüür hee 13 steeden an trii lunkreiser: Japan: Administrative Division, citypopulation.de Japan: Administrative Division, citypopulation.de Japan: Administrative Division, citypopulation.de


Det Wakayama Prefektüür (üüb Jaapaans: 和歌山県 Wakayama-ken) as ian faan a prefektüüren uun det Kansai Regiuun faan Jaapaan. Det hee 934.051 lidj (2018). At hoodsteed faan't prefektüür as Wakayama. At prefektüür hee njüügen steeden an seeks lunkreiser: Japan: Administrative Division, citypopulation.de Japan: Administrative Division, citypopulation.de Japan: Administrative Division, citypopulation.de


Nördernii es en Oosfriisk Eelun uun de Noortsee. Deät Eelun es uun Lunkreis Aurich. Iip Nördernii wuune 6158 mensken. Deät Eelun es ungefeer 14 Kilometer lung en 2 Kilometer bread. https://www.statistik.niedersachsen.de/startseite/themen/bevolkerung/themenbereich-bevoelkerung-statistische-berichte-172949.html


Det Hải Dương Prowins (üüb Wjetnameesk: Tỉnh Hải Dương) as ian faan dön aacht-an-föftig prowinsen uun Wjetnam. At prowins leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 1.705.059 lidj (2009). At hoodsteed faan’t prowins as Hải Dương. Vietnam: Administrative Division, citypopulation.de


Det Hậu Giang Prowins as ian faan dön aacht-an-föftig prowinsen uun Wjetnam. At prowins leit uun a süüd faan't lun. Det hee 757.300 lidj (2009). At hoodsteed faan’t prowins as Vị Thanh. Vietnam: Administrative Division, citypopulation.de


Det Hòa Bình Prowins (üüb Wjetnameesk: Tỉnh Hòa Bình) as ian faan dön aacht-an-föftig prowinsen uun Wjetnam. At prowins leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 785.217 lidj (2009). At hoodsteed faan’t prowins as Hòa Bình. Vietnam: Administrative Division, citypopulation.de


Saaterfrasch literatuur as literatuur, wat schraawen as önjt Saaterfrasch. Huum witj foon niinj takste üt e üüljfrasch tid, wat ut dåt Saaterlönj kaame. Mån dåt jäif önj oudere ååstfrasche spräkewise maning takste. Huuchdepunkte san e ruchtstakste sü as dåt Brookmer rucht än dåt Asegabök. Önjt 19. iirhunert wårde da jarste takste önjt saaterfrasch publisiirt foon spräkewaasenschapere. Da jarste spräkewaasenschapere önjt Saaterlönj schriiwen forålem ouer saaterfrasche tääle än spräkuurde. Johann Friedrich Minssen (1823-1901) wus en wichtien unersäker foon e saaterfrasche spräke. Önjt iir 1846 mååged hi en list foon 923 saaterfrasche spräkuurde. Önj Julius Bröring (1867 – 1947) san årbe ouer dåt Saaterlönj san uk spräkuurde apschraawen wörden. Önj 1897 än 1901 häi hi tou böke ütdänj. Önjt tweed diilj san uk nuch ferschilie tääle apschraawen wörden. Gesina Lechte-Siemer (1911-2007) wus jü jarst ächt autoorin önj e saaterfrasche spräke, dåt teooterstuk Louts Hinerks Tjoue wus önj da iirnge 1931/32 schraawen. Önjt iir 1953 ferschind en fersäk Hermann Janssen (1888-1971) önj en regionool blees. Önj di artiikel frååged hi än schak tääle eefter ham. Deerüt önjtstöö önj e 'General Anzeiger' dåt Lesebouk foar Seelterlound dåt bit tu 1965 möre maårbere heet. Hermann Janssen as uk bekånd wörden ma dåt bök Dät Ooldenhuus


Det Hưng Yên Prowins (üüb Wjetnameesk: Tỉnh Hưng Yên) as ian faan dön aacht-an-föftig prowinsen uun Wjetnam. At prowins leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 1.127.903 lidj (2009). At hoodsteed faan’t prowins as Hưng Yên. Vietnam: Administrative Division, citypopulation.de


Det Khánh Hòa Prowins as ian faan dön aacht-an-föftig prowinsen uun Wjetnam. At prowins leit uun a süüd faan't lun. Det hee 1.157.604 lidj (2009). At hoodsteed faan’t prowins as Nha Trang. Vietnam: Administrative Division, citypopulation.de


Det Kiên Giang Prowins as ian faan dön aacht-an-föftig prowinsen uun Wjetnam. At prowins leit uun a süüd faan't lun. Det hee 1.688.248 lidj (2009). At hoodsteed faan’t prowins as Rạch Giá. Vietnam: Administrative Division, citypopulation.de


Det Kon Tum Prowins (üüb Wjetnameesk: Tỉnh Kon Tum) as ian faan dön aacht-an-föftig prowinsen uun Wjetnam. At prowins leit uun a maden faan't lun. Det hee 430.133 lidj (2009). At hoodsteed faan’t prowins as Kon Tum. Vietnam: Administrative Division, citypopulation.de


Det Lai Châu Prowins (üüb Wjetnameesk: Tỉnh Lai Châu) as ian faan dön aacht-an-föftig prowinsen uun Wjetnam. At prowins leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 370.502 lidj (2009). At hoodsteed faan’t prowins as Lai Châu. Vietnam: Administrative Division, citypopulation.de


Det Lâm Đồng Prowins as ian faan dön aacht-an-föftig prowinsen uun Wjetnam. At prowins leit uun a süüd faan't lun. Det hee 1.187.574 lidj (2009). At hoodsteed faan’t prowins as Đà Lạt. Vietnam: Administrative Division, citypopulation.de


Det Lạng Sơn Prowins (üüb Wjetnameesk: Tỉnh Lạng Sơn) as ian faan dön aacht-an-föftig prowinsen uun Wjetnam. At prowins leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 732.515 lidj (2009). At hoodsteed faan’t prowins as Lạng Sơn. Vietnam: Administrative Division, citypopulation.de


Det Lào Cai Prowins (üüb Wjetnameesk: Tỉnh Lào Cai) as ian faan dön aacht-an-föftig prowinsen uun Wjetnam. At prowins leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 614.595 lidj (2009). At hoodsteed faan’t prowins as Lào Cai. Vietnam: Administrative Division, citypopulation.de


Det Long An Prowins as ian faan dön aacht-an-föftig prowinsen uun Wjetnam. At prowins leit uun a süüd faan't lun. Det hee 1.436.066 lidj (2009). At hoodsteed faan’t prowins as Tân An. Vietnam: Administrative Division, citypopulation.de


Det Nam Định Prowins (üüb Wjetnameesk: Tỉnh Nam Định) as ian faan dön aacht-an-föftig prowinsen uun Wjetnam. At prowins leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 1.828.111 lidj (2009). At hoodsteed faan’t prowins as Nam Định. Vietnam: Administrative Division, citypopulation.de


Det Nghệ An Prowins as ian faan dön aacht-an-föftig prowinsen uun Wjetnam. At prowins leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 2.912.041 lidj (2009). At hoodsteed faan’t prowins as Vinh. Vietnam: Administrative Division, citypopulation.de


Det Ninh Bình Prowins (üüb Wjetnameesk: Tỉnh Ninh Bình) as ian faan dön aacht-an-föftig prowinsen uun Wjetnam. At prowins leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 898.999 lidj (2009). At hoodsteed faan’t prowins as Ninh Bình. Vietnam: Administrative Division, citypopulation.de


Det Ninh Thuận Prowins iar Phan Rang Prowins näämd, as ian faan dön aacht-an-föftig prowinsen uun Wjetnam. At prowins leit uun a süüd faan't lun. Det hee 564.993 lidj (2009). At hoodsteed faan’t prowins as Phan Rang–Tháp Chàm. Po Klong Garai Tempel uun't hoodsteed Phan Rang–Tháp Chàm Vietnam: Administrative Division, citypopulation.de


Det Phú Thọ Prowins (üüb Wjetnameesk: Tỉnh Phú Thọ) as ian faan dön aacht-an-föftig prowinsen uun Wjetnam. At prowins leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 1.316.389 lidj (2009). At hoodsteed faan’t prowins as Việt Trì. Vietnam: Administrative Division, citypopulation.de


Det Phú Yên Prowins as ian faan dön aacht-an-föftig prowinsen uun Wjetnam. At prowins leit uun a süüd faan't lun. Det hee 862.231 lidj (2009). At hoodsteed faan’t prowins as Tuy Hòa. Vietnam: Administrative Division, citypopulation.de


De Boko-Songho Distrikt (üüb Fraansöösk: District de Boko-Songho) as ian faan a distrikten faan det Bouenza Department uun't Republiik Kongo. Det hee 12.575 lidj (2007). At hoodsteed faan a distrikt as Boko-Songho. Centre National de la Statistique et des Études Économiques, INS Congo: RGPH 2007, s. 2.


De Kayes Distrikt (üüb Fraansöösk: District de Kayes) as ian faan a distrikten faan det Bouenza Department uun't Republiik Kongo. Det hee 13.123 lidj (2007). At hoodsteed faan a distrikt as Kayes. Centre National de la Statistique et des Études Économiques, INS Congo: RGPH 2007, s. 2.


De Kingoué Distrikt (üüb Fraansöösk: District de Kingoué) as ian faan a distrikten faan det Bouenza Department uun't Republiik Kongo. Det hee 11.910 lidj (2007). At hoodsteed faan a distrikt as Kingoué. Centre National de la Statistique et des Études Économiques, INS Congo: RGPH 2007, s. 2.


De Loudima Distrikt (üüb Fraansöösk: District de Loudima) as ian faan a distrikten faan det Bouenza Department uun't Republiik Kongo. Det hee 32.775 lidj (2007). At hoodsteed faan a distrikt as Loudima. Centre National de la Statistique et des Études Économiques, INS Congo: RGPH 2007, s. 2.


De Mabombo Distrikt (üüb Fraansöösk: District de Mabombo) as ian faan a distrikten faan det Bouenza Department uun't Republiik Kongo. Det hee 11.839 lidj (2007). At hoodsteed faan a distrikt as Mabombo. Centre National de la Statistique et des Études Économiques, INS Congo: RGPH 2007, s. 2.


De Mfouati Distrikt (üüb Fraansöösk: District de Mfouati) as ian faan a distrikten faan det Bouenza Department uun't Republiik Kongo. Det hee 29.931 lidj (2007). At hoodsteed faan a distrikt as Mfouati. Centre National de la Statistique et des Études Économiques, INS Congo: RGPH 2007, s. 2.


De Madingou Distrikt (üüb Fraansöösk: District de Madingou) as ian faan a distrikten faan det Bouenza Department uun't Republiik Kongo. Det hee 62.800 lidj (2007). At hoodsteed faan a distrikt as Madingou. Centre National de la Statistique et des Études Économiques, INS Congo: RGPH 2007, s. 2.


De Mouyondzi Distrikt (üüb Fraansöösk: District de Mouyondzi) as ian faan a distrikten faan det Bouenza Department uun't Republiik Kongo. Det hee 36.815 lidj (2007). At hoodsteed faan a distrikt as Mouyondzi. Centre National de la Statistique et des Études Économiques, INS Congo: RGPH 2007, s. 2.


