Di Min Jiang (sjineesk 闽江, Pinyin Mǐn Jiāng) as di gratst faan 600 struumer uun det sjineesk prowins Fujian. Hi komt faan a Wuyi-Berger deel, diar det prowins Fujian faan det prowins Jiangxi ufdial. Di struum lääpt uf, huar det Taiwan-Struat uun't Uastsjineesk Sia auergongt bi Fuzhou. Efter di struum as det sjineesk spriakwiis faan a Min spriaken näämd. Commonskategorii: Min Jiang – Saamlang faan bilen of filmer


Remscheid as en krisfri stää önj dåt tjüsch bundeslönj Nordrhin-Weestfåålen, önj di Düsseldorf Regiiringsdistrikt. Jü stää heet 111.516 inboogere (2020). Germany: States and Major Cities, citypopulation.de


Qin Shihuangdi (üüb Schineesk: 秦始皇帝 Qín Shǐhuángdì; bäären Ying Zheng, 嬴政 Yíng Zhèng; * 259 f.Kr. uun Handan; † 10. September 210 f.Kr. uun Shaqiu) wiar faan 247 f.Kr. tu san duas de iarst keiser faan Schiina an a grünjleier faan det Qin-Dynastii. Sin greefmool uun Xi'an hee det bekäänd terakota armee. Keisern faan det Qin-Dynastii: Qin Shihuangdi (247-210 f.Kr.), Qin Er Shihuangdi (210-207 f.Kr.), köning: Ziying (Oktuuber-Deetsember 207 f.Kr.).


Ünbekäänd dootem Qin Shihuangdi wurd de iarst keiser faan Schiina an faan det Qin-Dynastii.


Friisk.org as en online auersaater faan Tanno Hüttenrauch an Michael Wehar. Diarmä könst dü faan Sjiisk tu Sölring auersaat an uk amkiard. Uun uugenblak (Maarts 2020) werke jo tau widjer mä a spriakwiisen Halagfresk an Gooshiirder. Uun a naist juaren skel aal a Nuurdfresk spriakwiisen diar uun föörkem. Auer Friisk.org fanjst dü uk ferwisangen tu ööder Sölring projekten üüb YouTube an Instagram. T. Hüttenrauch and M. Wehar. An Online Dictionary for Dialects of North Frisian. Proceedings of the EURALI Workshop @LREC2022. http://www.lrec-conf.org/proceedings/lrec2022/workshops/EURALI/pdf/2022.eurali-1.15.pdf Nuurdfresk wurdenbuken Friisk.org Wääbsteed Iindrach üüb Wikidata


Renault (Ütspraak üp franzk)?/i [ʀəˈno] es en franzk Autofirma. 1999 slööt Renault höm me Nissan en Mitsubishi töhop. Renault-Nissan-Mitsubishi es jen fan di gurtest Autofabriiken üp Wārel. Ön't Jaar 2015 her Renault ombi 120.000 Aarberers ön Gang, en des haa 2,8 Miljoonen Autos becht. Fan di dütsk Automarker fing Renault ön't Jaar 2014 3,5% of. Diarme wiar dit di taust-starkst bütlöning Autofirma ön Dütsklön. Me 66,3 Mrd. US-Dollar, wat ön't Jaar omseet waar, kür 5,8 Mrd. USD wonen uur, en diarme es Renault eeđer Forbes Global 2000 üp Stair 135 fan di gurtest Firmen aurhaur (Stant: 2017). Di trii Brüđern Louis (1877-1944), Fernand (1865–1909) en Marcel Renault (1872–1903) haa ön di 25. Februwaari fan 1899 jaar Firma iipenmaaket. Hat jit man, dat di Firma al tö Jööl 1898 tö Wārel kemen es, aurdat Louis Renault me en Auto önerwai wiar, wat hi fan Holt töhopklüđert her. 12 Liren wil di Wain üp Slach uk haa. Des waar da dit jest Model, dit Model A. Di Firma wukseti waker, al 1900 her Renault ombi 100 Aarberers ön Gang. Gurt es di Firma man 1906 uuren, üs fan en Firma ön Paris 250 Taksis bistelt waar. Eeđer di Duaren fan sin Brüđern


Ian miljaard as di nööm för en taal, för en ian mä njügen nolen. 1.000.000.000 = 109. Dü könst uk sai: ian miljaard as düüsen mool düüsen mool düüsen (1.000 * 1.000 * 1.000). Di nööm komt faan't latiinsk wurd mille „düüsen“ uf. Uun a technik hää'm det flooksis mä sok grat taalen tu dun, an do woort ian miljaard mä det föörwurd Giga- ufkört, t.b. ian Gigabyte. Commonskategorii: Miljaard – Saamlang faan bilen of filmer


Kutaisi (üüb Georgisk: ქუთაისი [kʰutʰɑisi]) as at hoodsteed faan det Imereetien Regiuun an det traadgratst steed uun Georgien. Det leit uun a uast faan't lun. Det hee 147.635 lidj (2014). At steed hee en lochthuuwen. Georgia, citypopulation.de


Gori (üüb Georgisk: გორი [ɡɔri]) as at hoodsteed faan det Baner Kartlien Regiuun uun Georgien. Det leit uun a maden faan't lun. Det hee 48.143 lidj (2014). Det as uk at hoodsteed faan det Gori Munisipaliteet. Joosef Staalin (Iosseb Bessarionis dse Dschughaschwili, 1878-1953), hoodmaan faan det Sowjetunioon, wurd uun Gori bäären. Georgia, citypopulation.de


Telawi (üüb Georgisk: თელავი [tʰɛlɑvi]) as at hoodsteed faan det Kacheetien Regiuun uun Georgien. Det leit uun a uast faan't lun. Det hee 19.629 lidj (2014). Det as uk at hoodsteed faan det Telawi Munisipaliteet. Georgia, citypopulation.de


Rustawi (üüb Georgisk: რუსთავი [rustʰɑvi]) as at hoodsteed faan det Liiger Kartlien Regiuun uun Georgien. Det leit uun a süüduast faan't lun. Det hee 125.103 lidj (2014). Georgia, citypopulation.de


Achaltsiche (üüb Georgisk: ახალციხე [ɑxɑltsʰixɛ]) as at hoodsteed faan det Samts'che-Dschawacheetien Regiuun uun Georgien. Det leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 17.903 lidj (2014). Det as uk at hoodsteed faan det Achaltsiche Munisipaliteet. Georgia, citypopulation.de


Di Renault Kangoo Z.E. (Ütspraak üp franzk)?/i es en Elektroauto. Hat jert tö di Modeli, wat Renault ombecht of nii üttaacht heer, dat des emisjoonsfrii laap ken. Di Kangoo II, hur di Kangoo ZE fan maaket es, lapt al sent 2008 me Bensiin of Diesel. Dit Elektromodel waar 2011 fuarstelt. Di jest Bechningsreeg waar fan 2011 bit 2013 forkoopet. Di Baterii kür 22 kWh hual. 2013 kām di taust Reeg me en nii Nöös en en Baterii, wat 33 kWh hual kür. Di Laapwai eeđer NEFZ wiar bi di jest Reeg 170 km, en me di nii Baterii 270 km. Hok Renault Kangoo ZE fan di taust Bechningsreeg me 33-kWh-Baterii laap bi di Benen-Diken-Hof ön Kairem. Lüng Karoseri. Bi di Forkooper staant en kuurt Kangoo ZE, achtern söner Winingern en me Sküüvdüür rochts. ZE meent "Zéro émission", niin Emisjoonen. "Zéro émission", Ütspraak üp franzk?/i


Voyager 2 as en rümsond, diar at NASA mä am Jupiter, Saturnus, Uranus an Neptunus forsket. At rümsond as uun sin skak det likedening üüs sin sasterskap Voyager 1. Det wurd 20. August 1977 startet. Det floog 1979 at planeet Jupiter, 1981 Saturnus, 1985 Uranus an 1989 Neptunus föörbi. Det as det iansig rümskap, wat üüb a naite faan Uranus an Neptuun kimen as. Diarauer kem dön miast biljen, wat wi faan döndeer tau isplaneeten sä, faan detheer rümskap. At sond reert ham nü faan't sansüsteem wech an iin uun det interstelar rüm.


Voyager 1 as en rümsond, diar at NASA mä am Jupiter an Saturnus forsket. At rümsond as uun sin skak det likedening üüs sin sasterskap Voyager 2. Det wurd 5. September 1977 startet. Faan Janewoore tu April 1979 floog at rümskap at planeet Jupiter an uun Nofember 1980 at planeet Saturnus föörbi. At sond reert ham nü faan't sansüsteem wech an iin uun det interstelar rüm. Tidjraagersekwens faan't Naierkemen faan Voyager 1 tu Jupiter Saturnus


Di Renault Twizy es en Elektroauto. Hat jert tö di Modeli, wat Renault ombecht of nii üttaacht heer, dat des emisjoonsfrii laap ken. Dit Program jit Zéro Émission Di Twizy waar 2011 fuarstelt. Di Twizy Urban 45 lapt 45 km/h me en Maskiinenkraft fan 4 kW. Bi't Önköören ken di Kraft bit 7,6 kW gung. Dit Draimoment giar bit 33 Nm. Des Model ken em me en iinfachi Forseekeringsnumer köör, wan em en Köörforloof Klas AM heer. Üs Urban, Color of Technic uur di wakeri Twizy önböören. Des heer en Maskiinenkraft fan 8 bit tö 12,5 kW en lapt 80 km/h. Dit Draimoment es 57 Nm. Sent 2013 jeft et uk en Twizy Cargo, diar waant di Achterseet, en em ken Kraam fan achtern iinleer. Commons: Renault Twizy – Saamling fan Skelter en Videos Youtube-Video zur Entwicklung des Renault Twizy (englisch) ZE meent "Zero Emission", niin emisjoonen.


Nuadjil woort brükt, wan det amtelk jil niks muar wäärs as. Efter grat katastroofen üs en kriich lääpt a wiartskap ei muar of noch ei weder. Man a lidj skel jo lewe an brük iarst ans en nuadjil för't nuadagst. Efter a Iarst Weltkriich hää't furchboor loong düüret, iar a wiartskap ham weder ferhaalet hed. Tuiarst kaam a lidj noch mä nuadjil faan hör stääd of gemeen turocht. Oober ales wiar knaap, an a ianfachst dingen üs t.b. bruad wurd jüürer an jüürer. Tuleetst as mä miljaarden betaalet wurden. Mä a motiiwen üüb det nuadjil as uun a ufstemangstidj uk stemang maaget wurden för of jin Sjiisklun of Denemark: Flensborag 50 Panang Husbyholz 50 Panang Tinglev 1 Mark Uk uun Nuurdfresklun hed bal arke gemeen sin aanj nuadjil. Üüb enkelt skiiner as en spreegwurd üüb Nuurdfresk. Fäästääg Hüsem 500.000 Mark Naibel 50 Panang Söl Ārichsem 2 Mark Kaamp 1 Mark Kairem 2 Mark List 50 Panang Muasem 1 Mark Tinem 2 Mark Weesterlön 1 Mark Feer Bualigsem 1 Mark A Wik 1 Mark Oomram Noorsaarep 25 Panang Noorsaarep 50 Panang Witjdün 1 Mark Halaglun Halaglun 500 miljaarden Mark Commonskategorii: Nuadjil – Saamlang faan bilen of filmer


Di Renault Zoe Ütspraak üp franzk?/i es en Elektroauto. Hat jert tö di Modeli, wat Renault ombecht of nii üttaacht heer, dat des emisjoonsfrii laap ken. Des Model es sent 2013 üp Straat. Di Noom es üs en Könstuurt fan "Zéro émission" maaket uuren (Zéro é, Zo é, ...). Di Zoe her tömrendst tau forskeligi Motooren en trii Bateriien. Diarom es dit beeter en maaki en Tabeli diaraur. Di Zoe es uk aaft privaat ön Gang. Des Zoe heer en Baterii me 41kWh, wat "ZE 40" jit. Des Zoe heer en Baterii me 52kWh, wat "ZE 50" jit. Z.E. meent "Zero Emission", niin emisjoonen. "Zéro émission", Ütspraak üp franzk?/i Neuer Europäischer Fahrzyklus Worldwide harmonized Light vehicles Test Procedure


Robert II. (* 2. Marts 1316 uun Paisley, Renfrewshire; † 19. April 1390 uun Dundonald Castle, Ayrshire) wiar faan 1371 tu san duas köning faan Skotlun. Föör hi köning wurd, war hi rikshoofmääster (üüb Ingels: High Steward) faan't lun. Hi lai at köningsdynastii faan a Stewarts grünj. Hi wiar de iansig dring faan Walter Stewart an Marjorie Bruce, köning Robert the Bruce an sin iarst wüf Isabella faan Mar hör foomen. Köninger an Köninginen faan Skotlun (Stewart/Stuart Dynastii): Robert II. (1371-1390), Robert III. (1390-1406), Jaakob I. (1406-1437), Jaakob II. (1460-1488), Jaakob III. (1460-1488), Jaakob IV. (1488-1513), Jaakob V. (1513-1542), Maria I. (1542-1567), Jaakob VI. (1567-1625), Kaarl I. (1625-1649), Kaarl II. (1649-1651, 1660-1685), Jaakob VII. (1685-1688), Maria II. (1688-1695) an Wilhelm II. (1688-1702), Anna (1702-1707), 1707: Skotlun wurd dial faan det Ferianigt Köningrik.


Likstroom ( uk DC - Direct Current) es en elektrisk Stroom, wat sin Macht en sin Wai ek foranert.. Uk likmaaket Wekselstroom ("miskstruum") jit Likstroom, wan di Wai höm ek anert. Riin of pulsiarendi Likstroom ken fan Bateriien wonen uur of fan Solaarselen en Solaarmoduuli. Fan Wekselstroom ken Likstroom maaket uur me en elektroonisk Giraat fan Diooden, Kondensatooren en Spuulen. DIN 40110-1: Wechselstromgrößen – Zweileiter-Stromkreise, 1994 DIN 5483-1: Zeitabhängige Größen – Benennung der Zeitabhängigkeit, 1983 Commons: Likstruum – Saamling fan Skelter en Videos Wakselstruum Wekselstroom Dreistruum Draistroom


Köning Jaakob VI. (faan Skotlun) an I. (faan Ingelun an Irlun; üüb Ingels: James VI. of James I.; * 19. Jüüne 1566 uun Edinburgh, Skotlun; † 27. Marts 1625 uun Theobalds Park, Graafskap Hertfordshire, Ingelun) wiar faan 1567 köning faan Skotlun an faan 1603 tu san duas köning faan Ingelun an Irlun. Köninger an Köninginen faan Skotlun (Stewart/Stuart Dynastii): Robert II. (1371-1390), Robert III. (1390-1406), Jaakob I. (1406-1437), Jaakob II. (1460-1488), Jaakob III. (1460-1488), Jaakob IV. (1488-1513), Jaakob V. (1513-1542), Maria I. (1542-1567), Jaakob VI. (1567-1625), Kaarl I. (1625-1649), Kaarl II. (1649-1651, 1660-1685), Jaakob VII. (1685-1688), Maria II. (1688-1695) an Wilhelm II. (1688-1702), Anna (1702-1707), 1707: Skotlun wurd dial faan det Ferianigt Köningrik. Köninger an Köninginen faan Ingelun uun det 17. juarhunert: Elisabeth I. (1558-1603), Jaakob I. (1567-1625), Kaarl I. (1625-1649), Kaarl II. (1649-1651, 1660-1685), Jaakob II. (1685-1688), Maria II. (1688-1695) an Wilhelm II. (1688-1702), Anna (1702-1707), 1707: Ingelun wurd dial faan det Ferianigt Köningrik.


Robert III. (bäären John Stewart; * 1337; † 4. April 1406 uun Rothesay) wiar faan 1390 tu san duas köning faan Skotlun. Hi wiar Robert II. an sin iarst wüf Elizabeth Mure faan Rowallan hör äälst dring. Köninger an Köninginen faan Skotlun (Stewart/Stuart Dynastii): Robert II. (1371-1390), Robert III. (1390-1406), Jaakob I. (1406-1437), Jaakob II. (1460-1488), Jaakob III. (1460-1488), Jaakob IV. (1488-1513), Jaakob V. (1513-1542), Maria I. (1542-1567), Jaakob VI. (1567-1625), Kaarl I. (1625-1649), Kaarl II. (1649-1651, 1660-1685), Jaakob VII. (1685-1688), Maria II. (1688-1695) an Wilhelm II. (1688-1702), Anna (1702-1707), 1707: Skotlun wurd dial faan det Ferianigt Köningrik.


Glasgow ([ˈɡlæzɡoʊ], [ˈɡlɑːzɡoʊ] of [ˈɡlɑːsɡoʊ], üüb Skots: Glesga [ˈɡlezɡə]; üüb Geelisk: Glaschu [ˈkl̪ˠas̪əxu]) as det gratst steed an en council area uun Skotlun. At steed leit uun a süüd faan't lun. Det hee 590.570 lidj (2011). United Kingdom: Countries and Major Cities, citypopulation.de


Köning Robert III. (Skotlun) († 1406)


Di Renault Master Z.E. es en Elektroauto. Hat jert tö di Modeli, wat Renault ombecht of nii üttaacht heer, dat des emisjoonsfrii laap ken. Di Master III, hur di Master ZE fan maaket es, lapt al sent 2010 me Bensiin of Diesel. Dit Elektromodel waar 2018 fuarstelt. Di Maskiin es fan di Renault Zoe, di Baterii es fan di Kangoo Z.E.. Renault stjüürt Wainer üt di laapend Seerie tö en Ombechningsfirma, hur di Elektrotechnik iinbecht uur. Di Master Z. E. es me 21,5 kWh fuar 100 km öndönen, man dit ken waker muar uur, wan em wat āpleeren heer of wan di Winj fan fuarn kumt. Aurdat di Motor en bet swak üp Brest es, ken di Master Z.E. bluat 15% önstiig, wan di lerig es. ZE meent "Zéro émission", niin Emisjoonen. "Zéro émission", Ütspraak üp franzk?/i


Aberdeen ([æbəˈdiːn], üüb Skots: Aiberdeen [ebərˈdin]; üüb Geelisk: Obar Dheathain [ˈopər ˈʝɛhɪn]) as det treedgratst steed an en council area uun Skotlun. At steed leit uun a nuurduast faan't lun. Det hee 195.040 lidj (2011). United Kingdom: Countries and Major Cities, citypopulation.de


Dundee ([dʌnˈdiː], üüb Geelisk: Dùn Dèagh) as det fjuardgratst steed an en council area uun Skotlun. At steed leit uun a uast faan't lun. Det hee 147.390 lidj (2011). United Kingdom: Countries and Major Cities, citypopulation.de


Paisley ([ˈpeɪzli], üüb Geelisk: Pàislig) as det füftgratst steed uun Skotlun. At steed leit uun a waast faan't lun. Det hee 76.830 lidj (2011). Det as at hoodsteed faan det unitary authority Renfrewshire. Robert II. (1316-1390), köning faan Skotlun, wurd uun Paisley bäären. United Kingdom: Countries and Major Cities, citypopulation.de


Di Hyundai Ioniq (Ütspraak)?/i es en Elektroauto. Dit Model waar 2016 fuarstelt.


Reutlingen as en stää önj dåt tjüsch bundeslönj Baden-Würtembärj. Jü stää heet 115.865 inboogere (2019). Germany: Baden-Württemberg, citypopulation.de


Baarlook (Allium ursinum) es - sa üs uk di üđer Aarten fan Look- en Plantenaart iin ön di Famiilie fan di Amaryllisplanten (Amaryllidaceae). Maning Slacher haa en skarp Hārem, en dit komt fan't Alliin, wat diarbenen es. En Böterskiiv me Baarlook-Böter Baarlook let höm gur iin ön Böter iit, man em ken di Bleeren uk litj haki en aur sin Iit striili. Wan dit leenger fuarhual skel, da ken em uk en Baarlook-Pesto maaki. Em ken uk Baarlook-Ketchup koopi of salev maaki, dit halt uk en gur Tir sin Smak. Pore (Allium ampeloprasum) Skalot (Allium cepa, mä Allium ascalonicum) Witlook (Allium sativum) Gērslook (Allium schoenoprasum) Baarlook (Allium ursinum) A. subg. Allium – A. subg. Amerallium – A. subg. Anguinum – A. subg. Bromatorrhiza – A. subg. Butomissa – A. subg. Caloscordum – A. subg. Cepa – A. subg. Cyathophora – A. subg. Melanocrommyum – A. subg. Microscordum – A. subg. Nectaroscordum – A. subg. Polyprason – A. subg. Porphyroprason – A. subg. Reticulatobulbosa – A. subg. Rhizirideum – A. subg. Vvedenskya Commons: Baarlook – Saamling fan Skelter en Videos Wikispecies heer en artiikel tö: Baarlook


Lublin as en steed an uk en steedkreis uun a uast faan Poolen. Det hee 349.103 lidj (2011). Det as at hoodsteed faan det Lublin Prowins. Poland: Major Cities, citypopulation.de


Gamprin as ian faan dön elwen gemeenden faan Liechtenstein. At gemeend leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 1606 lidj (2010). At gemeend bestäänt ütj tau dialen, wat faan det Eschen Gemeend skääsd san. At waastdial, wat a grater faan dön tau dialen as, leit bi de Rhein Struum. Det hee tau taarpen: Gamprin Bendern Liechtenstein, citypopulation.de


Eschen as ian faan dön elwen gemeenden faan Liechtenstein. At gemeend leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 4215 lidj (2014). At gemeend bestäänt ütj tau dialen, wat faan det Gamprin Gemeend skääsd san. At waastdial, wat föl letjer üüs at uastdial as, leit bi de Rhein Struum. Det hee tau taarpen: Eschen Nendeln Liechtenstein, citypopulation.de


Mauren as ian faan dön elwen gemeenden faan Liechtenstein. At gemeend leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 3999 lidj (2010). At gemeend hee tau taarpen: Mauren Schaanwald Liechtenstein, citypopulation.de


Schaan as ian faan dön elwen gemeenden faan Liechtenstein. At gemeend leit uun a nuurd an süüduast faan't lun. Det hee 5767 lidj (2010). Eksklaawen faan dön Vaduz (Vaduzer Riet an Forst) an Planken (Riet an Wes) Gemeenden lei banen't gemeend. At gemeend hee uk sin aanj ekslaawen, tau letjen, wat uun det Planken Gemeend lei, an tau graten, wat uun a süüduast faan't lun lei. Liechtenstein, citypopulation.de


Tesla, Inc. (bit tö di 1. Febriwaari 2017 Tesla Motors) es en amerikaansk Firma, wat Elektroautos, Bateriien (Sa üs di Tesla Powerwall) en Solaarönlaagen becht en forkoopet. Üs di Sen fan di Firma uur "dit Önsküüwen fan di Aurgang tö fuarhualing Energii" nēmt. Di Noom kumt fan Nikola Tesla, diar noch fan Kroatien kām. Di Rochten fuar di Noom skül em jest fan di Tesla a. s. ön Tschechien fo. Sent 2010 sen di Rochten fuar di Noom aurleten. Dit jest Auto, wat ön Seerie becht waar, wiar di Tesla Roadster. Dit wiar uk di jest elektrisk Seerienwain üp Wārel. Di Roadster waar fan 2008 bist 2012 becht. 2017 waar di Prototyp fan en nii Roadster fuarstelt, wat aur 400 km/h laap skel. Me ombi 200 kWh Batteriikapatsiteet skel di Laapwai aur 1.000 km wiis. Di Sküüvtir fan 0 üp 97 km/h (0 bit 60 Miilen) skel 1,9 Sekunden wiis, fan 0 üp 160 km/h skel dit 4,2 Sekunden waari. Diaraur wiar dit dit wakerst Seerienauto, wat jens becht uuren es. Bit deling (2020) lapt dit Model S. Fuarstelt waar dit al 2009, üp Straat es dit sent Juuli 2012 önerwai. Dit Model S es di jest ain Produktsjoon fan


Planken as ian faan dön elwen gemeenden faan Liechtenstein. At gemeend leit uun a nuurduast faan't lun. Det hee 425 lidj (2010). Liechtenstein, citypopulation.de


Triesenberg as ian faan dön elwen gemeenden faan Liechtenstein. At gemeend leit uun a maden an süüduast faan't lun. Det hee 2562 lidj (2010). http://citypopulation.de/en/liechtenstein/ Liechtenstein, citypopulation.de]


Triesen as ian faan dön elwen gemeenden faan Liechtenstein. At gemeend leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 4826 lidj (2010). Liechtenstein, citypopulation.de


Balzers as ian faan dön elwen gemeenden faan Liechtenstein. At gemeend leit uun a süüd an uast faan't lun. Det hee 4528 lidj (2010). Liechtenstein, citypopulation.de


Di Tesla Model S es en Elektroauto. Hat uur fuaral ön di USA becht, man em stjüürt uk CKD-Kasten naa di Neđerlönen, hur ja fuar Euroopa töhopseet uur. Sa üs em dit al bi di Tesla Roadster (2008) maaket heer, uur di Köörbaterii fan 18650-Selen, wat Lithium-Ioonen-Bateriien sen, töhopluaret. Des sen al jaarlung fuar Laptops ön Gang . Koopet uur des fuar't Miist fan Panasonic. Dit ken em höm sa fuarstel: 1 Seli heer 3,6 Volt Spaning en 3,5 Ah Kapatsiteet. Skrekelt em 10 diarfan ön Reeg, uur di Spaning hooger, dit sen da 36 Volt en 3,5 Ah Kapatsiteet, dit sen 126 Wattstünen. Skrekelt em diarfan 4 Reegen paraleel, da oor di Stroomkraft of Kapatsiteet multiplitsiaret, diarfan uur 504 Wattstünen. Sa sjocht dit bi 10 x 4=40 Selen üt, wat 10R 4P (10 ön Reeg, fjuur paraleel) töhopluaret sen. Des leengt al fuar en Elektroweel. Di Bireekningen sen diar uk jit beeter forklaaret (Pedelec#Seerienakku_Bosch_Classic) En sa ken em förter reekni: En Reeg fan düüsend Selen heer 360 Volt, diarfan fjuur paraleel sen 5,04 kWh. Maaket em en Reeg fan 27 Selen, kumt em üp ombi 96 Volt, diarfan 62 Reegen paraleel sen ombi 6 kWh, diar kür em al


Elon Reeve Musk ([ˈiːlɒn ˈmʌsk]; * 28. Jüüne 1971 uun Pretoria) as en kanaadisk-US-onernemer, di faan Süüdaafrika kaam. Hi hed paart uun't grünjlaanjen faan det online-betaalsüsteem PayPal. Hi wiar uk a grünjleier faan det priwaat rümfaartonernemen SpaceX an de elektroautomaager Tesla Inc.. Commons: Elon Musk – Saamling faan biljen of filmer