De Tsiaki Distrikt (üüb Fraansöösk: District de Tsiaki) as ian faan a distrikten faan det Bouenza Department uun't Republiik Kongo. Det hee 11.315 lidj (2007). At hoodsteed faan a distrikt as Tsiaki. Centre National de la Statistique et des Études Économiques, INS Congo: RGPH 2007, s. 2.


De Yamba Distrikt (üüb Fraansöösk: District de Yamba) as ian faan a distrikten faan det Bouenza Department uun't Republiik Kongo. Det hee 14.370 lidj (2007). At hoodsteed faan a distrikt as Yamba. Centre National de la Statistique et des Études Économiques, INS Congo: RGPH 2007, s. 2.


En Kompjuuterwiirus as en kompjuuterprogram, wat ham iin uun öler kompjuuterprogramen, en Bootsektoor of a RAM iinslüüset, jo anert an sin aanj kood iinsaat. Wan detheer kompjuuterwiirus det dee, replisiaret det ham salew. Wan at replikatschuun loket, wurd dön bedraapt beriken uun't kompjuuter „infisiaret”, liküüs en wiirus ham uun en mensk ferhäält.


Det Quảng Bình Prowins as ian faan dön aacht-an-föftig prowinsen uun Wjetnam. At prowins leit uun a maden faan't lun. Det hee 844.893 lidj (2009). At hoodsteed faan’t prowins as Đồng Hới. Vietnam: Administrative Division, citypopulation.de


Det Quảng Nam Prowins as ian faan dön aacht-an-föftig prowinsen uun Wjetnam. At prowins leit uun a süüd faan't lun. Det hee 1.422.319 lidj (2009). At hoodsteed faan’t prowins as Tam Kỳ. Vietnam: Administrative Division, citypopulation.de


Det Quảng Ngãi Prowins (üüb Wjetnameesk: Tỉnh Quảng Ngãi) as ian faan dön aacht-an-föftig prowinsen uun Wjetnam. Det hee 1.216.773 lidj (2009). At hoodsteed faan’t prowins as Quảng Ngãi. Vietnam: Administrative Division, citypopulation.de


Det Quảng Ninh Prowins as ian faan dön aacht-an-föftig prowinsen uun Wjetnam. At prowins leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 1.144.988 lidj (2009). At hoodsteed faan’t prowins as Hạ Long. Vietnam: Administrative Division, citypopulation.de


Det Quảng Trị Prowins as ian faan dön aacht-an-föftig prowinsen uun Wjetnam. At prowins leit uun a maden faan't lun. Det hee 598.324 lidj (2009). At hoodsteed faan’t prowins as Đông Hà. Vietnam: Administrative Division, citypopulation.de


Det Sóc Trăng Prowins (üüb Wjetnameesk: Tỉnh Sóc Trăng) as ian faan dön aacht-an-föftig prowinsen uun Wjetnam. At prowins leit uun a süüd faan't lun. Det hee 1.292.853 lidj (2009). At hoodsteed faan’t prowins as Sóc Trăng. Vietnam: Administrative Division, citypopulation.de


Det Sơn La Prowins (üüb Wjetnameesk: Tỉnh Sơn La) as ian faan dön aacht-an-föftig prowinsen uun Wjetnam. At prowins leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 1.076.055 lidj (2009). At hoodsteed faan’t prowins as Sơn La. Vietnam: Administrative Division, citypopulation.de


Det Tây Ninh Prowins (üüb Wjetnameesk: Tỉnh Tây Ninh) as ian faan dön aacht-an-föftig prowinsen uun Wjetnam. At prowins leit uun a süüd faan't lun. Det hee 1.066.513 lidj (2009). At hoodsteed faan’t prowins as Tây Ninh. Vietnam: Administrative Division, citypopulation.de


Det Thái Bình Prowins (üüb Wjetnameesk: Tỉnh Thái Bình) as ian faan dön aacht-an-föftig prowinsen uun Wjetnam. At prowins leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 1.781.842 lidj (2009). At hoodsteed faan’t prowins as Thái Bình. Vietnam: Administrative Division, citypopulation.de


Det Thái Nguyên Prowins (üüb Wjetnameesk: Tỉnh Thái Nguyên) as ian faan dön aacht-an-föftig prowinsen uun Wjetnam. At prowins leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 1.123.116 lidj (2009). At hoodsteed faan’t prowins as Thái Nguyên. Vietnam: Administrative Division, citypopulation.de


Det Thanh Hóa Prowins (üüb Wjetnameesk: Tỉnh Thanh Hóa) as ian faan dön aacht-an-föftig prowinsen uun Wjetnam. At prowins leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 3.400.595 lidj (2009). At hoodsteed faan’t prowins as Thanh Hóa. Vietnam: Administrative Division, citypopulation.de


Det Thừa Thiên Huế Prowins as ian faan dön aacht-an-föftig prowinsen uun Wjetnam. At prowins leit uun a maden faan't lun. Det hee 1.087.420 lidj (2009). At hoodsteed faan’t prowins as Huế. Vietnam: Administrative Division, citypopulation.de


Det Tiền Giang Prowins as ian faan dön aacht-an-föftig prowinsen uun Wjetnam. At prowins leit uun a süüd faan't lun. Det hee 1.672.271 lidj (2009). At hoodsteed faan’t prowins as Mỹ Tho. Vietnam: Administrative Division, citypopulation.de


Det Trà Vinh Prowins (üüb Wjetnameesk: Tỉnh Trà Vinh) as ian faan dön aacht-an-föftig prowinsen uun Wjetnam. At prowins leit uun a süüd faan't lun. Det hee 1.003.012 lidj (2009). At hoodsteed faan’t prowins as Trà Vinh. Vietnam: Administrative Division, citypopulation.de


Det Tuyên Quang Prowins (üüb Wjetnameesk: Tỉnh Tuyên Quang) as ian faan dön aacht-an-föftig prowinsen uun Wjetnam. At prowins leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 724.821 lidj (2009). At hoodsteed faan’t prowins as Tuyên Quang. Vietnam: Administrative Division, citypopulation.de


Det Vĩnh Long Prowins (üüb Wjetnameesk: Tỉnh Vĩnh Long) as ian faan dön aacht-an-föftig prowinsen uun Wjetnam. At prowins leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 1.024.707 lidj (2009). At hoodsteed faan’t prowins as Vĩnh Long. Vietnam: Administrative Division, citypopulation.de


Det Vĩnh Phúc Prowins as ian faan dön aacht-an-föftig prowinsen uun Wjetnam. At prowins leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 999.786 lidj (2009). At hoodsteed faan’t prowins as Vĩnh Yên. Vietnam: Administrative Division, citypopulation.de


Det Yên Bái Prowins (üüb Wjetnameesk: Tỉnh Yên Bái) as ian faan dön aacht-an-föftig prowinsen uun Wjetnam. At prowins leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 740.397 lidj (2009). At hoodsteed faan’t prowins as Yên Bái. Vietnam: Administrative Division, citypopulation.de


Biên Hòa as at hoodsteed faan det Đồng Nai Prowins faan Wjetnam. At steed leit uun a süüd faan't lun. Det hee 830.829 lidj (2019). Vietnam: Provinces & Major Cities, citypopulation.de


Thuận An as en steed uun det Bình Dương Prowins faan Wjetnam. At steed leit uun a süüd faan't lun. Det hee 588.616 lidj (2019). Vietnam: Provinces & Major Cities, citypopulation.de


Dĩ An as en steed uun det Bình Dương Prowins uun Wjetnam. At steed leit uun a süüd faan't lun. Det hee 474.681 lidj (2019). Vietnam: Provinces & Major Cities, citypopulation.de


Thủ Dầu Một as at hoodsteed faan det Bình Dương Prowins uun Wjetnam. At steed leit uun a süüd faan't lun. Det hee 321.607 lidj (2019). Vietnam: Cities, Towns and Urban Communes, citypopulation.de


Long Xuyên as at hoodsteed faan det An Giang Prowins uun Wjetnam. At steed leit uun a süüd faan't lun. Det hee 239.588 lidj (2019). Vietnam: Cities, Towns and Urban Communes, citypopulation.de


Bà Rịa as sant 2012 at hoodsteed faan det Bà Rịa-Vũng Tàu Prowins uun Wjetnam. At steed leit uun a süüd faan't lun. Det hee 72.111 lidj (2019). Vietnam: Cities, Towns and Urban Communes, citypopulation.de


Bắc Giang ([ʔɓak̚˧˦ zaːŋ˧˧] harke tu?/i; amtelk nööm üüb Wjetnameesk: Thành phố Bắc Giang, „at steed faan Bắc Giang”) as at hoodsteed faan det Bắc Giang Prowins uun Wjetnam. At steed leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 109.367 lidj (2019). Vietnam: Cities, Towns and Urban Communes, citypopulation.de


Bắc Kạn ([ʔɓak̚˧˦ kaːn˧˨ʔ] harke tu?/i; amtelk nööm üüb Wjetnameesk: Thành phố Bắc Kạn, „at steed faan Bắc Kạn”) as at hoodsteed faan det Bắc Kạn Prowins uun Wjetnam. At steed leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 38.510 lidj (2019). Vietnam: Cities, Towns and Urban Communes, citypopulation.de


Bạc Liêu ([ʔɓaːk̚˨˩˨ liw˧˧] harke tu?/i; amtelk nööm üüb Wjetnameesk: Thành phố Bạc Liêu, „at steed faan Bạc Liêu”) as at hoodsteed faan det Bạc Liêu Prowins uun Wjetnam. At steed leit uun a süüd faan't lun. Det hee 115.508 lidj (2019). Vietnam: Cities, Towns and Urban Communes, citypopulation.de


Bắc Ninh ([ʔɓak̚˧˦ nïŋ˧˧] harke tu?/i; amtelk nööm üüb Wjetnameesk: Thành phố Bắc Ninh, „at steed faan Bắc Ninh”) as at hoodsteed faan det Bắc Ninh Prowins uun Wjetnam. At steed leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 200.285 lidj (2019). Vietnam: Cities, Towns and Urban Communes, citypopulation.de


Bến Tre ([ʔɓəːn˦˥ ʈɛ˧˧] harke tu?/i; amtelk nööm üüb Wjetnameesk: Thành phố Bến Tre, „at steed faan Bến Tre”) as at hoodsteed faan det Bến Tre Prowins uun Wjetnam. At steed leit uun a süüd faan't lun. Det hee 63.373 lidj (2019). Vietnam: Cities, Towns and Urban Communes, citypopulation.de


Quy Nhơn as at hoodsteed faan det Bình Định Prowins uun Wjetnam. At steed leit uun a süüd faan't lun. Det hee 263.892 lidj (2019). Vietnam: Cities, Towns and Urban Communes, citypopulation.de


Det Gootisk Alfabeet as en alfabeet, wat för det Gootisk Spriik brükt wurd. Det wurd amanbi't juar 350 faan gootisk baskop Wufila skeeben. At alfabeet heet uk digraafen. Joseph Wright (1899), A Primer of the Gothic Language, Clarendon Press, Oxford (üüb Ingels). 𐌲𐌲 as ngg (IPA: [ŋg]), t.b. 𐌻𐌰𐌲𐌲𐍃 [laŋɡs] "lung" an 𐌲𐌺 as ngk (IPA: [ŋk]), t.b. 𐌳𐍂𐌹𐌲𐌺𐌰𐌽 [driŋkan] "drank" stemhaft s stemluas s Bluat uun lönwurden faan't Greks Bluat uun nöömer an lönwurden faan't Greks


15. August: Peter Orseolo wurd köning faan Ungarn. 15. August: Köning Stefan I. faan Ungarn (* 969)


September: Köning Peter Orseolo faan Ungarn wurd faan en staheu apsaat.