Rakvere (üüb Tjiisk: Wesenberg) as en steed uun Eestlun. At steed leit uun a nuurduast faan't lun. Det hee 17.983 lidj (2011). Det as at hoodsteed faan de Lääne-Viru Lunkreis. Estonia: Settlements, citypopulation.de


Nikola Tesla (üüb Serbisk (Kyrilisk: Никола Тесла; * 10. Jüüle 1856 uun Smiljan, Kroatisk Militeergrens, Keiserdoom Uasterrik; † 7. Janewoore 1943 uun New York, Ferianigt Stooten) wiar en serbisk-amerikoons ütjfinjer, füüsiker an elektroinschenjöör. Commons: Nikola Tesla – Saamling faan biljen of filmer


At Keiserdoom Uasterrik wiar faan 1804 tu 1867 en madeleuropeeisk multinatschunaal gratmeecht, wat troch proklamatschuun ütj at rik faan a Habsburgern skeeben wurd. Det wiar uun Euroopa, efter det Rüs Keiserrik an det Ferianigt Köningrik det traadgratst rik. Tup mä Preussen wiar det ian faan dön tau gratmeechten faan de Tjiisk Bund. Geograafisk wiar det efter det Rüs Rik an det Iarst Fraansöösk Rik faan Napoleon Bonaparte det traadgratst rik uun Euroopa (621.538 km²). Det wurd üs reakschuun tu det Iarst Fraansöösk Rik proklamiaret. A keiser faan't rik wiar uk kaiser faan det Halig Röömsk Rik, iar det 1806 apliaset wurd. At Keiserdoom Uasterrik wurd efter det uasterriks-ungarisk ütjlik faan 8. Jüüne 1867 tu at dopelmonarchii Uasterrik-Ungarn. Franz I. (1804-1835) Ferdinand I. (1835-1848) Franz Josef I. (1848-1867)


Herbert Marcuse ([maɐ̯ˈkuːzə]; * 19. Jüüle 1898 uun Berliin; † 29. Jüüle 1979 uun Starnberg) wiar en tjiisk-ameerikoons filosoof, sosioloog an politoloog, diar mä det Frankfurt School faan Kritisk Teorii ferbünjen as. Hi studiaret uun det Humboldt Uniwersiteet uun Berliin an Freiburg Germanistik an Filosofii. Uun Freiburg studiaret hi bi Martin Heidegger an üüs föl faan sin generatschuun hed hi wat uu so föl auer Heidegger an sin skraften Sein und Zeit (1927). Hi wiar en wichtig figüür uun't Instituut för Sosiaalforsking uun Frankfurt, wat lääder üüs Frankfurt Skuul bekäänd wurd. Uun sin werken, kritisiaret hi Kapitalismus, neimuudis technologii, histoorisk materialismus an populeerkultüür, an skreew, dat jo nei skaken faan sosiaal kontrol san. Efter't Adolf Hitler sin meechtauerdreeging ferleet Marcuse 1933 Tjiisklun an lewet hi för kurt tidj uun Genf an Pariis. Entelk ging hi 1934 iin uun dön Ferianigt Stooten. Twesken 1943 an 1950, Marcuse werket för det US-regiaring bi det Office of Strategic Services (wat lääder det Central Intelligence Agency wurd). Uun detdiar tidj skreew hi Soviet Marxism: A Critical Analysis (1958 ütjden), diaruun hi at ideologii faan det Komunistisk Partei faan det Sowjetunioon kritisiaret. Uun dön 1960 an 1970 juaren wurd hi üüs de wichtigst teoreetiker faan


At Republiik Adygeeja as en letj autonoom republiik uun det Süüdrüslun regiuun faan Rüslun. Det hee 439.996 lidj (2010). At hoodsteed faan't republiik as Maikop. At lun uun a nuurd faan't republiik as flaak an uun a süüd san dön Kaukasus Berger. Dön tau gratst berger uun Adygeeja san de Tschgusch Berig (3238 m) an de Fischt Berig (2868 m). De Kuban Struum maaget dial faan at nuurdgrens faan't republiik. Dön fjauer gratst steeden uun't republiik san: At republiik hee tau steedkreiser (Maikop an Adygejsk) an sööwen distrikten: Det letst folksteeling wiar uun't juar 2010. Efter a resultooten hee't republiik 439.996 lidj: 235.471 diarfaan san wüfhööd an 204.525 karmen. Dön amtelk spriiken faan't republiik san Rüs an Adygeeisk. Adygeeja wurd 27. Jüüle 1922 üüs en autonoom prowins uun Rüslun grünjlaanjen. Det wurd 3. Jüüle 1991 en autonoom republiik. De iarst president faan't republiik wiar Aslan Dscharimow, diar 5. Janewoore 1992 woolet wurd an tu 2002 uun't baantje bleew. Öler presidenten faan't republik san: Hasret Sowmen (2002-2007), Aslan Tchakuschinow (2007-2017), an Murat Kumpilow (2017-). Russia: Southern Federal District, citypopulation.de Russia: Republic of Adygea, citypopulation.de Adygea: Republic in Southern Federal District, citypopulation.de Adygea: Republic in Southern Federal District, citypopulation.de Adygea: Republic in


Det Adygee(i)sk Spriik (uk Waast-Tscherkesisk; aanjnööm: Адыгабзэ Ādəɣābză; üüb Rüs: Адыге́йский Язы́к Adygéjskij Jazýk) as ian faan dön Nuurdwaastkaukaasisk Spriiken. Det as bitu fan Rüs det amtelk spriik faan det autonoom republiik Adygeeja uun a süüd faan Rüslun. Det wurd faan hög Tscherkes-stamer uun Adygeeja üüs skraftspriik brükt. Uun Rüslun snaake 117.489 lidj Adygeeisk üüs mamenspriik(2010). At jaft noch 277.000 spreegern faan't spriik uun a Türkei (fööraal uun Kayseri, Tokat an Kahramanmaraş). Uk lewe amanbi 4000 Tscherkes uun Galilea uun Israel. At onerracht uun skuulen uun dön taarpen Kfar Kama an Rehaniye as uun't Adygeeisk. Det as nai tu det Kabardiinisk Spriik. Sant 1938 as at spriik uun det Kyrilisk Skraft skrewen. сэ să: ik. о o: dü. ар ār: hi, hat. тэ tă: wi. шъо ŝo: jam. ахэр āxăr: jo. (1) зы [zə], (2) тIу [ṭ°], (3) щы [š̍ə], (4) плIы [pḷə], (5) тху [tx°], (6) хы [xə], (7) блы [blə], (8) ий [jəj], (9) бгъу [bġ°], (10) пшIы [pṣ̂ə].


Det Abasiinisk Spriik (aanjnööm: Абаза Бызшва Abaza Bəzšwa; üüb Rüs: Абази́нский Язы́к Abazínskij Jazýk) as ian faan dön Nuurdwaastkaukaasisk Spriiken. Det as ian faan fiiw amtelk spriiken uun Karatschai-Tscherkesien uun a süüd faan Rüslun. Uun Rüslun jaft at 37.831 spreegern (2010). Uk lewe amanbi 10.000 spreegern faan't spriik uun a Türkei (fööraal uun Kayseri, Tokat an Kahramanmaraş). Sant 1938 as at spriik uun det Kyrilisk Skraft skrewen. са(ра) sa(ra): ik. уа(ра) wa(ra): dü (m.). ба(ра) ba(ra): dü (w.). йара jara: hi. ла(ра) la(ra): hat (w.). хIа(ра) ħa(ra): wi. шва(ра) šwa(ra): jam. дара dara: jo. (1) закӏы [zakʼə], (2) гӏвба [ʕʷəbɑ], (3) хпа [χpɑ], (4) пщба [pʃbɑ], (5) хвба [χʷbɑ], (6) цба [t͡sbɑ], (7) бжьба [bʒbɑ], (8) агӀба [aʕba], (9) жвба [ʒʷba], (10) жваба [ʒʷaba]


Det Kabardiinisk Spriik (uk Uast-Tscherkesisk; aanjnööm Къэбэрдеибзэ Qăbărdeibză; üüb Rüs: Кабарди́но-Черке́сский Язы́к Kabardíno-Čerkésskij Jazýk) as ian faan dön Nuurdwaastkaukaasisk Spriiken. At spriik hee amanbi 1,6 miljuunen spreegern, diar uun dialen faan dön republiiken Kabardiino-Balkaarien an Karatschai-Tscherkesien uun a süüd faan Rüslun (mä 515.672 spreegern uun't juar 2010), uun a Türkei (fööraal uun Kayseri, Tokat an Kahramanmaraş), Jordaanien an Syrien lewe. Det as nai tu det Adygeeisk Spriik. Sant 1936 as at spriik uun det Kyrilisk Skraft skrewen. сэ sa: ik. уэ wa: dü. дэ da: wi. фэ fa: jam. (1) зы [zə], (2) тӏу [tʼʷ], (3) щы [ɕə], (4) плӏы [pɬʼə], (5) тху [txʷ], (6) хы [xə], (7) блы [bɮə] of [blə], (8) и [jə] of [əj], (9) бгъу [bʁʷ], (10) пщӏы [pɕʼə]. Всероссийская перепись населения 2010, Том 4. Национальный состав и владение языками, гражданство, s. 142. Archiwiaret faan det originool di 27. Janewoore 2021. Ufrepen di 4. April 2020.


Kayseri ([ˈkajseɾi]; iar Caesarea in Cappadocia; üüb Greks: Καισάρεια Kaisáreia) as en steed uun a maden faan det Madelanatoolien Regiuun, uun a Türkei. Det hee 955.542 lidj (2019). Det as at hoodsteed faan det Kayseri Prowins. Turkey: Kayseri, citypopulation.de


At Republiik Kabardiino-Balkaarien (üüb Kabardiinisk: Къэбэрдей-Балъкъэр Республикэ Qabardej-Bałqar Respublika, üüb Balkaarisk: Къабарты-Малкъар Республика Qabartı-Malqar Respublika, üüb Rüs: Кабарди́но-Балка́рская Респу́блика Kabardíno-Balkárskaja Respúblika) as en autonoom republiik uun det Nuurdkaukasus Regiuun faan Rüslun. Uun a nuurd leit det Stawropol Regiuun, uun a uast Nuurdoseetien-Alaanien, uun a süüd Georgien an uun a waast Karatschai-Tscherkesien. Det hee 859.939 lidj (2010). At hoodsteed faan't republik as Naltschik. Dön aacht gratst steeden uun't republiik san: Dön amtelk spriiken san Kabardiinisk, Balkaarisk an Rüs. Russia: Northern Caucasian Federal District, citypopulation.de Russia: Republic of Kabardino-Balkaria, citypopulation.de


At Republiik Karatschai-Tscherkesien (üüb Karatschai-Balkaarisk: Къарачай-Черкес Республика Qaraçay-Çerkes Respublika, üüb Kabardiinisk: Къэрэшей-Шэрджэс Республикэ Qarašej-Šardžas Respublika, üüb Rüs: Карача́ево-Черке́сская Респу́блика Karačájevo-Čerkésskaja Respúblika, üüb Abasiinisk: Къарча-Черкес Республика Qarča-Čerkes Respublika, üüb Nogai: Қарашай-Шеркеш Республика Karaşay-Şerkeş Respublika) as en autonoom republiik uun det Nuurdkaukasus Regiuun faan Rüslun. Det hee 477.859 lidj (2010). At hoodsteed faan't republiik as Tscherkessk. Dön tjiin gratst steeden uun't republiik san: Dön amtelk spriiken faan't republiik san Kabardiinisk, Karatschai-Balkaarisk, Rüs, Nogai an Abasiinisk. Russia: Northern Caucasian Federal District, citypopulation.de Russia: Republic of Karachay-Cherkessia, citypopulation.de


Bilecik [biled͡ʒik] as en steed uun a uast faan det Marmara Regiuun, uun a Türkei. Det hee 65.362 lidj (2019). Det as at hoodsteed faan det Bilecik Prowins. Turkey: Bilecik, citypopulation.de


Aksaray [ˈaksaɾaj] as en steed uun a maden faan det Madelanatoolien Regiuun, uun a Türkei. Det hee 231.302 lidj (2019). Det as at hoodsteed faan det Aksaray Prowins. Aksaray Turkey: Aksaray, citypopulation.de


Çankırı [t͡ʃankɯrɯ] as en steed uun a nuurd faan det Madelanatoolien Regiuun, uun a Türkei. Det hee 87.748 lidj (2019). Det as at hoodsteed faan det Çankırı Prowins. Çankırı, citypopulation.de


Det Aksaray Prowins (üüb Türkisk: Aksaray ili) as en prowins uun det Madelanatoolien Regiuun faan a Türkei. Det hee 416.367 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Aksaray. At prowins leit uun det Kapadookien lunskap. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: At prowins hee sant 2017 aacht distrikten: Turkey: Administrative Division, citypopulation.de Turkey: Aksaray, citypopulation.de Aksaray: Province in Turkey, citypopulation.de


Det Kayseri Prowins (üüb Türkisk: Kayseri ili) as en prowins, wat twesken dön Madelanatoolien, Madlunsia an Uastanatoolien Regiuunen uun a Türkei diald as. Det hee 1.407.409 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Kayseri. At prowins leit uun det Kapadookien lunskap. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: At prowins hee seekstanj distrikten: Turkey: Administrative Division, citypopulation.de Turkey: Kayseri, citypopulation.de Kayseri: Metropolitan Province in Turkey, citypopulation.de