05. Jüüle: Peter Orseolo wurd weler köning faan Ungarn. 05. Jüüle: Samuel Aba, köning faan Ungarn (* föör 990 of amanbi 1009)


30. August: Köning Peter Orseolo faan Ungarn wurd weler apsaat. Andreas I. wurd köning faan't lun.


06. Deetsember: Béla I. wurd köning faan Ungarn. föör di 6. Deetsember: Anreas I., köning faan Ungarn (* 1015)


23. April: Edmund II. wurd köning faan Ingelun. 18. Oktuuber: Knud de Grat wurd köning faan Ingelun. 23. April: Æthelred, köning faan Ingelun (* twesken 966 an 969) 30. Nofember: Edmund II., köning faan Ingelun (* amanbi 990)


03. Febrewoore: Harald II. wurd köning faan Denemark. 03. Febrewoore: Svend I., köning faan Denemark an Ingelun (* amanbi 965)


12. Nofember: Harald I. wurd köning faan Ingelun. 12. Nofember: Knud de Grat, köning faan Ingelun an Denemark (* amanbi 995)


17. Marts: Hardeknud wurd köning faan Ingelun. 17. Marts: Harald I., köning faan Ingelun (* amanbi 1016)


08. Jüüne: Eduard de Bekeener wurd köning faan Ingelun. 08. Jüüne: Hardeknud, köning faan Denemark an Ingelun (* amanbi 1018)


Det Santiago Eilun (üüb Portugiisk: Ilha de Santiago, „Eilun faan de Hilig Jaakob”) as det gratst (991 km²) faan dön Kapwerdisk Eilunen uun a Atlantik. At eilun hiart tu dön Sotavento Eilunen. Det hee 309.630 lidj (2019). At eilun hee njüügen kreiser (üüb Portugiisk: concelhos): Cape Verde, citypopulation.de


Praia („strun” üüb Portugiisk) as at hoodsteed an gratst steed faan Kapwerden. Det leit üüb a süüdeeg faan det Santiago Eilun. Det hee 127.832 lidj (2010). Cape Verde, citypopulation.de


Det São Vicente Eilun (üüb Portugiisk: Ilha de São Vicente, „Eilun faan de Hilig Winsens”) as det sööwenst (227 km²) faan dön Kapwerdisk Eilunen uun a Atlantik. At eilun hiart tu dön Barlavento Eilunen. Det hee 84.230 lidj (2019). Det gratst steed üüb't eilun as Mindelo. Faan a uast tu a waast as't eilun 24,3 km lung an faan a nuurd tu a süüd 16,3 km. De huuchst ponkt faan't eilun as a Monte Verde (750 m). Baía das Gatas Lameirão Mindelo Monte Verde Norte da Baía Ribeira da Vinha Ribeira de Calhau Ribeira Julião Salamansa São Pedro At eilun, tup mä dön unbewenet eilunen Santa Luzia, Branco an Raso, hiart tu de São Vicente Kreis. Cape Verde, citypopulation.de Cesária Évora


Det Santo Antão Eilun (üüb Portugiisk: Ilha de Santo Antão, „Eilun faan de Hilig Antoonius”) as det naistgratst (779 km²) eilun faan a Kapwerdisk Eilunen uun a Atlantik. At eilun hiart tu dön Barlavento Eilunen. Det hee 38.200 lidj (2019). At gratst steed üüb't eilun as Porto Novo. At eilun hee trii kreiser (üüb Portugiisk: concelhos): Cape Verde, citypopulation.de


Det Boa Vista Eilun (üüb Portugiisk: Ilha da Boa Vista, „Eilun faan det Smok Ütjluk”) as det traadgratst (620 km²) faan dön Kapwerdisk Eilunen uun a Atlantik an uk en kreis (concelho) faan't lun. At eilun hiart tu dön Barlavento Eilunen. Det hee 18.800 lidj (2019). At gratst steed üüb't eilun as Sal Rei. At eilun as 30,8 km lung an 28,9 km briad. De huuchst ponkt faan't eilun as a Monte Estância (387 m). Bofareira Cabeça dos Tarrafes Espingueira Estância de Baixo Fundo das Figueiras João Galego Povoação Velha Rabil Sal Rei Cape Verde, citypopulation.de


Det Fogo Eilun as det fjuardgratst (476 km²) faan dön Kapwerdisk Eilunen uun a Atlantik. At eilun hiart tu dön Sotavento Eilunen. Det hee 35.020 lidj (2019). At gratst steed üüb't eilun as São Filipe. At eilun hee'n ialberig, a Pico do Fogo (2829 m). At eilun hee trii kreiser (üüb Portugiisk: concelhos): Cape Verde, citypopulation.de


Det São Nicolau Eilun (üüb Portugiisk: Ilha de São Nicolau, „Eilun faan de Hilig Nikolaus”) as det füftgratst (388 km²) faan dön Kapwerdisk Eilunen. At eilun hiart tu dön Barlavento Eilunen. Det hee 12.110 lidj (2019). At gratst steed üüb't eilun as Ribeira Brava. At eilun hee tau kreiser: Cape Verde, citypopulation.de


Det Maio Eilun as det seekstgratst (269 km²) faan dön Kapwerdisk Eilunen uun a Atlantik an uk en kreis (concelho) faan't lun. At eilun hiart tu dön Sotavento Eilunen. Det hee 7350 lidj (2019). At gratst steed üüb't eilun as Porto Inglês. Barreiro Figueira da Horta Figueira Seca Ribeira Dom João Pilão Cão Alcatraz Pedro Vaz Praia Gonçalo Santo António Cascabulho Morrinho Calheta Morro Cape Verde, citypopulation.de


Det Sal Eilun (üüb Portugiisk: Ilha do Sal, „Eilun faan't Saalt”) as det aachstgratst faan dön Kapwerdisk Eilunen uun a Atlantik an uk en kreis (concelho) faan't lun. At eilun hiart tu dön Barlavento Eilunen. Det hee 39.700 lidj (2019). At gratst steed üüb't eilun as Espargos. Espargos Murdeira Palmeira Pedra de Lume Santa Maria Terra Boa Cape Verde, citypopulation.de


Det Brava Eilun as det letjst (67 km²) bewenet eilun faan dön Kapwerdisk Eilunen uun a Atlantik an uk en kreis (concelho) faan't lun. At eilun hiart tu dön Sotavento Eilunen. Det hee 5460 lidj (2019). At gratst steed üüb't eilun as Nova Sintra. At eilun as 10,5 km lung an 9,3 km briad. De huuchst ponkt faan't eilun as a Monte Fontainhas (976 m). Tu a nuurd faan't eilun lei dön letj ünbewenet Rombo Eilunen. Cape Verde, citypopulation.de


Det Santa Luzia Eilun (üüb Portugiisk: Ilha de Santa Luzia, „Eilun faan Hilig Lusia”) as det gratst (35 km²) faan dön ünbewenet eilunen faan dön Kapwerdisk Eilunen uun a Atlantik. At eilun hiart tu dön Barlavento Eilunen. At eilun as 12,4 km lung an 5,3 km briad. De huuchst ponkt üüb't eilun as Topona (397 m). Det hee fjauer strunen (üüb Portugiisk: praias): at Praia do Castelo bi a nuurdeeg faan't eilun an at Praia de Roque, at Praia de Prainha Branca an't Praia de Palmea Testão bi a süüdeeg. At eilun as tup mä São Vicente, Branco an Raso dial faan de São Vicente Kreis.


At list faan ISO 3166-2-Codes för Kap Verde wiset di code för zwei Inselgruppen und 22 Distrikte (concelhos). A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Kap Verde CV), di ööder as di code för die Inselgruppe und den Distrikt. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk) ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden.


f A Pico do Fogo (det ment Ialtoop) as en wulkaan üüb det eilun Fogo, an mä en hööchde faan 2.829 m di huuchst berag üüb a Kapwerden, an efter a Teide üüb Teneriffa di ööderhuuchst faan Makaroneesien. Eilun Fogo (NASA) Chã das Caldeiras Pico Pequeno (2.000 m) Commonskategorii: Pico do Fogo – Saamlang faan bilen of filmer


Makaroneesien (lokelk eilunen, efter ualgreks μάκαρ mákar för lokelk an νῆσος nḗsos för eilun) as en skööl faan eilunen uun a uastelk Atlantik. Dan an wan woort uk di nööm 'Makroneesien' brükt, det as oober ei rocht. Atsooren, tu Portugal Madeira an Sebaldiinen, tu Portugal Kanaaren, tu Spoonien Kapwerden, suwereen faan Portugal sant 1975 A nuurdelk sköölen Azoren, Madeira an Kanaaren wurd uk Lauri-Makaroneesien näämd, auer diar di Laurisilva wääkst. Det as en walt mä Loorbeibuumer. A Kapwerden san diar tu drüg för. Commonskategorii: Makaroneesien – Saamlang faan bilen of filmer


Saaterlönj as en gemiinde önj e loonkris Cloppenburg önj Naarersaksen, ma e fläche foon 123,62 km2 än aw e 31. detsämber 2004 12.844 inboogere. Dåt heet fjouer toorpe: Ramsloh (saterfrasch Roomelse), Strücklingen (Strukelje), Scharrel (Skäddel) än Sedelsberg (Säidelsbierich). Di frasche Spräke foon dåt Saaterlönj, dåt Saaterfrasch, as di latjeste gödjkånde manertålspräke foon Tjüschlönj. Dåt Saaterlönj lait önj dåt nordweest foon dåt Oldenburgisch Münsterlönj, önjt triikånt Leer, Cloppenburg, Oldenburg. Önj dåt sööse wårt dåt Saaterlönj foon dåt Kustenkanool begränsed, önj dåt norden än nordweest slüt dåt bai Ååstfraschlönj önj. Ouers wilems wårt uk dåt Saaterlönj ma e oudere frasche lönje önj Naarersaksen tu Ååst-Fraschlönj räägend. Jü Leda as en struum än nordgränse foon dåt Saaterlönj, jü flüt foon dåt ååsten eefter dåt weesten. In dåt weesten wårt dåt Saaterlönj oufgränsed foon dåt toorp Idafehn, wat tu e tu gemiinde Ostrhauderfehn hiirt. Iir wus jüdeere feenkolonii aw sater grün anläid wörd. Dadeer feen-toorpe lade önj dåt gebiit, weer iir di swiiri tu passiirende moose am dåt Saaterlönj haane läi. Önj dåt ååsten wårt dåt Saaterlönj döör e Elisabethfehnkanool oufslin, di ouer jü hiilje längde en geograafisch gränse bilet. Jü bit tu jü burgerönjtschiising foon 1949 (1951) tu Saaterlönj hiirende iirere moose-gemiinde Elisabethfehn


Santa Maria Det Santa Maria Eilun (üüb Portugiisk: Ilha de Santa Maria, „Eilun faan det Hilig Maria”) as det sööwenstgratst (96,9 km² ) faan dön Atsooren Eilunen uun a Atlantik. Det hee 5616 lidj (2019). At eilun hee bluat een kreis: Vila do Porto. Açores: Autonomous Region in Portugal, citypopulation.de


fpd3pd5 A Pico del Teide [ˈpiko ðel ˈtejðe], of ianfach Teide as en wulkaan, an mä en hööchde faan 3.715 m meetern di huuchst berag üüb Teneriffa, üüb a Kanaaren, uun Makaroneesien an uun Spoonien. Knaap 19.000 hektaar trinjam di Teide san en natsionaalpark an sant 2007 en weltarewdial faan a UNESCO. Commonskategorii: Teide – Saamlang faan bilen of filmer


De Aveiro Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Aveiro) as een faan a distrikten uun Portugal. A distrikt leit uun a nuurdwaast faan't lun. Det hee 697.339 lidj (2019). At hoodsteed faan a distrikt as Aveiro. Portugal: Administrative Division, citypopulation.de


De Beja Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Beja) as een faan a distrikten uun Portugal. A distrikt leit uun a süüd faan't lun. Det hee 141.049 lidj (2019). At hoodsteed faan a distrikt as Beja. Portugal: Administrative Division, citypopulation.de


De Braga Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Braga) as een faan a distrikten uun Portugal. A distrikt leit uun a nuurdwaast faan't lun. Det hee 828.395 lidj (2019). At hoodsteed faan a distrikt as Braga. Portugal: Administrative Division, citypopulation.de


De Bragança Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Bragança) as een faan a distrikten uun Portugal. A distrikt leit uun a nuurduast faan't lun. Det hee 124.121 lidj (2019). At hoodsteed faan a distrikt as Bragança. Portugal: Administrative Division, citypopulation.de


De Castelo Branco Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Castelo Branco) as een faan a distrikten uun Portugal. A distrikt leit uun a uast faan't lun. Det hee 177.810 lidj (2019). At hoodsteed faan a distrikt as Castelo Branco. Portugal: Administrative Division, citypopulation.de


De Coimbra Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Coimbra) as een faan a distrikten uun Portugal. A distrikt leit uun a waast faan't lun. Det hee 405.206 lidj (2019). At hoodsteed faan a distrikt as Coimbra. Portugal: Administrative Division, citypopulation.de


De Évora Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Évora) as een faan a distrikten uun Portugal. A distrikt leit uun a süüd faan't lun. Det hee 152.299 lidj (2019). At hoodsteed faan a distrikt as Évora. Portugal: Administrative Division, citypopulation.de


De Guarda Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Guarda) as een faan a distrikten uun Portugal. A distrikt leit uun a uast faan't lun. Det hee 143.180 lidj (2019). At hoodsteed faan a distrikt as Guarda. Portugal: Administrative Division, citypopulation.de


De Leiria Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Leiria) as een faan a distrikten uun Portugal. A distrikt leit uun a waast faan't lun. Det hee 455.243 lidj (2019). At hoodsteed faan a distrikt as Leiria. Portugal: Administrative Division, citypopulation.de


De Lisabon Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Lisboa) as een faan a distrikten uun Portugal. A distrikt leit uun a waast faan't lun. Det hee 2.289.162 lidj (2019). At hoodsteed faan a distrikt as Lisabon. Portugal: Administrative Division, citypopulation.de


De Portalegre Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Portalegre) as een faan a distrikten uun Portugal. A distrikt leit uun a uast faan't lun. Det hee 104.538 lidj (2019). At hoodsteed faan a distrikt as Portalegre. Portugal: Administrative Division, citypopulation.de


De Porto Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Porto) as een faan a distrikten uun Portugal. A distrikt leit uun a nuurdwaast faan't lun. Det hee 1.783.172 lidj (2019). At hoodsteed faan a distrikt as Porto. Portugal: Administrative Division, citypopulation.de


De Santarém Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Santarém) as een faan a distrikten uun Portugal. A distrikt leit uun a maden faan't lun. Det hee 429.832 lidj (2019). At hoodsteed faan a distrikt as Santarém. Portugal: Administrative Division, citypopulation.de


De Setúbal Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Setúbal) as een faan a distrikten uun Portugal. A distrikt leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 853.803 lidj (2019). At hoodsteed faan a distrikt as Setúbal. Portugal: Administrative Division, citypopulation.de


De Viana do Castelo Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Viana do Castelo) as een faan a distrikten uun Portugal. A distrikt leit uun a nuurdwaast faan't lun. Det hee 230.412 lidj (2019). At hoodsteed faan a distrikt as Viana do Castelo. Portugal: Administrative Division, citypopulation.de


De Vila Real Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Vila Real) as een faan a distrikten uun Portugal. A distrikt leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 191.383 lidj (2019). At hoodsteed faan a distrikt as Vila Real. Portugal: Administrative Division, citypopulation.de


De Viseu Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Viseu) as een faan a distrikten uun Portugal. A distrikt leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 353.509 lidj (2019). At hoodsteed faan a distrikt as Viseu. Portugal: Administrative Division, citypopulation.de


Cesária Évora (IPA: [sɨˈzaɾiɐ ˈɛvuɾɐ]; * 27. August 1941 uun Mindelo; † 17. Detsember 2011 uk diar) wiar det miast uunsen sjongster faan a Kapwerden. Hat woort üs Könangin faan't Morna beskrewen. Morna as en muude tu sjongen, hat as nai mä Fado faan Portugal. Hör staken fertel faan spoos an leewent, lingen an leefde, piin an hööb. 1997: Kora All African Music Award 1998: Pris faan a sjiisk musiikkritiik 1999: Pris faan a sjiisk musiikkritiik 1999: Orden faan Prens Dom Henrique (Henerk, di Siamaan), Portugal föör 2004: fiiwsis för en Grammy föörslaanj 2004: Grammy uun det kategorii: weltmusiik 2009: Rederkrüs faan't Iarenlegion, Frankrik 2010: Kora All African Music Award 2012: Di fluuchplaats üüb São Vicente woort efter hör näämd. La Diva aux Pieds Nus (1988) Distino di Belita (1990) Mar Azul (1991) Miss Perfumado (1992) Cesária (1995) Cabo Verde (1997) Café Atlantico (1999) São Vicente di Longe (2001) Voz d'Amor (2003) Rogamar (2006) Nha Sentimento (2009) Commonskategorii: Cesária Évora – Saamlang faan bilen of filmer


Đồng Xoài as at hoodsteed faan det Bình Phước Prowins uun Wjetnam. At steed leit uun a süüd faan't lun. Det hee 80.741 lidj (2019). Vietnam: Cities, Towns and Urban Communes, citypopulation.de


Robert Erskine Childers (för't miast üüs Erskine Childers bekäänd; * 25. Jüüne 1870 uun Mayfair, London; † 24. Nofember 1922 uun Dublin, Irlun) wiar en iirsk skriiwer, poliitiker, an prominent uunhinger faan det iirsk suwereniteetsbeweeging. Hi as bekäänd for san romoon, The Riddle of the Sands (1903, „At Riadlis faan a Sunbeenk“), wat de iarst spionaaschromoon wiar. A bejewenhaiden faan a romoon spelet üüb a Uastfresk Eilunen, huar hi flooksis uun ünlik buaten hen siild hed.


At City of Westminster ([ˈwɛstˌmɪnstə] of [ˈwɛsˌmɪnstə]) as en borag faan London uun't Ferianagt Könangrik. Diar hiar 19 stääddialen tu. Bayswater Belgravia Covent Garden Fitzrovia Knightsbridge Lisson Grove Maida Vale Marylebone Mayfair Millbank Paddington Pimlico Queen’s Park Soho St. James’s St. John’s Wood Victoria Westbourne Green Westminster Uun Westminster sat at regiarang faan't Ferianagt Könangrik, an diar san uk a residensen faan't Britisk Könangshüs (Buckingham Palace) an faan a Premierminister (10 Downing Street). At Commonwealth of Nations hää hör ferwaltangsteed uun't Marlborough House uun Westminster. Elizabeth Craven (1750–1828), skriiwer Eliza Doolittle (* 1988), sjongster Elisabeth II. (1926-2022), Könangin faan't Ferianagt Könangrik Henry Herbert, 4. Earl of Carnarvon (1831–1890), politiker Tom Hiddleston (* 1981), spelster Billy Hughes (1862-1952), premjeeminister faan Austraalien Alex Loudon (* 1980), cricketspeler Peaches Geldof (1989–2014), footomodel Rhona Mitra (* 1976), spelster Sophie Muller (* 1962), rejesöör Daisy Ridley (* 1992), spelster Seal (* 1963), sjonger Ernest Shepard (1879–1976), tiakner Alan Turing (1912–1954), matemaatiker Commonskategorii: City of Westminster – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: City of Westminster (sjiisk) 51.500680555556-0.12663888888889Koordinaaten: 51° 30′ N, 0° 8′ W


Det Chiba Prefektüür (üüb Jaapaans: 千葉県 Chiba-ken) as ian faan a prefektüüren uun det Kantō Regiuun faan Jaapaan. Det hee 6.268.585 lidj (2018). At hoodsteed faan't prefektüür as Chiba. Steeden At prefektüür hee 37 steeden. Lunkreiser Det hee seeks lunkreiser. Japan: Administrative Division, citypopulation.de Japan: Administrative Division, citypopulation.de


Det Gunma Prefektüür (üüb Jaapaans: 群馬県 Gunma-ken) as ian faan a prefektüüren uun det Kantō Regiuun faan Jaapaan. Det hee 1.949.440 lidj (2018). At hoodsteed faan't prefektüür as Maebashi. Steeden At prefektüür hee 12 steeden. Lunkreiser Det hee sööwen lunkreiser. Japan: Administrative Division, citypopulation.de Japan: Administrative Division, citypopulation.de


Det Ibaraki Prefektüür (üüb Jaapaans: 茨城県 Ibaraki-ken) as ian faan a prefektüüren uun det Kantō Regiuun faan Jaapaan. Det hee 2.882.943 lidj (2018). At hoodsteed faan't prefektüür as Mito. Steeden At prefektüür hee 32 steeden. Lunkreiser Det hee sööwen lunkreiser. Japan: Administrative Division, citypopulation.de Japan: Administrative Division, citypopulation.de


Det Kanagawa Prefektüür (üüb Jaapaans: 神奈川県 Kanagawa-ken) as ian faan a prefektüüren uun det Kantō Regiuun faan Jaapaan. Det hee 9.179.835 lidj (2018). At hoodsteed faan't prefektüür as Yokohama. Japan: Administrative Division, citypopulation.de


Det Saitama Prefektüür (üüb Jaapaans: 埼玉県 Saitama-ken) as ian faan a prefektüüren uun det Kantō Regiuun faan Jaapaan. Det hee 7.322.645 lidj (2018). At hoodsteed faan't prefektüür as Saitama. Japan: Administrative Division, citypopulation.de


Det Tochigi Prefektüür (üüb Jaapaans: 栃木県 Tochigi-ken) as ian faan a prefektüüren uun det Kantō Regiuun faan Jaapaan. Det hee 1.952.926 lidj (2018). At hoodsteed faan't prefektüür as Utsunomiya. Japan: Administrative Division, citypopulation.de