Samsun as en steed uun det Suart-Sia-Regiuun faan a Türkei. Det hee 617.788 lidj (2019). Det as at hoodsteed faan det Samsun Prowins. Turkey: Samsun, citypopulation.de


Kahramanmaraş ([kahɾaˈmanmaɾaʃ]; föör 1973 Maraş) as en steed uun det Madlunsia Regiuun faan a Türkei. Det hee 538.490 lidj (2019). Det as at hoodsteed faan det Kahramanmaraş Prowins. Turkey: Kahramanmaraş, citypopulation.de


Citroën (Ütspraak üp franzk)?/i es en franzk Autofirma. Di Firma heer altert fan di iinfachst Kraamwain bit tö gurt Luksuswainer di hiile reeg önböören. Bikeent sen fuaral di Traction Avant, dit jest gurt Auto me öndrewen Fuarweelen, di ID/DS me lucht-Ööl-Feđering (Hydropneumātik), di SM me M üs Maserati-V6-Motor, wat di klötig Aarberers iin ön di Werkstairen ek rocht iinstel kür, di 2CV/Dyane, uk üs Kraamwain Fourgonnette bikeent sa üs uk di GS me Fjuurkolben-Boxer fuarn en me Lucht köölet. Al leenger es di Citroën S.A. en Daachterfirma fan di Peugeot S.A., wat töhop üs Groupe PSA bikeent es. Sa sen forskeligi Modeli lik becht, fuaral bi di Kraamwainern . Di Peugeot Partner jit uk Citroën Berlingo, di Citroën C-Zéro jit uk Peugeot IOn esf.. Al ön di niigentiger Jaaren waar ön Frankrik Elektroautos ütskrewen. Diarfan kām Wainer sa üs di Citroën Saxo /Peugeot 104 électrique of di Citroën Berlingo/Peugeot Partner électrique me Maskiinen fan 15,5 kW en Gauhairen ombi 100 km/h. Des Modeli her Nickel-Kadmium-Bateriien, wat ek sa gur wiar üs delings Lithiumbateriien en uk jit di Memory-Efekt keenti. Em kür des ek leer üs em meenti en maast höm uk jit muar diarom bikömeri. Di Laapwai wiar twesken 80


Murad IV. (üüb Osmaans Türkisk: مراد رابع, Murād-ı Rābiʿ; * 27. Jüüle 1612; 8 Febrewoore 1640) wiar faan 10. September 1623 tu san duas a sultaan faan det Osmaans Rik. Sultaanen faan det Osmaans Rik uun dön sööwentanjst an aagetanjst juarhunerten: Ahmed I. (1603-1617), Mustafa I. (1617-1618), Osman II. (1618-1622), Mustafa I. (weler, 1622-1623), Murad IV. (1623-1640), Ibrahim (1640-1648), Mehmed IV. (1648-1687), Süleyman II. (1687-1691), Ahmed II. (1691-1695), Mustafa II. (1695-1703), Ahmed III. (1703-1730), Mahmud I. (1730-1754), Osman III. (1754-1757), Mustafa III. (1757-1774), Abdülhamid I. (1774-1789).


Osman II. (üüb Osmaans Türkisk: عثمان ثانى ‘Osmān-i sānī; * 3. Nofember 1604; † 20. Mei 1622) wiar faan 26. Febrewoore 1618 tu san duas a sultaan faan det Osmaans Rik. Sultaanen faan det Osmaans Rik uun dön sööwentanjst an aagetanjst juarhunerten: Ahmed I. (1603-1617), Mustafa I. (1617-1618), Osman II. (1618-1622), Mustafa I. (weler, 1622-1623), Murad IV. (1623-1640), Ibrahim (1640-1648), Mehmed IV. (1648-1687), Süleyman II. (1687-1691), Ahmed II. (1691-1695), Mustafa II. (1695-1703), Ahmed III. (1703-1730), Mahmud I. (1730-1754), Osman III. (1754-1757), Mustafa III. (1757-1774), Abdülhamid I. (1774-1789).


Ibrahim (üüb Osmaans Türkisk: ابراهيم; üüb Türkisk: İbrahim; * 5. Nofember 1615; † 18. August 1648) wiar faan 8. Febrewoore 1640 tu sin 8. August 1648 ufsaating sultaan faan det Osmaans Rik. Sultaanen faan det Osmaans Rik uun dön sööwentanjst an aagetanjst juarhunerten: Ahmed I. (1603-1617), Mustafa I. (1617-1618), Osman II. (1618-1622), Mustafa I. (weler, 1622-1623), Murad IV. (1623-1640), Ibrahim (1640-1648), Mehmed IV. (1648-1687), Süleyman II. (1687-1691), Ahmed II. (1691-1695), Mustafa II. (1695-1703), Ahmed III. (1703-1730), Mahmud I. (1730-1754), Osman III. (1754-1757), Mustafa III. (1757-1774), Abdülhamid I. (1774-1789).


Manisa ([maˈnisa]; iar Magnesia ad Sipylum) as en steed uun det Egeeis Regiuun faan a Türkei. Det hee 372.512 lidj (2019). Det as at hoodsteed faan det Manisa Prowins. Murad III. (1546-1595), sultaan faan det Osmaans Rik. Mustafa I. (1591/2-1639), sultaan faan det Osmaans Rik. Ahmed I. (1590-1617), sultaan faan det Osmaans Rik. Turkey: Manisa, citypopulation.de


İzmir ([ˈizmiɾ]; iar Smyrna) as en steed uun det Egeeis Regiuun faan a Türkei. Det hee 2.956.772 lidj (2019). Det as at hoodsteed faan det İzmir Prowins. Turkey: İzmir, citypopulation.de


Eskişehir ([esˈciʃehiɾ]; iar Dorylaeum) as en steed uun det Madelanatoolien Regiuun faan a Türkei. Det hee 765.669 lidj (2019). Det as at hoodsteed faan det Eskişehir Prowins. Turkey: Eskişehir, citypopulation.de


Karaman as en steed uun det Madelanatoolien Regiuun faan a Türkei. Det hee 165.858 lidj (2019). Det as at hoodsteed faan det Karaman Prowins. Turkey: Karaman, citypopulation.de


Kırıkkale as en steed uun det Madelanatoolien Regiuun faan a Türkei. Det hee 190.818 lidj (2019). Det as at hoodsteed faan det Kırıkkale Prowins. Turkey: Kırıkkale, citypopulation.de


Kırşehir (iar Mocissus of Justinianopolis) as en steed uun det Madelanatoolien Regiuun faan a Türkei. Det hee 144.364 lidj (2019). Det as at hoodsteed faan det Kırşehir Prowins. Turkey: Kırşehir, citypopulation.de


Konya ([ˈkon.ja]; iar Iconium) as en steed uun det Madelanatoolien Regiuun faan a Türkei. Det hee 1.300.605 lidj (2019). Det as at hoodsteed faan det Konya Prowins. Turkey: Konya, citypopulation.de


Nevşehir (iar Muşkara of Neapolis) as en steed uun det Madelanatoolien Regiuun faan a Türkei. Det hee 115.461 lidj (2019). Det as at hoodsteed faan det Nevşehir Prowins. Turkey: Nevşehir, citypopulation.de


Niğde as en steed uun det Madelanatoolien Regiuun faan a Türkei. Det hee 148.270 lidj (2019). Det as at hoodsteed faan det Niğde Prowins. Turkey: Niğde, citypopulation.de


Nuurdoseetien-Alaanien (üüb Oseetisk: Республикӕ Цӕгат Ирыстон — Алани Respublikæ Cægat Iryston — Alani [resˈpublikə t͡səˈgät iɾɨˈʃton äˈläni]; üüb Rüs: Респу́блика Се́верная Осе́тия — Ала́ния Respúblika Sévernaja Osétija — Alánija [rʲɪˈspublʲɪkə ˈsʲevʲɪrnəjə ɐˈsʲetʲɪjə ɐˈlanʲɪjə]) as en autonoom republiik uun det Nuurdkaukasus Regiuun faan Rüslun. Det hee 9.428.826 lidj (2010). At hoodsteed faan't republiik as Wladikawkas. Dön fiiw gratst steeden uun't republiik san: At republiik hee aacht distrikten: Det letst folksteeling wiar uun't juar 2010. Efter a resultooten hee't republiik 712.980 lidj: 381.969 diarfaan san wüfhööd an 331.011 karmen. Dön amtelk spriiken faan't republiik san Oseetisk an Rüs. Severnaja Osetija-Alanija: Republic in Northern Caucasian Federal District, citypopulation.de Russia: Republic of North Ossetia-Alania, citypopulation.de Severnaja Osetija-Alanija: Republic in Northern Caucasian Federal District, citypopulation.de Severnaja Osetija-Alanija: Republic in Northern Caucasian Federal District, citypopulation.de Commons: Nuurdoseetien-Alaanien – Saamling faan biljen of filmer


Kysyl (üüb Tuwiinisk an Rüs: Кызыл Kızıl an Kyzyl) as at hoodsteed faan det Tuwa Republiik uun Rüslun. Det leit uun a maden faan't republiik. Det hee 109.918 lidj (2010). A nööm faan't steed het ruad üüb Tuwiinisk. Russia: Tuva Republic, citypopulation.de


Maikop (üüb Adygeeisk: Мыекъуапэ Myjæqwapæ [məjaqʷaːpa]; üüb Rüs: Майкоп Majkop [mɐjˈkop]) as at hoodsteed faan Adygeeja. At steed lei bi de Belaja Struum. Det hee 144.249 lidj (2010). Russia: Republic of Adygea, citypopulation.de


Ulan-Ude as at hoodsteed faan Burjaatien, uun Rüslun. At steed leit bi a mös faan de Uda Struum iin uun de Selenga Struum. Det hee 404.426 lidj (2010). Det as det traadgratst steed uun de Fiar Uasten Bundesdistrikt. Korea Sud Anyang, Süüdkorea Ferianagt Stooten Berkeley, Ferianigt Stooten Sjiina Changchun, Schiina Ruslun Tschita, Rüslun Mongolei Darchan, Mongolei Ukraine Donetsjk, Ukraine Ruslun Elista, Rüslun Mongolei Erdenet, Mongolei Sjiina Erenhot, Schiina Ruslun Grozny, Rüslun Korea Nuurd Haeju, Nuurdkorea Sjiina Hohhot, Schiina Sjiina Hulunbuir, Schiina Sjiina Lanzhou, Schiina Sjiina Manzhouli, Schiina Jaapan Rumoi, Jaapaan Taiwan Taipei, Taiwan Mongolei Ulaanbaatar, Mongolei Sjiina Ulanqab, Schiina Ukraine Jalta, Ukraine Jaapan Yamagata, Jaapaan Korea Sud Yeongwol Amt, Süüdkorea Russia: Republic of Buryatia


Elista (üüb Kalmükisk: Элст Elst; üüb Rüs: Элиста́ Elistá) as at hoodsteed faan Kalmükien. Det hee 103.749 lidj (2010) Russia: Republic of Kalmykia, citypopulation.de


Reykjavík as jü hoodstää foon Islönj. Deer booge 222.776 mansche (2019). E stää heet 10 stäädistrikte: Commons: Reykjavik – Soomling foon bile än filme Iceland: Major Urban Settlements, citypopulation.de


Baku (üüb Aserbaidschaansk: Bakı [bɑˈcɯ]) as at hoodsteed faan Aserbaidschaan. At steed leit uun a uast faan't lun bi't Kaspisk Sia. Det hee 1.229.100 lidj (2015). Baku hee elwen distrikten: Binəqədi Nərimanov Nəsimi Nizami Qaradağ Sabunçu Səbail Suraxanı Xətai Xəzər Yasamal Azerbaijan, citypopulation.de


Di BMW AG es en Autofabrik ön Bayern. Jü heer masi litjer Firmen aurnomen, en sa snaket em deling uk hol fan di "BMW Group". BMW es fan en Maskiinenfirma uuren, wat Motooren fuar Luchtskeepen becht. Di jest gurter Aarber wiar Motooren fuar Fliigern, wat ön senerlig Flochthoogden jit laap kür. Dit Teeken fan BMW es diaraur uk en draiendi Propeler. Eeđer di jest Wārelkrich maast ön Dütsklön niin Fliigermotooren becht uur, en sa kām em bal diarüp en bech Autos en Motoorweelen. Ön di taust Wārelkrich kām en Motoorweel me öndrewen Biwain fan BMW, en des kür di Wehrmacht gur brük. Eeđer di taust Krich wiar dit Motoorweel gönstiger tö haa üs en Auto, en sa wiar maning Mensken diarme önerwai. Leeter kām Kabiinenrulern sa üs di BMW Isetta üs Forbeetering diartö, en me di BMW 501 her em uk en gurt Wain, wat et üs 502 uk me 2,6-Liiter-V8-Motoor jaav. Fuar di Gap twesken litj en gurt kām tö di 60er Jaaren di BMW 700 en di "Nii Klas", di BMW 1500, hur leeterhen di BMW "02" naa önern en di BMW 5er Reeg naa boowen waar. BMW wil en "Preemiumfirma" wiis, en sa maast en 6-Kolben-Maskiin ek