Arthur Michell Ransome (* 18. Janewoore 1884 uun Leeds; † 3. Jüüne 1967 bi Cheadle, nü dial faan Greater Manchester) wiar en britisk skriiwer. Hi as för sin Swallows and Amazons („Swaalken an Amasoonen”) buken för jongen bekäänd. Saagbuken Bohemia in London (Essays, 1907) Six Weeks in Russia in 1919 (1919; Seeks Wegen uun Sowjetrüslun) The Crisis in Russia (1921; At Kriise uun Rüslun) Racundra’s First Cruise (1923; Racundra sin Iarst Siafaard) Kurt Staken The Hoofmarks of the Faun (1911) Jongensbuken Old Peter’s Russian Tales (1916) Swallows and Amazons (1930; Swaalken an Amasoonen) Swallowdale (1931; Swaalkendeel) Peter Duck (1932) Winter Holiday (1933; Wonterrais) Coot Club (1934) Pigeon Post (1936) We Didn’t Mean to Go to Sea (1937; Wi Wul üüb Nian Siafaard Gung) Secret Water (1939) The Big Six (1940) Missee Lee (1941) The Picts and the Martyrs (1943) Great Northern? (1947) Commons: Arthur Ransome – Saamling faan biljen of filmer


Willem Schoorstra (* 22. Jüüle 1959 uun Ternaard, Fryslân) as en waastfresk muusiker, dachter an skriiwer. Romoonen Swarte Ingels (2004) De ôfrekken (2007) Rêdbâd – kronyk fan in kening (2011) De Nacht fan Mare (2017) Ölern Ynwijing (staken üüb riimen, 2001) Berjochten út Babel (soomling faan staken, 2002) Zwarte Engelen (Neederluns auerseeting faan Swarte Ingels, 2007)


Det 1. Arrondissement faan Pariis of at Arrondissement faan't Louvre (üüb Fraansöösk: 1er arrondissement de Paris of Arrondissement du Louvre) as ian faan a arrondissementen uun Pariis. At leit uun a maden faan't steed. Det hee 16.252 lidj (2019). At arrondissement hee fjauer steedfjuardens (üüb Fraansöösk: quartiers): Quartier Saint-Germain-l’Auxerrois Quartier des Halles Quartier du Palais-Royal Quartier de la Place Vendôme 94citoyens.com


Det Ad-Daʿaajjan Gemeend (üüb Araabsk: بلدية الضعاين Baladiyyat aḍ-Ḍaʿāyyan) as ian faan a gemeenden uun Kataar. Det leit uun a uast faan't lun. Det hee 54.339 lidj (2015). Qatar, citypopulation.de


Linz as en steed uun a nuurd faan Uasterrik. Det hee 205.726 lidj (2019). At steed as at hoodsteed faan Oberösterreich. Austria, citypopulation.de]


Salzburg as en steed uun a maden faan Uasterrik. Det hee 154.211 lidj (2019). At steed as at hoodsteed faan det Salzburg Bundeslun. Austria, citypopulation.de


Innsbruck as en steed uun a waast faan Uasterrik. Det hee 132.110 lidj (2019). At steed as at hoodsteed faan Tirol. Austria, citypopulation.de


Klagenfurt am Wörthersee as en steed uun a süüd faan Uasterrik. Det hee 100.817 lidj (2019). At steed as at hoodsteed faan Kärnten. Austria, citypopulation.de


Sankt Pölten as en steed uun a uast faan Uasterrik. Det hee 55.044 lidj (2019). At steed as at hoodsteed faan Niederösterreich. Austria, citypopulation.de


Bihać as det hoodsteed faan de Una-Sana Kantoon uun det Föderatschuun Bosnien an Hersegowina faan Bosnien an Hersegowina. At steed leit uun a nuurdwaast faan't lun. Det hee 39.690 lidj (2013). Bosnia and Herzegovina: Cities and Settlements, citypopulation.de


Banja Luka (üüb Kyrilisk: Бања Лука) as at regiaringssteed faan det Republika Srpska faan Bosnien an Hersegowina. Det hee 135.059 lidj (2013). Bosnia and Herzegovina: Cities and Settlements, citypopulation.de


Bijeljina (üüb Kyrilisk: Бијељина) as det naistgratst steed uun det Republika Srpska faan Bosnien an Hersegowina. Det hee 41.121 lidj (2013). Bosnia and Herzegovina: Cities and Settlements, citypopulation.de


Ruuwdiarten (Carnivora) san en order faan a Tetjdiarten (Mammalia). Jo wurd apdiald efter a Hünjoortagen (Caniformia) an a Kaatoortagen (Feliformia). Letj Pandas (Ailuridae) Hünjer (Canidae) Echt Hünjer (Canini) Echt Foosen (Vulpini) Madagaskarruuwdiarten (Eupleridae) Kaater (Felidae) Letj Kaater (Felinae) Grat Kaater (Pantherinae) Mangusten (Herpestidae) Hyäänen (Hyaenidae) Sjonkdiarten (Mephitidae) Huarmer an Elken ((mo.) Moore) (Mustelidae) Pualemrolern (Nandiniidae) Waalrosen (Odobenidae) Siabeeren an Sialööwen (Otariidae) Siahünjer (Phocidae) Linsanger (Prionodontidae) Letj Beeren (Procyonidae) Beeren (Ursidae) Slikkaater (Viverridae) Commonskategorii: Ruuwdiarten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Ruuwdiarten


Prijedor (üüb Kyrilisk: Приједор) as det traadgratst steed uun det Republika Srpska faan Bosnien an Hersegowina. Det hee 27.970 lidj (2013). Bosnia and Herzegovina: Cities and Settlements, citypopulation.de


Doboj (üüb Kyrilisk: Добој) as det fjuardgratst steed uun det Republika Srpska faan Bosnien an Hersegowina. Det hee 24.349 lidj (2013). Bosnia and Herzegovina: Cities and Settlements, citypopulation.de


Trebinje (üüb Kyrilisk: Требиње) as det füftgratst steed uun det Republika Srpska faan Bosnien an Hersegowina. Det hee 22.987 lidj (2013). Bosnia and Herzegovina: Cities and Settlements, citypopulation.de


Gradiška as det seekstgratst steed uun det Republika Srpska faan Bosnien an Hersegowina. Det hee 13.691 lidj (2013). Bosnia and Herzegovina: Cities and Settlements, citypopulation.de


Pale (üüb Kyrilisk: Пале) as det sööwenstgratst steed uun det Republika Srpska faan Bosnien an Hersegowina. Det hee 12.569 lidj (2013). Bosnia and Herzegovina: Cities and Settlements, citypopulation.de


Zvornik (üüb Kyrilisk: Зворник) as det aachstgratst steed uun det Republika Srpska faan Bosnien an Hersegowina. Det hee 11.082 lidj (2013). Bosnia and Herzegovina: Cities and Settlements, citypopulation.de


Derventa (üüb Kyrilisk: Дервента) as det njüügenstgratst steed uun det Republika Srpska faan Bosnien an Hersegowina. Det hee 11.076 lidj (2013). Bosnia and Herzegovina: Cities and Settlements, citypopulation.de


Foča (üüb Kyrilisk: Фоча) as det tjiinstgratst steed uun det Republika Srpska faan Bosnien an Hersegowina. Det hee 10.831 lidj (2013). Bosnia and Herzegovina: Cities and Settlements, citypopulation.de


Goražde as at hoodsteed faan de Bosnisk Podrinje Kantoon Goražde uun det Föderatschuun Bosnien an Hersegowina faan Bosnien an Hersegowina. At steed leit uun a uast faan't lun. Det hee 11.806 lidj (2013). Bosnia and Herzegovina: Cities and Settlements, citypopulation.de


Mostar as det hoodsteed faan de Hersegowina-Neretva Kantoon uun det Föderatschuun Bosnien an Hersegowina faan Bosnien an Hersegowina. Det hee 60.195 lidj (2013). Bosnia and Herzegovina: Cities and Settlements, citypopulation.de


A Skiltpoden (Testudinata, Testudines, iar uk Chelonia) san en order faan Krepdiarten (Reptilia), diar't al sant 220 miljoon juaren jaft. Onerorder Cryptodira Auerfamilin: † Adocoidea – Chelonioidea – Chelydroidea – † Macrobaenoidea – † Plesiochelyoidea – Testudinoidea – Trionychoidea – † Xinjiangchelyoidea Onerorder Pleurodira Auerfamilin: Chelidoidea – Pelomedusoidea Commonskategorii: Skiltpoden – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Skiltpoden


Livno as det hoodsteed faan de Kantoon 10 uun det Föderatschuun Bosnien an Hersegowina faan Bosnien an Hersegowina. Det hee 7927 lidj (2013). Bosnia and Herzegovina: Cities and Settlements, citypopulation.de


Travnik as det hoodsteed faan de Madelbosnien Kantoon uun det Föderatschuun Bosnien an Hersegowina faan Bosnien an Hersegowina. Det hee 15.344 lidj (2013). Bosnia and Herzegovina: Cities and Settlements, citypopulation.de


Orašje as det hoodsteed faan de Posavina Kantoon uun det Föderatschuun Bosnien an Hersegowina faan Bosnien an Hersegowina. Det hee 3614 lidj (2013). Bosnia and Herzegovina: Cities and Settlements, citypopulation.de


Tuzla as det hoodsteed faan de Tuzla Kantoon uun det Föderatschuun Bosnien an Hersegowina faan Bosnien an Hersegowina. Det hee 74.457 lidj (2013). Bosnia and Herzegovina: Cities and Settlements, citypopulation.de


Ljubuški as det hoodsteed faan de Waast-Hersegowina Kantoon uun det Föderatschuun Bosnien an Hersegowina faan Bosnien an Hersegowina. Det hee 4023 lidj (2013). Bosnia and Herzegovina: Cities and Settlements, citypopulation.de


Zenica as at hoodsteed faan de Zenica-Doboj Kantoon uun det Föderatschuun Bosnien an Hersegowina faan Bosnien an Hersegowina. Det hee 70.553 lidj (2013). Bosnia and Herzegovina: Cities and Settlements, citypopulation.de


Mölndal as en stää önj jü prowins Västra Götaland, Sweeden. Jü stää heet 38 608 inboogere (2009). Dåt as e hoodstää foon jü Mölndal Komuun. Commons: Mölndal – Soomling foon bile än filme


Di Aichach-Friedberg Lönjkris (aw Bairisch: Landkroas Aichach-Friedberg) as en lönjkris önj Bayern. E lönjkris läit önj e regiiringsdistrikt Schwaben, önjt weesten foont bundeslönj. Dåt heet 133.596 manschne (2018). E hoodstää foon e lönjkris as Aichach. Bayern: State in Germany, citypopulation.de


Di Augsburg Lönjkris (aw Bairisch: Landkroas Augschburg) as en lönjkris önj Bayern. E lönjkris läit önj e regiiringsdistrikt Schwaben, önjt weesten foont bundeslönj. Dåt heet 251.534 manschne (2018).E hoodstää foon e lönjkris as Augsburg. Bayern: State in Germany, citypopulation.de


Di Altötting Lönjkris (aw Bairisch: Landkroas Oidäding) as en lönjkris önj Bayern. E lönjkris läit önj e regiiringsdistrikt Oberbayern. Dåt heet 111.210 manschne (2018). E hoodstää foon e lönjkris as Altötting. Pååpst Beenedikt XVI. wörd önj e gemiine Marktl tuläid. Bayern: State in Germany, citypopulation.de


Kungälv as en stää önj jü prowins Västra Götaland, Sweeden. Jü stää heet 26.274 inboogere (2021). Dåt as e hoodstää foon jü Kungälv Komuun. Sweden: Västra Götaland, citypopulation.de Commons: Kungälv – Soomling foon bile än filme Kungälv kommun


ff A Witoschaberger ['vitoʃa] san en bonk faan berger süüden faan Sofia uun Bulgaarien. Jo san sowat 278 km² grat, an di huuchst toop diar as a Tscherni Wrach (Черни връх – det ment: suart toop) mä en hööchde faan 2.290 meetern. Sofia salew leit tesken a Balkanberger uun't nuurden an Witoscha uun't süüden. Blooksia Witoscha uun a wonter Boyana weederfaal Commonskategorii: Witoschaberger – Saamlang faan bilen of filmer


Falköping as en stää önj jü prowins Västra Götaland, Sweeden. Jü stää heet 17.914 inboogere (2019). Dåt as e hoodstää foon jü Falköping Komuun. Commons: Falköping – Soomling foon bile än filme Sweden: Major Cities, citypopulation.de


Saaterfrasch (Seeltersk) as di leeste spräkewise, wat foon e üülje ååstfrasche spräke ouerblaawen as. Snååket wårt Saaterfrasch foon süwat 1.500 bit 2.500 manschne önj e Gemiinde Saaterlönj. Önjt eentlik Ååstfraschlönj än da oudere frasche lönje twasche Louwers än Weeser as e frasche spräke ål for hunerte iirnge sunt düüdj blaawen. Deer snååke's nü mååst plååttjüsche spräkewise, weer mör unti maner grute räste foont frasch bane san. Wan huum eefter e histoori foont saaterfrasch kiiket, sü as et en spräkewise foon e ååstfrasche spräke. Ouers üt e sacht foon diling as et en äinen spräke än hiirt tu e frasche spräkefloose. Da oudere frasche spräke san et weestfrasch önj e Neederlönje än et nordfrasch önj Nordfraschlönj. Dadeere tra spräke san åål foont üüljfrasch jurt kiimen. Iirtids wörden e frasche spräke än et ainglisch tuhuupe as anglo-frasche spräke betiikend. Ouers diling miine e waasenschapsmanschne, dåt frasch, ainglisch än plååttjüsch foon e spräkehistoori üt sänj tuhuupe hiire. Ouf än tu wårt deer uk e naaserlönjsche spräke tu räägend. Diheere spräkefloose wårt weestsiiegermåånsch nåmd. Ouers plååttjüsch heet ham ål sunt e tid foont üüljsaksisch ouders önjtwikeld as dåt frasch. Mån saaterfrasch heet foole inwirking foont plååttjüsch füngen. Di saaterfrasche spräke wårt önj da fjouer


Uddevalla as en stää önj jü prowins Västra Götaland, Sweeden. Jü stää heet 31.212 inboogere (2010). Dåt as e hoodstää foon jü Uddevalla Komuun. Commons: Uddevalla – Soomling foon bile än filme Uddevalla kommun


Ulricehamn as en stää önj jü prowins Västra Götaland, Sweeden. Jü stää heet 9 787 inboogere (2010). Commons: Ulricehamn – Soomling foon bile än filme Ulricehamn kommun


At Maritsa (bulgaarsk Марица, greks Έβρος, latiinsk Hebrus, ualgreks Ἕβρος Hébros, türkisk Meriç Nehri) as en struum troch Thraakien uun Süüduasteuroopa. Hi komt faan Bulgaarien deel, ferlääpt üs grens tesken Grichenlun an a Türkei (Evros), an hää san müs uun't Thraakisk Sia. Hood uun a Rila-Berger, Bulgaarien Naibi Edirne het di struum Meriç Grensstruum Evros tesken Griichenlun an a Türkei Artikel Mariza uun't Grat Sowjetisk Ensiklopedii (BSE), 3. aplaag 1969–1978 (rüsk) Commonskategorii: Maritsa – Saamlang faan bilen of filmer


Eisenstadt (üüb Bairisk-Uasterriks: Eisnstod) as at hoodsteed faan Burgenland. Det leit uun a nuurd faan't bundeslun. Det hee 14.816 lidj (2020). Burgenland: Cities and Communes, citypopulation.de


f f1 p5 A Rila-Berger (bulgaarsk Рила) of at Rila as en keed faan berger uun't süüdwaasten faan Bulgaarien. Di huuchst toop as a Musala mä en hööchde faan 2925 meetern. Hi as uk di huuchst toop üüb a hialer Balkan. Faan't Rila kem a strummer Maritsa, Iskar an Mesta. Stääd Kostenets bi a Rila-Berger Dääl mä't hood faan a struum Maritsa Toop Musala Toop Maljowitsa Commonskategorii: Rila – Saamlang faan bilen of filmer


Torslanda as en stää önj jü prowins Västra Götaland, Sweeden. E stää läit önjt söödweesten foon e prowins, önj jü Göteborg Komuun. Dåt heet 22.872 inboogere (2020). Commons: Torslanda – Soomling foon bile än filme Sweden: Västra Götaland, citypopulation.de


At Ägäisk Sia as en dial faan't Madlunsia uun Süüdeuroopa. Uun't nuurden, waasten an süüden leit Griichenlun, uun't uasten a Türkei. A eilunen uun a Ägäis hiar bal aaltumaal tu Griichenlun. Mä di ütjdruk Ägäis ment am miast di kultuurrüm an ei det Ägäisk Sia. Uun a Ägäis as föl kulturel weden apwoksen, uun siafaard, hanel an wedenskap. At Thraakisk Sia uun't nuurden At Myrtoisk Sia tesken a Kyklaaden an Peloponnes At Kreetisk Sia nuurden faan Kreeta an at Karpaathisk Sia uasten diarfaan At Ikaarisk Sia uun't uasten tesken Chios an Kos Kreeta an hög letjer eilunen diar ambi a Kyklaaden a Nuurdägäisk Eilunen (of uk: Thraakisk Eilunen) a Nuurdelk Sporaaden a Uastägäisk Eilunen a Saroonisk Eilunen a Süüdelk Sporaaden (mä Dodekanes) Commonskategorii: Ägäisk Sia – Saamlang faan bilen of filmer


De Siaslacht bi Haliglun (üüb Tjiisk: Seegefecht bei Helgoland of Seegefecht vor Helgoland, üüb Deensk: Søtræfningen ved Helgoland of Slaget ved Helgoland) wiar en siaslacht uun't Nuurdsia, dat de 9. Mei 1864 uun de Naist Sleeswich-Holstians Krich twesken a siastridjkreeften faan Preussen an Uasterrik üüb det ian sidj an a siastridjkreeften faan Denemark (komandöör: Edouard Suenson) üüb det öler sidj wiar. De uasterriks komandöör Wilhelm von Tegetthoff bruch a slacht uf, üüs sin flagskap ial fanget, an toog ham mä sin geschwaader iin uun't skül faan dön neutraal weedern faan Hailglun turag, dat do tu det Ferianigt Köningrik hiart. Uk wan a deensken a slacht woon, hed det neen iinflööd muar üüb a ferluup faan a krich, auer al de 12. Mei en algemian woopenrau iin uun kreeft treed, an Denemark hed a krich ferleesen. Det wiar de letst siaslacht twesken holtskeb an tu salew tidj de letst, diaruun Denemark paart hed. Det deensk skap Jylland lait nü uun en museeum uun Ebeltoft, bi Aarhus. Siaslacht bi Haliglun (1849), Siaslacht bi Haliglun (1914), Siaslacht bi Haliglun (1917).


Börkem es deät meas wesselk Oosfriisk Eelun uun de Noortsee. Deät Eelun es uun Lunkreis Leer. Iip Börkum wuune 5078 mensken. Deät Eelun hat en Fläche fan 30,97 km².


Växjö as e hoodstää foon jü prowins Kronoberg, Sweeden. Jü stää heet 71.009 inboogere (2020). Dåt as uk e hoodstää foon jü Växjö Komuun. Commons: Växjö – Soomling foon bile än filme Sweden: Kronoberg, citypopulation.de


A Zygomycetes of Zygomycota wiar bit 2007 en klas faan Swaampen (Fungi). Jo wurd miast üs 'skemel' betiakent. Daalang witj'am, dat jo dach ei alt nai mäenööder san. Mucoromycotina: Endogonales Mucorales Mortierellales Kickxellomycotina: Asellariales Kickxellales Dimargaritales Harpellales Entomophthoromycotina: Entomophthorales Zoopagomycotina: Zoopagales Mucorales Mucoraceae, Rhizopodaceae Rhizopus Bruadskemel (Rhizopus stolonifer) Commonskategorii: Zygomycota – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Zygomycota


A Morcheln (Morchella) san en skööl faan Swaampen. M. angusticeps – M. australiana – M. conica – M. costata – M. crassipes – M. elata – M. esculenta – M. gigas – M. rufobrunnea – M. semilibera – M. spongiola – M. vulgaris Commonskategorii: Morcheln – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Morcheln


Blakswaampen (Coprinus) san en skööl faan Swaampen. Diar jaft at wel son 500 slacher faan, man a wedenskapslidj san ei gans ians, of jo uk würelk tuup tu ian skööl hiar. Di aparte nööm komt diar faan, dat a blakswaampen began, jo salew tu ferdaun, wan jo rip san. Detdiar "blak" dripet deel an a spöören diar uun kön linger auerlewe. An diar as iar uk würelk blak faan maaget wurden. Commonskategorii: Blakswaampen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Blakswaampen


Kristianstad as en stää önj jü prowins Skåne, Sweeden. Jü stää heet 86.217 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Kristianstad Komuun. Sweden: Skåne, citypopulation.de Commons: Kristianstad – Soomling foon bile än filme Kristianstad kommun


Stookswaampen (Kuehneromyces) san en skööl faan Swaampen. Kuehneromyces leucolepidotus Kuehneromyces lignicola Kuehneromyces mutabilis Kuehneromyces rostratus Kuehneromyces vernalis Commonskategorii: Kuehneromyces – Saamlang faan bilen of filmer


Blak as en luupen materiool, diar tu skriiwen brükt woort. Hat as iar faan natüürelk föörkemen pigmenten maaget wurden: al föör 5000 juaren mä sut an gume faan akaatsienbuumer föör 3.000 juaren: sut faan näädelholt mä plaantenööle amanbi 3. juarhunert föör Krast: ufkööget gaalaapler mä iisensaalt för ~ 2.000 juaren: blak faan blakfasker uun't madelääler san flook nei klöören diartu kimen mä arseen an kwaksalwer 15. bit 19. juarhunert: biisterblak as sut faan bööke of iake umbra faan brüniisenstian faan blakswaampen sant at 19. juarhunert wurd föl konstelk farwen brükt Commonskategorii: Blak – Saamlang faan bilen of filmer


Akaatsien (Acacieae) san en plaantentriibus uun det famile faan a Bongfrüchten (Fabaceae). Diar hiar wel son 1.400 slacher tu. Enkelt akaatsien san buumer, miast waaks jo oober üs bosker. Acacia, mä 950 slacher, miast uun Austraalien Acaciella, 15 slacher Mariosousa, 13 slacher Senegalia, 203 slacher Parasenegalia, Pseudosenegalia, Senegalia Vachellia, 163 slacher Commonskategorii: Akaatsien – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Akaatsien