Sa üs uk Daimler heer BMW fuar di Elektrowainer en Önerfirma maaket, BMW i. Des becht di BMW i3 en aarbert ön nii Elektrowainer fan BMW. Di 125kW-Maskiin sküüvt dit Auto ön 7,2 Sekunden üp 100 km/h. 2017 kām di i3s me en 134kW-Maskiin diartö, des skafet di Sprint ön 6,9 Sekunden. Di i3 uur bi 150km/h elektroonisk ofrailet, di i3s mut 160km/h laap. Me di Bensiinmotoor ken em uk köör, wan em ek wakerer üs me 115km/h köört. Da ken di Generaator dit skafi en leer töögen di Stroomforbrük ön. Fuar dit wat hi dēr nemt di 650ccm-Bensiinmotoor man en bet fuul Bensiin, di es ek duarfuar taacht. Di gurtest Baterii kām 2017 diartö, en fuarof kür em en Range Extender, en Bensiinmaskiin me 28 kW, fo. Di Bensiintank kür 9 Liitern hual. Me des Maskiin kür em me 2,5 kWh iin ön di Baterii leer. Me di gurt Baterii waar di Bensiinmotor bluat jit fuar Japan en di USA önböören, ön Dütsklön ek muar. Ark Lithium-Akku heer en BMS (Baterii-Management-Systeem), wat fuaral üppasi skel dat di Baterii ek tö wārem uur dat di Baterii ek tö kuul uur dat di Baterii en leeren uur, wan di Temperatuur dit


At Köningrik Kacheetien (üüb Georgisk: კახეთის სამეფო K'axetis Samepo) wiar en köningrik wat faan det 15. juarhunert tu det 18. juarhunert uun a uast faan a Georgien faan daaling wiar. Det kaam faan't apdialing faan't Köningrik Georgien iin uun trii dialen (Kacheetien, Kartlien an Imereetien) uun't juar 1465 an bested mä muar kurt onerbreegen tu 1762, üüs Kacheetien mä't Köningrik Kartlien tuplaanjen wurd. 1465-1476 – Georg I. 1476–1511 – Aleksander I. 1511–1513 – Georg II. 1513–1520 – Dial faan't Köningrik Kartlien. 1520–1574 – Lewan 1574–1602 – Aleksander II. 1602 – Dawid I. 1602–1605 – Aleksander II. (weler) 1605 – Konstantiin I. 1605–1614 – Teimuras I. 1614–1615 – Dial faan Persien 1615–1615 – Teimuras I. (weler) 1616–1625 – Dial faan Persien 1625–1633 – Teimuras I. (weler) 1633–1633 – Dial faan Persien 1634–1648 – Teimuras I. (weler) 1648–1656 – Dial faan Persien (mä Kartlien tuplaanjen) 1656–1664 – Dial faan Persien 1664–1675 – Artschil 1675–1676 – Erekle I. 1676–1703 – Dial faan Persien 1703–1722 – Dawid II. 1722–1732 – Konstantiin II. 1732–1744 – Teimuras II. 1744–1762 – Erekle II. Kacheetien-Hereetien, en köningrik, wat faan amanbi 1014 tu 1104 wooret.


Di Daimler AG seet ön Stuttgart en becht diar PkW sa üs Kraamwainer en uk Lastwainer sa üs Busi. Diaraur hen uur uk Finanstiinsten en Mobiliteetstiinsten önböören. Diarfuar heer di Daimler AG di trii Daachterfirmen Mercedes-Benz AG, Daimler Truck AG en Daimler Mobility AG. Des sen weđer fan di ual Twiigern Mercedes-Benz Cars en Mercedes-Benz Vans sa üs Trucks & Buses maaket uuren. Di Daachterfirmen haa salev uk Daachterfirmen fuar bal ark nii Böök, wat höm jen üttenkt. - En Rusenpop. Carl Benz her 1883 sin Firma iipenmaaket, en Gottlieb Daimler her uk en Motoorenwerk. Biiring kām ön di 20er Jaaren fan't 20st Jaarhönert ön Swaarhairen, en da haa ja tö Daimler-Benz fusioniaret. Sent 2012 uur uk Elektroautos becht. Öner üđer Noomen heer di Daimler AG man al forskeligi Taachten ütprobiaret. Bit 1997 heer di Daimler-Benz AG di nii A-Klas uk üs Elektroauto töjen üttaacht, dat di ön Seerie becht uur kür. Di ZEBRA-Baterii her 30 kWh Kapatsiteet, en diarme kür dit Auto ombi 200 km laap. Fuar di Baterii her dit Auto en debelt Böört ("Sandwichböört"), wat di Wain hooger maaketi. Eeđer dat dit „Clean Air Act und Zero Emission Mandate“ töbeeknomen uuren wiar, waar di Wain man bluat


Matrjoschka of Matrjewka, Matrjeschka (rüsk матрёшка, wiss. Transliteration: matrëška) sen holten Popen, wat önmaalet sen en iin ön enachtler pasi. Ja kum fan Ruslön en haa di Aart fan en Talisman fuar des Liren. Di Popen uur fan (Linden-) en (Birken-)holt maaket. Üttaacht waar ja 1890 fan di Könst-Maaler Sergei Wassiljewitsch Maljutin, en di Könst-Snetjer Wassili Petrowitsch Swjosdotschkin heer di maaket. Ja skel fan en Pop üp di Taacht kemen wiis, wat fan Japan kemen wiar. Fukurokuju-Popen pasi man ek iin ön enachtler. Ön Ruslön fuan di Mensken tö dit Jen fan't 19. Jaarhönert Spöltjüch gur, wat em ütenachtler nem kür, en sa kām di Maakers üp di Taacht, muar Popen tö maaki, wat iin ön enachler pasi. Di Figuuren skul en Buernwüf weegi, wat en ruar Sarafan ön her.Di Noom „Matrjoschka“ es di Diminutiv fan di Noom „Matrjona“, hur masi Buernwüfhaurn jeet. Des Noom giar üp dit latiinsk matrona fuar Mooter töbeek (Üp Rusk мать, mat′ of ialer матерь, mater′). Hat jaav Wüfkis en Mantjis fan di Popen. Di Wüfkis wiar mooterk, di Mantjis wiar stark fuar di Krich. Öntwesken uur man fuaral Wüfkis maaket. Em bigent me di litjest Pop, en di nast skel trinjom des pasi. Di


Alwat Alwat (åw Tjüsch: Arlewatt; åw Dånsch: Arlevad) äs en gemiine oun Noordfreeschloun. Et heet 334 foolk (2011). Et hiirt tut Amt Noordsäi-Treene. Di Arluu Struum mååget e noordgräns foon e gemiine. Nordfriesland, citypopulation.de


Åldrop Åldrop (åw Tjüsch än Dånsch: Olderup) äs en gemiine oun Noordfreeschloun. Et heet 436 foolk (2011). Et hiirt tut Amt Noordsäi-Treene. Di Arluu Struum mååget e noordgräns foon e gemiine. Nordfriesland, citypopulation.de


Draage Draage (åw Tjüsch än Dånsch: Drage) äs en gemiine oun Noordfreeschloun. Et heet 627 foolk (2011). Et hiirt tut Amt Noordsäi-Treene. Nordfriesland, citypopulation.de


Huude Huude (åw Tjüsch än Dånsch: Hude) äs en gemiine oun Noordfreeschloun. Et heet 202 foolk (2011). Et hiirt tut Amt Noordsäi-Treene. Di Treene Struum mååget e söögräns foon e gemiine. Nordfriesland, citypopulation.de


Koolnbütel Koolnbütel (åw Tjüsch: Koldenbüttel; åw Dånsch: Koldenbyttel) äs en gemiine oun Noordfreeschloun. Et heet 915 foolk (2010). Et hiirt tut Amt Noordsäi-Treene. Di Ääder Struum än di Treene Struum mååge fort mååst e söögräns foon e gemiine. Uul gränsstiin foon Koolnbütel Nordfriesland, citypopulation.de


Seet Seet (åw Tjüsch: Seeth; åw Dånsch: Sæd) äs en gemiine oun Noordfreeschloun. Et heet 592 foolk (2011). Et hiirt tut Amt Noordsäi-Treene. Nordfriesland, citypopulation.de


Simonsbeerj Simonsbeerj (åw Tjüsch än Dånsch: Simonsberg) äs en gemiine oun Noordfreeschloun. Et heet 788 foolk (2011). Et hiirt tut Amt Noordsäi-Treene. Nordfriesland, citypopulation.de


Swåbstää Swåbstää (åw Tjüsch: Schwabstedt; åw Dånsch: Svavsted) äs en gemiine oun Noordfreeschloun. Et heet 1318 foolk (2011). Et hiirt tut Amt Noordsäi-Treene. E gemiine bestoont üt tou diile, wat foon e gemiine Ramsteed schååsd sän. Di Treene Struum mååget e söögräns foon dä biie diile än e ååstgräns foont ååstdiil. Nikolaus Bruhns (1665–1697), komponist Adolph Ernst Kroeger (1837-1882) Michael Naura (1934-2017) Swåbstää (1895) Nordfriesland, citypopulation.de


Ååstenfäil Ååstenfäil (åw Tjüsch: Ostenfeld; åw Dånsch: Østerfjolde) äs en gemiine oun Noordfreeschloun. Et heet 1531 foolk (2011). Et hiirt tut Amt Noordsäi-Treene. Di Treene Struum mååget e ååstgräns foon e gemiine. Ååstenfäil woor 1352 dat eerst tooch nåmd. Nordfriesland, citypopulation.de


Wååbel Wååbel (åw Tjüsch: Wobbenbüll; åw Dånsch: Vobbenbøl) äs en gemiine oun Noordfreeschloun. Et heet 478 foolk (2011). Et hiirt tut Amt Noordsäi-Treene. Nordfriesland, citypopulation.de


Wat menst dü? Winert/go, åw hoolmer freesch Winert/mo, aw mooringer frasch Winert/öö, üüb öömrang


Haatstinger Meersch (åw Tjüsch: Hattstedtermarsch; åw Dånsch: Hatsted Marsk) äs en gemiine oun e Gooshiird oun Noordfreeschloun. Et hee 304 foolk (2011). Et hiirt tut Amt Noordsäi-Treene. Di Arluu Struum mååget e noordgräns foon e gemiine. Nordfriesland, citypopulation.de


Et Amt Noordsäi-Treene äs en amt oun e Krais Noordfreeschloun oun Sleeswich-Holstiin. Et amt loit ount sööen foon e krais. E haudstää foont amt äs Mälst. Et amt heet sooben-än-twunti gemiine: Nordfriesland, citypopulation.de Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2017 (XLS-datei)


Di Mercedes-Benz AG becht Persoonen- en Lastwainer ön Dütsklön Jü es en Daachter fan di Daimler AG en set ön Stuttgart . Des AG es fan di "Mercedes-Benz Cars"-Pkw- en "Mercedes-Benz Vans"-Sparten. Dit wiar ön di 1. November 2019 Dio Firma forkoopet Autos me di Marken Mercedes-Benz sa üs di Önermarken Mercedes-Maybach en Mercedes-AMG, Smart sa üs di „Produkt- und Technologiemarke“ EQ fuar Elektrowainer. Fan di 29. Juuni 1989 bit tö di 31. Marts 1997 wiar di Mercedes-Benz AG uk al Daachter fan di Daimler-Benz AG tö di diari Tir.


Ramstää Ramstää (åw Tjüsch: Ramstedt; åw Dånsch: Ramsted) äs en gemiine oun Noordfreeschloun. Et heet 450 foolk (2011). Et hiirt tut Amt Noordsäi-Treene. Di Treene Struum mååget e söögräns foon e gemiine. Nordfriesland, citypopulation.de


Åldersbäk Åldersbäk (åw Tjüsch: Oldersbek; åw Dånsch: Oldersbæk) äs en gemiine oun Noordfreeschloun. Et heet 650 foolk (2011). Et hiirt tut Amt Noordsäi-Treene. Nordfriesland, citypopulation.de


Söörhaud (uk Süürhaud; åw Tjüsch: Süderhöft; åw Dånsch: Sønderhøft) äs en gemiine oun Noordfreeschloun. Et heet 21 foolk (2011). Et hiirt tut Amt Noordsäi-Treene. Nordfriesland, citypopulation.de


Söörmeersch (uk Süürmäärsch; åw Tjüsch: Südermarsch; åw Dånsch: Sønder Marsk) äs en gemiine oun Noordfreeschloun. Et heet 167 foolk (2011). Et hiirt tut Amt Noordsäi-Treene. Nordfriesland, citypopulation.de


Amt Ääderstää Et Amt Ääderstää äs en amt oun e Krais Noordfreeschloun oun Sleeswich-Holstiin. Et amt loit ount sööååsten foon e krais. E haudstää foont amt äs Gaarding. Et amt heet seekstin gemiine: Et amt wår 1967 as et Amt Ääderstää-Weest foon e amte Schöspel Gaarding/Ååsterheewer, Tååting än Teedenbel mååged. As Noordfreeschloun 1970 en kris wår, wår et amt diil deerfoon än e gemiine foont Amt Åldenswort wårn diil foont amt. Et amt wår oun datdeer jeer in ount Amt Ääderstää amnåmd. As et Amt Schöspel Taning 1974 apliised wår, koum e gemiine Kotsenbel tut amt. Et amt as oun en ferwaltingsgemiinschap mä et stää Taning. Nordfriesland, citypopulation.de


Ülwesbel Ülwesbel (åw Tjüsch: Uelvesbüll; åw Dånsch: Ylvesbøl) äs en gemiine oun Noordfreeschloun. Et heet 283 foolk (2011). Et hiirt tut Amt Noordsäi-Treene. Nordfriesland, citypopulation.de