Di gaalaapel liket en aapel, as oober nian frücht. Hi komt miast üüb iakebleeden föör, huar en wesp en ai iinuun laanj hää. Di naist wos kön a jong wespen do ütjflä. Di iakebuum amslot det steed, am det tu hialin, an hi seekert sodenang diarför, dat a wespen gud auer a wonter kem. Man uk a fögler witj, dat diar wat tu haalin as. Uun ualang tidjen san gaalaapler brükt wurden, am blak tu maagin. Commonskategorii: Gaalaapler – Saamlang faan bilen of filmer Winlüs


En pigment as en natüürelk of konstelk materiool, diar brükt woort, am farwen tu maagin. Hat skal uun en liasangsmedel apliaset wurd, det koon en ööle oober uk weeder wees. Türkiis Lapislaatsuli Tsinoober Luadkromaat Ultramariin Luadoksiid (Mennige) Iisenoksiid Kööberphtalotsüaniin Commonskategorii: Pigmenten – Saamlang faan bilen of filmer Klöören


Penitsiliin (faan latiinsk penicillium, penselskemel) as en natüürelk antibiotikum. Commonskategorii: Penitsiliin – Saamlang faan bilen of filmer Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


Luleå as en stää önj jü prowins Norrbotten, Sweeden. Jü stää heet 49.123 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Luleå Komuun. Commons: Luleå – Soomling foon bile än filme Luleå kommun Sweden: Norrbotten, citypopulation.de


En Antibiotikum (faan greks ἀντί- anti- „jin“ an βίος bios „leewent“) as en stoofwakselprodukt faan swaampen of bakteerien. Hat ferhanert det waaksen faan mikrooben. Daalang wurd antibiotika uk konstelk faan a farmatseutisk industrii tuupmisket. Jo wurd üs medesiin iinsaat, am bakteerien, diar üs kraank maage, luas tu wurden. En antibiotikum halept bluas jin bakteerien. Jin ööder uunsteegen kraankesen jaft at: Antiprotozoika, jin protozoa (uurdiarten) Antimykotika, jin swaampen Virostatika, jin wiiren Anthelminthika, jin wirmer Aaltumaal tuup wurd üs Antiinfektiva betiakent. Commonskategorii: Antibiotikum – Saamlang faan bilen of filmer Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


A Mimoosenplaanten (Mimosoideae) san en plaantenonerfamile uun det famile faan a bongfrüchten (Fabaceae). Diar hiar son 80 sköölen mä amanbi 3.275 plaantenslacher tu. Jo lewe miast uun a troopen an subtroopen. Uun Madeleuroopa san't man 64 slacher. Aal jo sköölen kön tu triibuus iindiald wurd. Akaatsien (Acacieae), 5 sköölen mä 1.400 slacher (Ingeae), 36 sköölen Mimoosen (Mimoseae), 42 sköölen Enkelt autooren reegne uk a Johannisbruadplaanten diar mä tu: Caesalpinieae (Cassieae) (Tachigalieae) Commonskategorii: Mimoosenplaanten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Mimoosenplaanten


A Flamenbuum (Delonix regia) as en plaantenslach uun det onerfamile faan a Johannisbruadplaanten (Caesalpinioideae) uun det famile faan a Bongfrüchten (Fabaceae). Hi het uk Flamboyant an komt eegentelk faan Madagaskar, man lewet daalang aueraal uun a troopen an subtroopen. Buark Twiig Bloos Frücht Commonskategorii: Flamenbuum – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Flamenbuum


A Johannisbruadplaanten (Caesalpinioideae) san en plaantenonerfamile uun det famile faan a bongfrüchten (Fabaceae). Diar hiar wel son tau- bit triidüüsen slacher tu, an lewe miast uun a troopen an subtroopen. Hör kääntiaken san hör aparte früchten. Aal jo slacher wurd iindiald tu trii triibuus mä gud 150 sköölen: Caesalpinieae, 51 sköölen Cassieae, 21 sköölen Detarieae, 83 sköölen Delonix Flamenbuum (Delonix regia) Senna Senna spectabilis Mimoosenplaanten (Mimosoideae) Commonskategorii: Johannisbruadplaanten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Johannisbruadplaanten


Kungsbacka as en stää önj jü prowins Halland, Sweeden. Jü stää heet 23.830 inboogere (2021). Dåt as e hoodstää foon jü Kungsbacka Komuun. Sweden: Halland, citypopulation.de Commons: Kungsbacka – Soomling foon bile än filme Kungsbacka kommun


Kyōto as en huuwenstääd uun't süüden faan't japoonsk hoodeilun Honshū, an uk ferwaltangsteed faan't Prefektuur Kyōto (Kyōto-fu). Kyōto as mä gud 1,4 miljoon iinwenern at njüügenstgratst stääd uun Jaapan efter Kobe an föör Saitama. Kiyomizu-dera Kinkaku-ji Sannei-zaka Kyoto hää elwen stääddialen: Ferianagt Stooten Boston (USA) Sjiisklun Köln (Sjiisklun) Ukraine Kiew (Ukraine) Tschechien Prag (Tschechien) Frankrik Pariis, (Frankrik) Itaalien Florens, (Itaalien) Sjiina Xi’an, (Sjiina) Meksiko Guadalajara, (Meksiko) Kroatien Zagreb, (Kroatien) efter de.statista.com Commonskategorii: Kyoto – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Kyoto (sjiisk)


Elisabeth I. (üüb Ingels: Elizabeth I, rocht Elizabeth Tudor, uk bekäänd üüs The Virgin Queen, The Maiden Queen, Gloriana of Good Queen Bess; * 7. September 1533 uun Greenwich; † 24. Marts 1603 uun Richmond) wiar faan de 17. Nofember 1558 tu san duas köningin faan Ingelun. Köninger an Köninginen faan Ingelun uun det 17. juarhunert: Elisabeth I. (1558-1603), Jaakob I. (1567-1625), Kaarl I. (1625-1649), Kaarl II. (1649-1651, 1660-1685), Jaakob II. (1685-1688), Maria II. (1688-1695) an Wilhelm II. (1688-1702), Anna (1702-1707), 1707: Ingelun wurd dial faan det Ferianigt Köningrik.


At Lins (Lens culinaris of Vicia culinaris) as en frücht an en plaantenslach uun det skööl faan a Linsen (Lens) an det famile faan a Bongfrüchten (Fabaceae). Hat komt wel faan't wil lins Lens orientalis uf. Linsen haa en grat bedüüdang üs iidj för a minsken. Rä linsen skel ei eden wurd, iarst efter't iinwokin uun weeder kön jo ferwerket wurd. Linsen hual föl proteiin. Linsenplaanten Ünlik linsenslacher Commonskategorii: Linsen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Linsen Lins (Optik)


Karlskrona ([kaɭsˈkrûːna] hiir tu?/i) as et hoodstää foon e prowins Blekinge, Sweeden. E stää läit önjt söödwessten foon e prowins, bai e Ååstsiie. Dåt heet 37.166 inboogere (2019). Dåt as uk e hoodstää foon jü Karlskrona Komuun. E Europastroote 22 ferbant Karlskrona ma Nättraby önjt weesten an Jämjö önjt ååsten. Letlun Aizpute (Letlönj) Ruslun Baltijsk (Ruslönj) Poolen Gdynia (Poolen) Litauen Klaipėda (Litauen) Sjiisklun Rostock (Tjüschlönj) Commons: Karlskrona – Soomling foon bile än filme Karlskrona kommun Sweden: Major Localities, citypopulation.de


Linsen (Lens) san en plaantenskööl uun det famile faan a Bongfrüchten (Fabaceae). Grat bedüüdang hää det Lins (Lens culinaris). Hat hiart tu äälst kultüürplaanten üüb a eerd. L. culinaris L. c. culinaris L. c. orientalis L. ervoides L. himalayensis (?) L. lamottei L. nigricans L. odemensis L. tomentosus Commonskategorii: Vicia – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Linsen


Jaakob II. (üüb Ingels: James II, uk James of the Fiery Face, üüb Geelisk: Seumas II; * 16. Oktuuber 1430 uun det Holyrood Palace, Edinburgh; † 3. August 1460 uun Roxburgh) wiar faan 1437 tu san duas köning faan Skotlun. Köninger an Köninginen faan Skotlun (Stewart/Stuart Dynastii): Robert II. (1371-1390), Robert III. (1390-1406), Jaakob I. (1406-1437), Jaakob II. (1460-1488), Jaakob III. (1460-1488), Jaakob IV. (1488-1513), Jaakob V. (1513-1542), Maria I. (1542-1567), Jaakob VI. (1567-1625), Kaarl I. (1625-1649), Kaarl II. (1649-1651, 1660-1685), Jaakob VII. (1685-1688), Maria II. (1688-1695) an Wilhelm II. (1688-1702), Anna (1702-1707), 1707: Skotlun wurd dial faan det Ferianigt Köningrik.


Jaakob III. (üüb Ingels: James III; * 10. Jüüle 1451; † 11. Jüüne 1488 bi Sauchieburn) wiar faan 1460 tu san duas köning faan Skotlun. Köninger an Köninginen faan Skotlun (Stewart/Stuart Dynastii): Robert II. (1371-1390), Robert III. (1390-1406), Jaakob I. (1406-1437), Jaakob II. (1460-1488), Jaakob III. (1460-1488), Jaakob IV. (1488-1513), Jaakob V. (1513-1542), Maria I. (1542-1567), Jaakob VI. (1567-1625), Kaarl I. (1625-1649), Kaarl II. (1649-1651, 1660-1685), Jaakob VII. (1685-1688), Maria II. (1688-1695) an Wilhelm II. (1688-1702), Anna (1702-1707), 1707: Skotlun wurd dial faan det Ferianigt Köningrik.


Jaakob IV. (üüb Ingels: James IV, üüb Geelisk: Seumas a Ceithir (IV); * 17. Marts 1473 woorskiinelk uun de Stirling Castle; † 9. September 1513 bi Branxton, Northumberland) wiar faan 1488 tu san duas köning faan Skotlun. Köninger an Köninginen faan Skotlun (Stewart/Stuart Dynastii): Robert II. (1371-1390), Robert III. (1390-1406), Jaakob I. (1406-1437), Jaakob II. (1460-1488), Jaakob III. (1460-1488), Jaakob IV. (1488-1513), Jaakob V. (1513-1542), Maria I. (1542-1567), Jaakob VI. (1567-1625), Kaarl I. (1625-1649), Kaarl II. (1649-1651, 1660-1685), Jaakob VII. (1685-1688), Maria II. (1688-1695) an Wilhelm II. (1688-1702), Anna (1702-1707), 1707: Skotlun wurd dial faan det Ferianigt Köningrik.


Jakob V. (üüb Ingels: James V; * 10. April 1512 uun det Linlithgow Palace uun Linlithgow, Skotlun; † 14. Deetsember 1542 uun det Falkland Palace uun Falkland, Skotlun) wiar faan 1513 tu san duas köning faan Skotlun. Köninger an Köninginen faan Skotlun (Stewart/Stuart Dynastii): Robert II. (1371-1390), Robert III. (1390-1406), Jaakob I. (1406-1437), Jaakob II. (1460-1488), Jaakob III. (1460-1488), Jaakob IV. (1488-1513), Jaakob V. (1513-1542), Maria I. (1542-1567), Jaakob VI. (1567-1625), Kaarl I. (1625-1649), Kaarl II. (1649-1651, 1660-1685), Jaakob VII. (1685-1688), Maria II. (1688-1695) an Wilhelm II. (1688-1702), Anna (1702-1707), 1707: Skotlun wurd dial faan det Ferianigt Köningrik.