Rånterem Rånterem (åw Tjüsch än Dånsch: Rantrum) äs en gemiine oun Noordfreeschloun. Et heet 1636 foolk (2011). Et hiirt tut Amt Noordsäi-Treene. Jü Hüsemer Uu mååget fort mååst e noordgräns foon e gemiine. Nordfriesland, citypopulation.de


Winert Winert (åw Tjüsch: Winnert; åw Dånsch: Vinnert) äs en gemiine oun Noordfreeschloun. Et heet 720 fook (2011). Et hiirt tut Amt Noordsäi-Treene. Di Treene Struum mååget e sööååstgräns foon e gemiine. Nordfriesland, citypopulation.de


Witbäk Witbäk (åw Tjüsch: Wittbek; åw Dånsch: Vedbæk) äs en gemiine oun Noordfreeschloun. Et heet 808 foolk (2011). Et hiirt tut Amt Noordsäi-Treene. Di Treene Struum mååget e ååstgräns foon e gemiine. Jü Hüsemer Uu mååget e noordweestgräns. Nordfriesland, citypopulation.de


Frisendelf Frisendelf (åw Tjüsch än Dånsch: Fresendelf) äs en gemiine oun Noordfreeschloun. Et heet 107 foolk (2011). Et hiirt tut Amt Noordsäi-Treene. Di Treene Struum mååget e ååstgräns foon e gemiine. Nordfriesland, citypopulation.de


Mälst Mälst (åw Tjüsch: Mildstedt; åw Dånsch: Mildsted) äs en gemiine oun Gooshiird oun Noordfreeschloun. Et heet 3781 foolk (2010). Et hiirt tut Amt Noordsäi-Treene. E schörk foon Mälst (1895) Nordfriesland, citypopulation.de


Widswort Widswort (åw Tjüsch: Witzwort; åw Dånsch: Vitsvort) äs en gemiine oun Noordfreeschloun. Et heet 1027 foolk (2011). Et hiirt tut Amt Noordsäi-Treene. Nordfriesland, citypopulation.de


Eliisabeth-Sophiien-Kuuch Di Eliisabeth-Sophiien-Kuuch (åw Tjüsch: Elisabeth-Sophien-Koog; åw Dånsch: Elisabeth-Sophie Kog) äs en kuuch än gemiine åwt huulefäiloun Noordstroun oun Noordfreeschloun. Et heet 37 foolk (2011). Et hiirt tut Amt Noordsäi-Treene. Nordfriesland, citypopulation.de


Noordstroun (uk E Stroun; åw Tjüsch än Dånsch: Nordstrand) äs en gemiine åwt huulefäiloun Noordstroun oun Noordfreeschloun. Et heet 2273 foolk (2011). Et hiirt tut Amt Noordsäi-Treene. Nordfriesland, citypopulation.de


Smart (Ain Skriifwiis smart) es en Autofirma, wat di Daimler AG 1994 iipenmaaket heer. Al leenger saacht di Autofirmen eeđer en gur Wain, wat litjer wiis skul üs en VW Polo. Nicolas Hayek, diar di Swatch-Ker iipenmaaket her wil en Auto maaki, wat em sa üs uk en Jeremklok "jens efen" koopi kür. Jrest heer hi dit me VW forsaacht, man dit slaageti ek. Me Daimler saag dit beeter üt, man aur di Jaaren wiar em höm ek iinig, dat dit en Hybrid- of Elektrowain uur skul. Daimler saag niin Tökumst iin ön en Elektrowain. Sa heer Hayek al 1998 sin Öndiil ön di Firma tö Daimler forkoopet. Di Smart-Autos waar fuaral me Bensiin- en Dieselmaskiinen forkoopet, man al tö't Jen fan 2019 skel di leest Bensiinmaskiin iinbecht uuren wiis. Dieselmaskiinen jeft et al leenger ek muar. 2006 kām di jest Elektrosmart (ED 1) üt, wat fan Ombechningsfirmen elektrifitsiaret uuren wiar. Des her ombi 30 kW Maskiinenkraft en kür me jen Leering fan sin Zebra-Baterii (Nātrium-Nickelkloriid-Seli fan 13,5 kWh) bit tö 115 km laap. Fan di taust Smart-Bechningsreeg kām 2009 en smart ED 2 ("ED" üs "electric drive") me en Tesla-Baterii fan 16,5 kWh en 59 kW Maskiinenkraft her Des


Di Smart 453 Fortwo ED 4 es dit Elektroauto fan di trēr Bechningsreeg fan di Smart Fortwo. Di jest Reeg jeet 450, di Taust 451 en di Trēr sproong üp 453. Sent 2018 jit dit Auto ek muar "ED" man "EQ", aurdat di nü tö Mercedes-Benz EQ teelt uur skel. Di Selen fuar di Baterii kumt fan LG Chem. Des Firma fan Koreea heer en Bateriifabriik ön Poolen becht. Ön Kamenz uur des Selen tö di Bateriien töhopseet (Deutsche ACCUmotive). Di Baterii fuar di Smart-Wainer heer 96 Selen. Diarfan uur netto 16,7 en brutto 17,6 kWh. Dit ED-Logo; di Bokstaawen maaki Taachten om en Steekdoos. Sent 2017 sen fuarn en achtern sok Plastikplaketen henklüvt, dit ual Logo feel wech. Bi di ED stön fuarn en achtern uk "electric drive" önskrewen. Commons: Smart Fortwo (Uk Bensiin- en Dieselwainer) – Saamling fan Skelter en Videos Se uk Forklaaring öner Elektroauto#Brutto_en_Netto-Kapatsiteet


Ååsterheewer Ååsterheewer (åw Tjüsch: Osterhever; åw Dånsch: Østerhever) äs en gemiine oun Noordfreeschloun. Et loit ount noorden foont Amt Ääderstää. Ount noorden loit di Noordsäi (di Heewer), ount ååsten Teedenbel, ount sööen Popenbel än ount weesten Weesterheewer. Et heet 252 foolk (2011). Ååsterhewer loit åwt huulefäiloun Ääderstää, 16 km ount noordweesten foon Taning än 12 km noordååsten foon Sankt Peter-Urdem. Et gemiine heet trii kuuger: Naie Augustenkuuch (Neu-Augustenkoog) Noorderheewerkuuch-Weest (Norderheverkoog-West) Uule Augustenkuuch (Alt-Augustenkoog) Stäänge: Meelndik (Mühlendeich) Pilkenkreuz Schockenbüll Seegaard Slatterack Volkersthof Westerhof Hans-Alwin Ketels (1913–2017), böre än poliitiker (CDU). Nordfriesland, citypopulation.de


LG Chem Ltd. es en Kemiifirma fan Süđern Koreea. wat tö di LG-Ker jert. Des Ker jert tö di gurtest Kemiifirmen fan Süđern Koreea. Üp Wārel staant LG Chem üp Plaats 10. Petrokemii Fan des Twiig uur dit miist Jil fortiinet. Fan Öörtööl uur Etyleen, Propyleen, Polyolefiini, PVC, Wukmaakers, ABS, Acrylsüüri, Superansorber- Polycarbonaati, Syntheesikautschuk en hok muar maaket. Baterii-Önlaagen Des Twiig maaket Bateriien fuar für IT-Giraaten, mobiili Hüsgiraaten, forskeligi Elektrofaartjüchen sa üs uk Baterii-Kraftwerksönlaagen. LG Chem wiar 1999 di jest Firma ön Süđern Koreea, wat Lithium-Ioonen-Bateriien becht. Uk fuar Elektroautos uur Bateriien becht. Jen fan di jest wiar di Chevrolet Volt/Opel Ampera, hur ön en Testwain eeđer trii Jaaren di Bateriien jit gur wiar. Öntwesken haa masi firmen bi LG bistelt (GM, Hyundai, Renault, Ford, Volvo, Tesla Motors, VW, Audi en jit muar). Bateriien fuar Autos (Traktsjoonsbateriien) uur ön fjuur Fabriiken becht: Cheongju, Süđern Koreea Holland (Michigan), USA Nanjing, Kiina Kobierzyce, nai bi Breslau, Poolen Di Fabriik ön Poolen heer soowen Liinien iin ön tau Halen. Jest Liinie fuar Renault, Jaguar en Land Rover; taust en fifst Liinie fuar Audi, Porsche en Daimler; trēr Liinie fuar Standardselen; di fjaart Liinie es fuar di MEB-Platforem fan VW önliar; di Sokst fuar


Åldenswort Åldenswort (åw Tjüsch: Oldenswort; åw Dånsch: Oldensvort) äs en gemiine oun Noordfreeschloun. Et gemiine loit ount ååsten foont Amt Ääderstää. Ount noorden än noordååsten loit et Amt Noordsäi-Treene, ount sööååsten e Krais Dithmeersche, ount sööweesten läie Töning än Kotsenbel, ount weesten loit Teedenbel än ount noordweesten Noorderfriidrichenkuuch. Et heet 1274 foolk (2011). Et gebiit foon e gemiine långt ount noordweesten foon di leest booge foon di Ääder Struum, for san müs bai Taning oun jü Ääderstää Meersch. Et jeeft trii eksklaawe foon e gemiine oun jü Teedenbel gemiine. Stäänge: Åldenswort (Oldenswort) Ååsteriine (Osterende) Axendorf Gunsbütel Haablek (Harblek) Hoierswort (Hoyerswort) Huuchbrusil (Hochbrücksiel) Langenhemme Oldehöft Osteroffenbüll Rethdeich Riep Söördik (Süderdeich) Söörfriidrichenkuuch (Süderfriedrichskoog) Steinbrennerhof Uuldik (Altendeich) Westeroffenbülldeich Et hiirenshüs Hoyerswort (1864) Matthias Knutzen (1646–eewer 1674) Philipp Gabriel Hensler (1733–1805) Gert Tönnies (1851–1928) Ferdinand Tönnies (1855–1936) August von Thomsen (1864–1920) Carl Wilhelm Hugo Hamkens (1883–1962) Eduard Clasen (1901–1985) Nordfriesland, citypopulation.de


Folerwiik Folerwiik (åw Tjüsch: Vollerwiek; åw Dånsch: Follervig) äs en gemiine oun Noordfreeschloun. Et heet 205 foolk (2011). Et hiirt tut Amt Ääderstää. E gemiine loit ount sööen foon dat huulef äiloun Ääderstää. Stäänge: Batterie Bloksbeerj (Blocksberg) Folerwiik (Vollerwiek) Meelndik (Mühlendeich) Meelnkuuch (Mühlenkoog) Spannbüllhörn Söördik (Süderdeich) Uuldik (Altendeich) Weesterdik (Westerdeich) Nordfriesland, citypopulation.de


Gaarding Gaarding (åw Tjüsch än Dånsch: Garding) äs en gemiine oun Noordfreeschloun. Et heet 2504 foolk (2011). Et hiirt tut Amt Ääderstää. Stäänge: Gaarding (Garding) Siikbel (Siekbüll) Et stää Gaarding heet en boonhuf. Gaarding (1895) Boonhuf Gaarding (1900) Nordfriesland, citypopulation.de


Di Won (₩) as det münt faan Süüdkorea. Hi woort efter ISO 4217 ufkört mä KRW. Ään Won hää 100 Chŏn / Jeon, det hää oober nian bedüüdang muar. För 1 Euro feist dü al muar üs 1.000 Won. Jilstaken tu 1 of 5 Won wurd knaap noch brükt. Commonskategorii: Südkoreaans Jil – Saamlang faan bilen of filmer


48.78332811.418035Koordinaaten: 48° 47′ 0″ N, 11° 25′ 4,9″ O Di Audi AG set ön Ingolstadt (Bayern) en es en dütsk Autofirma. Sent dit Jen fan di 1960er Jaaren jert Audi tö di VW-Konsern. Sent di 2000er Jaaren sair em uk Preemium-Autofirma tö Audi. August Horch her di Rochten ön sin Noom tö di Horch & Cie. Motorwagenwerke Zwickau dönen en wiar höm me des ek muar iinig. Sa ging hi diarfan of en wil salev Autos bech. Üs Noom waar di Imperativ fan "hiir", üp latiinsk "audire", hurfan di Imperativ "audi!" ("Nü hiir dach!") jit ütsaacht. 1928 her di Zschopauer Motorenwerke J. S. Rasmussen AG, me sin Marki DKW di Rochten ön di Noom "Audi Werke Zwickau" koopet. Al 1932 kām di Firma Horch en Audi weđer töhop. Me Wanderer, DKW en Horch en di Audi waar di Auto-Union maaket, wat aur di fjuur Ringi weeget waar. Di Auto Union waar eeđer di taust Wārelkrich liquidiaret. Di Auto Union becht fuaral iinfachi Wainer me Tautakt-Maskiinen öner di Marki DKW. Des wiar ön di 60er Jaaren ek muar rocht tö forkoopin, en Audi her en "Fjuurtakt-Mereldrok-Motor" üttaacht. Em wil dit "Nii" hol komunitsiari, en sa waar di Marki anert. Eeđer di


Grothüsem-Kuuch Grothüsem-Kuuch (åw Tjüsch: Grothusenkoog; åw Dånsch: Grothusen Kog) äs en gemiine oun Noordfreeschloun. Et heet 22 foolk (2011). Et hiirt tut Amt Ääderstää. E Grothüsem-Kuuch äs eewer Otto Johann von Grothusen (1627-1697), tjüsch soldoot oun sweedisch tiinst, nåmed. Oun e Januar 1693 woor et loun foon e kuuch foon nü tu von Grothusen for trau tiinst foon hiirtuuch Christian Albrecht foon Holstiin-Gottorf (1641-1694/5) däin. A dikgroof Ove Lorenz foon Wält wås åån foont foolk, deer tu ham giil däi, am et loun tu diken. As von Grothusen ount jeer 1697 störw, årwd Lorenz e kuuch. Nordfriesland, citypopulation.de


Katriinenheerd Katriinenheerd (åw Tjüsch: Katharinenheerd; åw Dånsch: Katrineherd) äs en gemiine oun Noordfreeschloun. Et heet 179 foolk (2011). Et hiirt tut Amt Ääderstää. Et stää Katriinenheerd heet en boonhuf. Katriinenheerd (1895) Nordfriesland, citypopulation.de


Kotsenbel Kotsenbel (åw Tjüsch: Kotzenbüll; åw Dånsch: Kotzenbøl) äs en gemiine oun Noordfreeschloun. Et heet 227 foolk (2011). Et hiirt tut Amt Ääderstää. Nordfriesland, citypopulation.de


Noorderfriidrichenkuuch Noorderfriidrichenkuuch (åw Tjüsch: Norderfriedrichskoog; åw Dånsch: Nørre Frederikskog) äs en gemiine oun Noordfreeschloun. Et heet 48 foolk (2011). Et hiirt tut Amt Ääderstää. Noorderfriidrichenkuuch loit süwat 18 km ount norden foon Taning än 20 km ount sööweesten foon Hüsem am e noordküst foont huulefäiloun Ääderstää. E kuuch woor 1696 uner Magnus von Wedderkop (1637-1721) indiked än eewer Frederik IV., 1699-1730 köning foont Dånsch än hiirtuuch foon Sleeswich-Holstiin, nåmed. Nordfriesland, citypopulation.de


Popenbel Popenbel (åw Tjüsch: Poppenbüll; åw Dånsch: Poppenbøl) äs en gemiine oun Noordfreeschloun. Et heet 237 foolk (2011). Et hiirt tut Amt Ääderstää. Nordfriesland, citypopulation.de


Sankt Peter-Urdem Sankt Peter-Urdem (åw Tjüsch än Dånsch: Sankt Peter-Ording) äs en gemiine oun Noordfreeschloun. Et heet 3916 foolk (2011). Et hiirt tut Amt Ääderstää. Et jeeft tweer boonhufe: Båå Sankt Peter Söö än Båå Sankt Peter-Urdem. Sankt Peter-Urdem mä Weesterheewer oun e äädergrün (1895) E stroun foon Sankt Peter-Urdem (1895) E schörk foon Sankt Peter-Urdem (1895) Nordfriesland, citypopulation.de


Schörkspal Gaarding Schörkspal Gaarding (åw Tjüsch: Kirchspiel Garding; åw Dånsch: Garding Landsogn) äs en gemiine oun Noordfreeschloun. Et heet 387 foolk (2011). Et hiirt tut Amt Ääderstää. Et stää Sounwäil heet en boonhuf. Nordfriesland, citypopulation.de


Jü mitochondrjool DNA unti mtDNA as en latj ringformi DNA, jü har ai önj e tsälkärn befant, ouers önj da mitochondrie, da latje insluse deerbüte. Da mitochondrie önjthüülje uk en äine tüüp ribosoome. Dåt jeeft hunerte foon mitochondrie pro tsäle än da önjthüülje arken foole tsirkulaare kromosoome. Da önjthüülje åle daseelwie geene, ouers san ai åltens idäntisch: isodisomie hiitj süfoole, ås dåt åle moleküüle foon en tsäle identisch san, heterodisomie hiitj, dåt da ai identisch san. Jü dööweltsträngi mtDNA bai e mansche önjthålt 37 geene: 22 kodiire tu tRNA, 2 tu ribosomaal-RNA än da ouer 13 tu oiwiitje. Dåt mitochondrion kodiirt ai fulstäni for sin äine oiwiitje: hu funksjoone san önj e luup foon da generasjoone foon dåt nukleaar DNA ouernümen wörden. Da oiwiitjprodukte foon da geene hääwe dan en apårdi translokasjoonssekwäns, weerdöör da eefter da mitochondrie transportiird wårde schan. Jü mitochondrjool DNA ferårewt gewöönlik bloot ouer di wüflike liinje än gungt ålsü ai ouer ma spärma unti bloosemstoof. Da mitochondrie foon e moonlike sädjtsäle fane jam önj e stjart, di bai e befruchting mååst ai önj e oitsäle kamt. Deer san ouers wälj änkelte biispele foon ouerdreeging foon mitochondrjool DNA foon di taatje beschraawen wörden. Jü keer foon feriirwing


Rhinlönj-Pfalz as en bundeslönj foon Tjüschlönj. E bundeslönj läit önjt weesten foont lönj. Et hee 4.084.844 manschne (2018). E hoodstää foont bundeslönj as Mainz. Da tiin grutst stääse önj lönj san: Krisfrie Stääse: Lönjkrise: Germany: Administrative Division, citypopulation.de Germany: Rheinland-Pfalz, citypopulation.de Rhineland-Pfalz: State in Germany, citypopulation.de


Tååting Tååting (åw Tjüsch än Dånsch: Tating) äs en gemiine oun Noordfreeschloun. Et heet 953 foolk (2011). Et hiirt tut Amt Ääderstää. Et stää Tååting heet en boonhuf. Jü Sankt Magnus Schörk oun Tååting (1895) Nordfriesland, citypopulation.de


Teedenbel Teedenbel (åw Tjüsch: Tetenbüll; åw Dånsch: Tetenbøl) äs en gemiine oun Noordfreeschloun. Et heet 660 foolk (2011). Et hiirt tut Amt Ääderstää. Nordfriesland, citypopulation.de


Tümlauer Kuuch Tümlauer Kuuch (åw Tjüsch: Tümlauer-Koog; åw Dånsch: Tømlaus Kog) äs en gemiine oun Noordfreeschloun. Et heet 113 foolk (2011). Et hiirt tut Amt Ääderstää. E kuuch loit bai jü Tümlauer Bucht, deereewer dat nåmed äs. E kuuch woor 1935 indiked. Foor 1945 wås dat eewer e riksmarschall Hermann Göring (1893-1946) nåmed. Nordfriesland, citypopulation.de


Wält Wält (åw Tjüsch: Welt; åw Dånsch: Velt) äs en gemiine oun Noordfreeschloun. Et heet 226 foolk (2011). Et hiirt tut Amt Ääderstää. Nordfriesland, citypopulation.de


Weesterheewer Weesterheewer (åw Tjüsch: Westerhever; åw Dånsch: Vesterhever) äs en gemiine oun Noordfreeschloun. Ount noorden än ååsten loit e Noordsäi, ount ååsten e gemiine Ååsterheewer ount sööååsten e gemiine Popenbel än ount sööweesten jü Tümlauer Bucht. Et heet 127 foolk (2011). Et hiirt tut Amt Ääderstää. Ount noorden loit di Heewer än ount weesten e Weesterheewersoun. Bai e küst oun e noide foon e Weesterheewersoun stoont en iiltörn, dat Weesterheewer Iiltörn (1906). Stäänge: Weesterheewer (Westerhever) Ahndel Leikenhüsem (Leikenhusen) Schanze Spåårheern (Sparhörn) Stiinkoote (Steinhütten) Stufhusen Jacob Alberts (1860-1941), en kunstmååler, deer mååled wärke foon e Haliie mååget. Nordfriesland, citypopulation.de


Amt Fjåål Et Amt Fjåål äs en amt oun e Krais Noordfreeschloun oun Sleeswich-Holstiin. Et amt loit ount sööååsten foon e krais. E haudstää foont amt äs Fjåål. Et amt heet trutin gemiine: Nordfriesland, citypopulation.de


Wat menst dü ? Wake (Atol), atol uun a Pasiifik Wake (Tiflis), stääddial faan Tiflis


Ååster-Uurst Ååster-Uurst (åw Tjüsch: Oster-Ohrstedt; åw Dånsch: Øster Ørsted) äs en gemiine oun Noordfreeschloun. Et heet 642 foolk (2011). Et hiirt tut Amt Fjåål. Nordfriesland, citypopulation.de


Di Jaguar I-Pace es en Elektroauto fan di Autofirma Jaguar Land Rover. Ön di Marts fan 2018 waar dit fuarstelt, en tö di Hārefst kür em dit koopi. Di Jaguar I-Pace waar ön di 1. Marts fan 2018 ön Graz fuarstelt. Diar uur di Wain uk bi dit Autowerk Magna Steyr becht. Ön disalev Liinie uur uk di Jaguar E-Pace, en Bensiin- en Dieselauto, becht. Fuar dit Publikum waar di F-Pace ön di 6. Marts ön di Auto-Salon ön Genf weeget. 2018 waar uk aur en Töhopaarber me Waymo fortelt, en Firma, wat ön autonoomi Wainer aarbert. 20.000 I-Pace-Wainer skel üs Platforem fuar Autos tiini, wat aliining köör ken. Sa üs uk bi di Audi e-tron uur di Temperatuur fan di Baterii aur en Glykoolkööling realisiaret, wat uk wārem maaki ken. 2019 waar di I-Pace üs Auto fan't Jaar fuar Euroopa ütteknet. Ditsalev Jaar fing dit en Güülen Stjüürwel ön di Kategorii Merelgurt SUV. Neuer Jaguar I-PACE im Duell der Elektrofahrzeuge. In: presseportal.de. (presseportal.de [abgerufen am 1. Jüüne 2018]). Einstiegsmodell des Jaguar I-Pace mit kleiner Batterie? - electrive.net. In: electrive.net. 6. Marts 2018 (electrive.net [abgerufen am 1. Jüüne 2018]). Waymo Team: Meet our newest self-driving vehicle: the all-electric Jaguar I-PACE.


Årnfjål Årnfjål (åw Tjüsch: Ahrenviöl; åw Dånsch: Arenfjolde) äs en gemiine oun Noordfreeschloun. Et heet 519 foolk (2011). Et hiirt tut Amt Fjåål. Nordfriesland, citypopulation.de


Årnfjålfäil Årnfjålfäil (åw Tjüsch: Ahrenviölfeld; åw Dånsch: Arenfjoldemark) äs en gemiine oun Noordfreeschloun. Et heet 235 foolk (2011). Et hiirt tut Amt Fjåål. Nordfriesland, citypopulation.de


Et Amt Mädel-Noordfreeschloun äs en amt oun e Krais Noordfreeschloun oun Sleeswich-Holstiin. Et amt loit oun e mäl foon e krais. E haudstää foont amt äs Breetst. Et amt heet nüügentin gemiine: Nordfriesland, citypopulation.de


Bååmst Am e artiikel aw Hoorninger Fräisch tu leesen, wee sü goud än klik heer. Bååmst (åw Tjüsch: Bohmstedt, åw Dånsch: Bomsted) äs en gemiine oun Gooshiird oun Noordfreeschloun. E gemiine äs diil foon’t Amt Mädel-Noordfreeschloun. Oun’t noorden loit e gemiine Trölstrup, oun’t ååsten Noorst, oun’t sööen Alwat än oun’t weesten Åålamtoorp. E gemiine heet 762 foolk (2016). Knut Kiesewetter (1941–2016), musiiker, deer åw e Fresenhof laawet. Peter Lustig (1937–2016), fiirsiinmoderatöör än schriwer, deer uk åw e Fresenhof laawet. Nordfriesland, citypopulation.de


Christoph Europa 5 es di Hüüvskrüüwer fan di DRF-Luchtreting. DRF jit "Deutsche Rettungs-Flugwacht". Di Hüüvskrüüwer heer sin Statsjoon ön Naibel bi't Kraankenhüs. Di Maskiin es en BK 117. Christoph Europa 5 es en fliigendi Kraankenrüm. Jir uur di kraank Mensken iinleeren en uk bihanelt, wan dit nöörig uur. Düüren techt, leest Forsörigin fan di Kraank... Jir laap di Propelern al en di Piloot stigt iin... En da giar't al waker naa Flensborig, Kiel of Heide tö't Kraankenhüs.