Maria I. wiar faan de 14. Deetsember 1542 tu de 24. Jüüle 1567 köningin faan Skotlun an uk faan 1559 tu 1560 üüs wüf faan Frans II. köningin faan Frankrik. Hat moost 1567 uftoonke an flüchtet tu Ingelun, huar hat gefangennimen wurd. Hat wurd 1587 üüb köningin Elisabeth I. faan Ingelun hör order henrachtet. Köninger an Köninginen faan Skotlun (Stewart/Stuart Dynastii): Robert II. (1371-1390), Robert III. (1390-1406), Jaakob I. (1406-1437), Jaakob II. (1460-1488), Jaakob III. (1460-1488), Jaakob IV. (1488-1513), Jaakob V. (1513-1542), Maria I. (1542-1567), Jaakob VI. (1567-1625), Kaarl I. (1625-1649), Kaarl II. (1649-1651, 1660-1685), Jaakob VII. (1685-1688), Maria II. (1688-1695) an Wilhelm II. (1688-1702), Anna (1702-1707), 1707: Skotlun wurd dial faan det Ferianigt Köningrik.


Kalmar as en stää önj jü prowins Småland, Sweeden. Jü stää heet 41.388 inboogere (2021). Et as et hoodstää foon dåt Kalmar Prowins än uk e hoodstää foon jü Kalmar Komuun. Sweden: Kalmar, citypopulation.de Commons: Kalmar – Soomling foon bile än filme Kalmar kommun


A Holepuurt (Ononis spinosa) as en plaantenslach uun det skööl faan't Staalkrüüs (Ononis), an hiart tu't famile faan a Bongfrüchten (Fabaceae). En ualen sjiisken nööm as Ochsenbrech, diar komt di öömrang/fering nööm wel faan uf. O. s. subsp. antiquorum O. s. subsp. australis O. s. subsp. austriaca O. s. subsp. diacantha O. s. subsp. hircina O. s. subsp. leiosperma O. s. subsp. maritima O. s. subsp. spinosa O. s. subsp. spinosiformis Commonskategorii: Holepuurt – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Holepuurt


Staalkrüüs (Ononis) as en plaantenskööl uun det famile faan a Bongfrüchten (Fabaceae). A miasten faan a 88 slacher lewe trinjam't Madlunsia. O. adenotricha – O. afghanica – O. alba – O. alopecuroides – O. angustissima – O. antennata – O. aragonensis – O. atlantica – O. aurasiaca – O. avellana – O. azcaratei – O. baetica – O. basiadnata – O. biflora – O. broteriana – O. catalinae – O. cephalantha – O. cephalotes – O. christii – O. cintrana – O. clausonis – O. cossoniana – O. crinita – O. crispa – O. cristata – O. cuatrecasasii – O. dentata – O. diffusa – O. euphrasiifolia – O. filicaulis – O. fruticosa – O. gines-lopezii – O. hackelii – O. hebecarpa – O. hesperia – O. hirta – O. hispida – O. incisa – O. jahandiezii – O. laxiflora – O. leucotricha – O. macrosperma – O. masquilieri – O. maweana – O. megalostachys – O. minutissima – O. mitissima – O. mogadorensis – O. natrix – O. nuristanica – O. oligophylla – O. ornithopodioides – O. paralias – O. pedicellaris – O. pendula – O. penduliflora – O. peyerimhoffii – O. phyllocephala – O. pinnata – O. polyphylla


A Echt Flenerkbloosen (Faboideae) san en onerfamile uun det plaantenfamile faan a Bongfrüchten (Fabaceae). Diar hiar muar üs 12.000 slacher uun 420 sköölen tu. Flooken haa en grat bedüüdang üs iidj för a minsken of fuder för tiiren. Hör nööm haa's efter höör üübfaalen bloosenbleeden. Abreae – Amorpheae – Bossiaeeae – Brongniartieae – Cicereae – Crotalarieae – Dalbergieae – Desmodieae – Dipterygeae – Euchresteae – Fabeae – Galegeae – Genisteae – Hedysareae – Hypocalypteae – Indigofereae – Loteae – Millettieae – Mirbelieae – Phaseoleae – Podalyrieae – Psoraleeae – Robinieae – Sesbanieae – Sophoreae – Swartzieae – Thermopsideae – Trifolieae – Wisterieae Commonskategorii: Echt Flenerkbloosen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Echt Flenerkbloosen


De Jerusalem Distrikt (üüb Hebreews: מְחוֹז יְרוּשָׁלַיִם [me̞ˈxo̞z je.ʁu.ʃaˈla.jim], üüb Araabsk: منطقة القدس Minṭaqat Al-Quds) as een faan dön seeks distrikten faan Israel. A distrikt leit uun a maden faan't lun. Det hee 904.100 lidj (2008). At hoodsteed faan a distrikt as Jerusalem. Dön tjiin gratst steeden uun a distrikt san: Israel, citypopulation.de Israel: Jerusalem, citypopulation.de


De Nuurd Distrikt (üüb Hebreews: מְחוֹז הַצָּפוֹן [me̞ˈxo̞z hats.tsa.ˈfon], üüb Araabsk: منطقة الشمالية Minṭaqat Aš-Šamāliyyah) as een faan dön seeks distrikten faan Israel. A distrikt leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 1.242.100 lidj (2008). At hoodsteed faan a distrikt as Nazareth. Dön tjiin gratst steeden uun a distrikt san: A distrikt hee fiiw onerdistrikten: Israel, citypopulation.de Israel: Northern District, citypopulation.de


Östersund as e hoodstää foon jü prowins Jämtland, Sweeden. Jü stää heet 44.327 inboogere (2010). Dåt as uk e hoodstää foon jü Östersund Komuun. Rädjhüs Commons: Östersund – Soomling foon bile än filme Östersund kommun


De Maden Distrikt (üüb Hebreews: מְחוֹז הַמֶּרְכָּז [me̞ˈxo̞z ham.me̞r.ˈkaz], üüb Araabsk: المنطقة الوسطى Minṭaqat Al-Wusṭā) as een faan dön seeks distrikten faan Israel. A distrikt leit uun a waast faan't lun. Det hee 1.770.400 lidj (2008). At hoodsteed faan a distrikt as Ramla. Dön tjiin gratst steeden uun a distrikt san: Israel, citypopulation.de Israel: Central District, citypopulation.de


De Tel Aviv Distrikt (üüb Hebreews: מְחוֹז תֵּל־אָבִיב [me̞ˈxo̞z tel aˈviv], üüb Araabsk: منطقة تل أبيب Minṭaqat Tall ʾAbīb) as een faan dön seeks distrikten faan Israel. A distrikt leit uun a waast faan't lun. Det hee 1.258.800 lidj (2008). At hoodsteed faan a distrikt as Tel Aviv-Jaffa. Dön tjiin gratst steeden uun a distrikt san: Israel, citypopulation.de Israel: Tel Aviv District, citypopulation.de


De Süüd Distrikt (üüb Hebreews: מְחוֹז הַדָּרוֹם [me̞ˈxo̞z had.daˈ.rom], üüb Araabsk: منطقة الجنوبية Minṭaqat Al-Janūbiyyah) as een faan dön seeks distrikten faan Israel. Det hee 1.067.400 lidj (2008). At hoodsteed faan a distrikt as Be'er Scheva. Dön tjiin gratst steeden uun a distrikt san: Israel, citypopulation.de Israel: Southern District, citypopulation.de


Saturnus (sümbool: ) as en gasplaneet. Dåt as jü seekste planeet önj üs sansüsteem än eefter Jupiter di tweedgrutste planeet. Saturnus heet 61 moune, deerfoon da grutste Titan, Rhea, Iapetus, Dione än Tethys san. Åle gasplaneete önj üs sansüsteem heewe ränge. Bi Saturnus koon me dåt bloot ma da uugne löke. 1979: Pioneer 11 1980: Voyager 1 1981: Voyager 2 2004-diling: Cassini-Huygens Commons: Saturnus – Soomling foon bile än filme


Varberg as en stää önj jü prowins Halland, Sweeden. Jü stää heet 27 602 inboogere (2010). Dåt as e hoodstää foon jü Varberg Komuun. Commons: Varberg – Soomling foon bile än filme Varberg kommun


Vorlage:Infobox Verwaltungseinheit/Wartung/DichteVorlage:Infobox Verwaltungseinheit/Wartung/ISO Judäa an Samaria (hebreewsk מְחוֹז יְהוּדָה וְשׁוֹמְרוֹן  Mechos Jehuda we'Schomron) as di israeelisk nööm för't Waastjordanlun. Det regiuun as 5.878 kwadrootkilomeetern grat, an 1967 uun a Sääks-Daar-Kriich faan Israel wonen wurden. Hat hiart ei tu a stoot Israel, as oober sant di tidj faan Israel besaat. Diar wene bütj ~400.000 juuden oober knaap trii miljuun arabern, an jo stridj diar för en suwereenen stoot Palestiina. Hör poliitisk stem as det PLO. [1], Arutz Sheva Commonskategorii: Judäa an Samaria – Saamlang faan bilen of filmer


Gagausien [gagaˈuːziən] (gagausisk Gagauz Yeri of Gagauziya, rüsk Гагаузия, rumeensk Găgăuzia) as en autonoom republiik uun Moldaawien. Hat hää trii amtspriaken an en aanj regiarang. Diar lewe knaap 140.000 minsken üüb 1.800 kwadrootkilomeetern. Uun't jindial tu Transnistrien strat Gagausien oober ei för suwereniteet faan Moldaawien. Det san amanbi so föl iinwenern üs uun Nuurdfresklun uun en regiuun so grat üs det Saarlun. Commonskategorii: Gagausien – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Gagausien (sjiisk) Wikipedia üüb Gagausisk


Örnsköldsvik as en stää önj jü prowins Västernorrland, Sweeden. Jü stää heet 28 991 inboogere (2010). Commons: Örnsköldsvik – Soomling foon bile än filme Örnsköldsvik stää


At Gagausisk spriak (aanj nööm Gagauz dili of Gagauzça; iar uk uun kyrilisk Гагауз дили, Гагаузча) as det spriak faan a Gagausen uun Moldaawien. Hat hiart tu a oghuusisk twiig faan a Turkspriaken Gagausisk as daalang en amtspriak uun Gagausien bütj Rumeensk an Rüsk. Gagausen an Türken kön jo gud mäenööder onerhual, hör spriaken skeel knaap. Gagausisk bi Ethnologue Lars Johanson,Éva Csató The Turkic languages. S. 82 (online) Helmut Glück: Metzler Lexikon Sprache. S. 203. Turkspriaken: Altaisk, Aserbaidschaansk, Baschkiirisk, Chaladschisk, Chakasisk, Gagausisk, Jakutisk, Karatschai-Balkaarisk, Karlukisk, Kasachisk, Kiptschakisk, Kirgiisk, Oghuurisk, Oghuusisk, Sibiirisk, Tataarisk, Tschuwaschisk, Turkmeensk, Tuwiinisk, Türkisk, Uighuurisk, Usbekisk Commonskategorii: Gagausisk spriak – Saamlang faan bilen of filmer