Di DRF Luchtreting (jerer Deutsche Rettungsflugwacht e. V.) set ön Filderstadt en jert tö di Retingstiinsten ön Dütsklön. Wat di DRF ön di Lucht dēr, dit maaket di DGzRS tö Weeter. Tö dit Systeem SAR (Search And Rescue) jert di DRF man ek, dit maaki di Hüüvskrüüwern en uk Fliigers fan Bundsweer en Mariini. 1969 kām di Dreeng Björn Steiger tö Malöör, en hi stuarev, aurdat di Dochter ek waker inoch kum kür. Sin Aalern lair da di Grünj fuar di "Rettungsdienst-Stiftung Björn Steiger e.V.", leeterhen "Björn-Steiger-Stiftung", wat diarachter wiar, dat al 1972 di „Deutsche Rettungsflugwacht German Air-Rescue (kuurt DRF)“e. V. ön Gang kām. Di 19. Marts 1973 wiar di jest Retingsflocht me en Hüüvskrüüwer. 2008 waar di Stifting omorganisiaret, en fan da ön jeet jü "DRF Luftrettung". Diartö jert en Foriining, hurfan di President Rudolf Böhmler es, sa üs en Stifting fuar di Gimiinhair. Töhop uur di Luchtreting üs DRF Stiftung Luftrettung gemeinnützige Aktiengesellschaft bidrewen, wat di Statsjoonen me di Hüüvskrüüwers ön Gang halt. Uk di ARA-Flugrettungs GmbH ön Uasterrik sa üs di Falck DRF Luftambulance A/S ön Deenemark hiir tö di DRF. Di Statsjoon fuar di Nuurđen fan Sleeswig-Holstiin es ön Naibel. Di Tiinstmaskiin jit altert "Christoph Europa


Ämelsbel-Hoorbel Ämelsbel-Hoorbel (ääw Tjüsk: Emmelsbüll-Horsbüll, ääw Doansk: Embsbøl-Horsbøl) äs en gemiine oon e Krais Noordfreeskluin. E gemiine läit oon't noord fuon e kris än hiirt taa't Amt Sörtoner. Et hjit 887 mänske (2020). E gemiine äs diil fuon e Wiringhiird. Dat Wiringhiirder Freesk äs oon Ämelsbel-Hoorbel spräägen. Taa 2007 würd et freesk oon e grünskool oon Ämelsbel onerrochted. Nordfriesland: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de Über das Friesisch der Wiedingharde, friisk.org


Braarep Braarep (ääw Tjüsk: Braderup, ääw Doansk: Brarup) äs en gemiine oon e Krais Noordfreeskluin. E gemiine läit oon't nord fuon e kris än hiirt taa't Amt Sörtoner. Et hjit 668 mänske (2020). E gemiine äs diil fuon e Karhiird. Nordfriesland: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Kläksbel (ääw Tjüsk: Klixbüll, ääw Doansk: Klægsbøl) äs en gemiine oon e Krais Noordfreeskluin. E gemiine läit oon't nord fuon e kris än hiirt taa't Amt Sörtoner. Dat hjit 1050 mänske (2020). Nordfriesland: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Bjarntoorp Bjarntoorp (åw Tjüsch: Behrendorf; åw Dånsch: Bjerndrup) äs en gemiine oun Noordfreeschloun. Et heet 579 foolk (2011). Et hiirt tut Amt Fjåål. Nordfriesland, citypopulation.de


Bonlem Bonlem (åw Tjüsch än Dånsch: Bondelum) äs en gemiine oun Noordfreeschloun. Et heet 202 foolk (2011). Et hiirt tut Amt Fjåål. Nordfriesland, citypopulation.de


Emst Emst (åw Tjüsch: Immenstedt; åw Dånsch: Immingsted) äs en gemiine oun Noordfreeschloun. Et heet 637 foolk (2011). Et hiirt tut Amt Fjåål. Nordfriesland, citypopulation.de


Fjåål Fjåål (åw Tjüsch: Viöl; åw Dånsch: Fjolde) äs en gemiine oun Noordfreeschloun. Et heet 2036 foolk (2011). Et hiirt tut Amt Fjåål. Nordfriesland, citypopulation.de


Hååselün Hååselün (åw Tjüsch: Haselund; åw Dånsch: Haslund) äs en gemiine oun Noordfreeschloun. Et heet 910 foolk (2011). Et hiirt tut Amt Fjåål. Nordfriesland, citypopulation.de


Jöömst Jöömst (åw Tjüsch: Löwenstedt; åw Dånsch: Lyngsted) äs en gemiine oun Noordfreeschloun. Et heet 658 foolk (2011). Et hiirt tut Amt Fjåål. Nordfriesland, citypopulation.de


Noorst Noorst (åw Tjüsch: Norstedt; åw Dånsch: Nordsted) äs en gemiine oun Noordfreeschloun. Et heet 407 foolk (2011). Et hiirt tut Amt Fjåål. Nordfriesland, citypopulation.de


Salwit Salwit (åw Tjüsch: Sollwitt; åw Dånsch: Solved) äs en gemiine oun Noordfreeschloun. Et heet 299 foolk (2011). Et hiirt tut Amt Fjåål. Nordfriesland, citypopulation.de


Swiasing Swiasing (åw Tjüsch: Schwesing; åw Dånsch: Svesing) äs en gemiine oun Noordfreeschloun. Et heet 915 foolk (2011). Et hiirt tut Amt Fjåål. Nordfriesland, citypopulation.de


Weester-Uurst Weester-Uurst (åw Tjüsch: Wester-Ohrstedt; åw Dånsch: Vester Ørsted) äs en gemiine oun Noordfreeschloun. Et heet 1041 foolk (2011). Et hiirt tut Amt Fjåål. Nordfriesland, citypopulation.de


Polweerm Polweerm (uwe Tutsk: Pellworm; uwe Däänsk: Pelvorm) is en ian foon dä Nöördfreesk Ailööne. Et is ok, tohuup mä dä lidj ailööne Saarfaol än Saaruuch, en gemeende öön't Amt Polweerm öön'e Krais Nöördfreesklöön. Et gemeende heet 1201 jude (2011). Polweerm is dat treedgrotst nöördfreesk ailöön. Et ailöön waos et wästdial foon dat ual ailöön Ströön, wat 1634 öön'e Burchardiflööd tuniks maaget wud. Polweerm, Nöördströön än e Haliie sän bröökstugene foon dat ual ailöön. Kuuge: Uale Kuuch (Alter Koog) Bupheewerkuuch (Bupheverkoog) Grote Kuuch (Großer Koog) Grote Nöörderkuuch (Großer Norderkoog) Hunenkuuch (Hunnenkoog) Johann-Heimreichen-Kuuch (Johann-Heimreichs-Koog) Lidjer Kuuch (Kleiner Koog) Lidjer Nöörderkuuch (Kleiner Norderkoog) Mälste Kuuch (Mittelster Koog) Uustersiilkuuch (Ostersielkoog) Saarkuuch (Süderkoog) Utermarkerkuuch (Ütermarkerkoog) Wästerkuuch (Westerkoog) Nordfriesland, citypopulation.de


Åålmtoorp Åålmtoorp (åw Tjüsch: Almdorf; åw Dånsch: Almtorp) äs en gemiine oun Noordfreeschloun. Et heet 558 foolk (2011). Et hiirt tut Amt Mädel-Noordfreeschloun. Nordfriesland, citypopulation.de


Ludwig Nissen (* 2. Deetsember 1855 oun Hüsem; † 26. Oktoober 1924 oun Brooklyn, New York) wås en diamanthoonler oun New York. Hi woor as stifter foon dat Ludwig-Nissen-Hüs oun Hüsem bekånd. Di 2. Deetsember 1855 woor Ludwig Nissen as seekst foon Hans Friedrich Nissen (1821–1887) än Lucie Catherine Dawartz (1822–1898) järe tiin beerne oun Hüsem tuloid. Hi ging tu e foolksschoul än wooged deereewer as schriwer åwt amtsgericht oun dat Hüsem Sloot, weer tu dat seelben tid Theodor Storm as ruchter wooged. 1872 ging hi tu dä Feriind Stoote än loi mä Fred Schilling en juweelelooden Schilling & Nissen än läär sin oin firma Ludwig Nissen & Co. oun New York grün. Hi woor fåli rik än liird dä amerikoonsch präsidänte Theodore Roosevelt, William Howard Taft än Calvin Coolidge kånen. Åw en besäik tu Hüsem ount jeer 1921 däi hi bekånd, dat hi en foolkshüs grünläie wäil. Et foolkshüs woor 1933, nüügen jeernge eewer san duus, as dat Ludwig-Nissen-Hüs weermååget.


Di Audi e-tron (Typ GE) es en Boowerklasi-SUV me Elektromaskiinen fan Audi. Audi heer fuar sin Elektrowainer en senerlig Marki Audi e-tron maaket. Jest Stuudien fuar des Model waar al 2015 weeget. Boost Di e-tron sküüvt ön 5,7 Sekunden üp 100 km/h. Di Maskiinenkraft es 135 + 165 = 300 kW. Dit Systeem ken kuurt (Bit tö 8s) en Draikraft fan 664 Nm dö. Söner Boost Söner Boost sküüvt di e-tron ön 6,6s üp 100 km/h. Dit Systeem heer jit 265 kW en en Draikraft fan 561 Nm Fuar leenger Aur leenger ken di Öndreft en Kraft fan 100 kW dö. Di Gauhair uur bi 200 km/h ofrailet. Hat jeft en Model e-tron 55, wat jir biskrewen es. Diaraur hen jeft et uk en Model e-tron 50, hur di Baterii bluat 71 kWh heer en jit muar Saaken en bet litjer ütfaal üs bi di 55. 2020 skel uk jit en Model e-tron s me aur 900 Nm Draikraft fan trii Maskiinen ütkum. Di e-tron 50 lapt bluat 190km/h. Di Laapwai es twesken 320 en 430 km öndönen; di e-tron nemt diareeđer 23 bit 27 kWh fuar 100 km. Di Baterii kumt fan LG Chem en heer en Spaning fan


Gelün Gelün (åw Tjüsch än Dånsch: Goldelund) äs en gemiine oun Noordfreeschloun. Et heet 413 foolk (2011). Et hiirt tut Amt Mädel-Noordfreeschloun. Nordfriesland, citypopulation.de


Golbäk Golbäk (åw Tjüsch: Goldebek; åw Dånsch: Goldebæk) äs en gemiine oun Noordfreeschloun. Et heet 337 foolk (2011). Et hiirt tut Amt Mädel-Noordfreeschloun. Nordfriesland, citypopulation.de


A Hanenfögler (Galliformes) san en order faan fögler, huar fiiw familin an muar üs 250 slacher tu hiar. Hokkos (Cracidae) (Megapodiidae) Parlhanen (Numididae) (Odontophoridae) Fasaanen (Phasianidae) At ai wal kluuker wees üs at han En han, diar kret, docht niks En guden höön woort ei lacht fäät Commonskategorii: Hanenfögler – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Hanenfögler Volkert Faltings an Reinhard Jannen: Fering-Öömrang Spreegwurdleksikon, Hüsem 2012


Jalün Jalün (åw Tjüsch än Dånsch: Joldelund) äs en gemiine oun Noordfreeschloun. Et heet 758 foolk (2011). Et hiirt tut Amt Mädel-Noordfreeschloun. Nordfriesland, citypopulation.de


Kolkerhii Kolkerhii (åw Tjüsch: Kolkerheide; åw Dånsch: Kolkhede) äs en gemiine oun Noordfreeschloun. Et heet 58 foolk (2011). Et hiirt tut Amt Mädel-Noordfreeschloun. Nordfriesland, citypopulation.de


Årnshaud Årnshaud (änti Oornshaud; åw Tjüsch: Ahrenshöft; åw Dånsch: Arenshoved) äs en gemiine oun Noordfreeschloun. Et heet 515 foolk (2011). Et hiirt tut Amt Mädel-Noordfreeschloun. Nordfriesland, citypopulation.de


Sänebel Sänebel (åw Tjüsch: Sönnebüll; åw Dånsch: Sønnesbøl) äs en gemiine oun Noordfreeschloun. Et heet 267 foolk (2011). Et hiirt tut Amt Mädel-Noordfreeschloun. Nordfriesland, citypopulation.de


Strükem Strükem (åw Tjüsch: Struckum; åw Dånsch: Strukum) äs en gemiine oun Noordfreeschloun. Et heet 993 foolk (2011). Et hiirt tut Amt Mädel-Noordfreeschloun. Nordfriesland, citypopulation.de


A Holthakerfögler (Piciformes) san en order faan fögler, huar't muar üs 400 slacher faan jaft. Bucconidae – Capitonidae – Galbulidae – Indicatoridae – Lybiidae – Megalaimidae – Picidae – Ramphastidae – Semnornithidae Holthakern (Picidae) Dreierfögel (Jynx torquilla) Grat Holthaker (Dendrocopos major) Commonskategorii: Holthakerfögler – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Holthakerfögler


Di Mercedes-Benz EQC 400 (Bechningsreeg N 293) es en elektrisk SUV fan di Daimler AG. Di EQC 400 uur ön Bremen sa üs uk ön Peking becht. Dit es niin nii Wain man en foranerti Mercedes GLC. Di Öndreft, becht fan Maskiin, Elektroonik sa üs Önerseeting me Diferentsjaal kum fan ZF (Zahnradfabrik Friedrichshafen). Fuar- en Achteraks haa en Elektromaskiin. Töhop haa des Maskiinen en Kraft fan 300 kW sa üs en Draikraft fan 765 Nm. Di Wain uur bi 180 km/h ofrailet; fan 0 üp 100 km/h sküüvt di Wain ön 5,1 Sekunden. Di 384 Pouch-Selen kum fan LG Chem ön Poolen en uur fan di Daimler-Daachterfirma Deutsche ACCUmotive ön Kamenz/Saksen töhopseet. Di Kapatsiteet es me 80 kWh of 210 Ah öndönen. Di Temperatuur fan di Baterii uur aur en Glykoolkööling realisiaret, wat uk wārem maaki ken. Dit Leergiraat ken bluat 7,4 kWh āpnem, uk wan di Önslüt 22 kWh heer. Aur CCS giar dit me bit tö 110 kW Leerkraft wakerer. Commons: Mercedes-Benz EQC – Saamling fan Skelter en Videos Di Natsir tö di Mercedes-Benz-EQC


Karen Blixen geborene Dinesen, (bäären Karen Dinesen; pseudonymen: Tania Blixen an Isak Dinesen; * 17. April 1885 uun Rungstedlund bi Kopenhuuwen; † 7. September 1962 uk diar) wiar en deensk skriiwer. Hat lewet 17 juar üüs kofefarmer uun Keenia. Hat wurd 1985 uun a film Out of Africa diarsteld.


Det Tataarisk Spriik (aanj nööm: Татар теле Tatar tele of Татарча Tatarça) as ian faan a Turkspriiken. Det as det amtelk spriik faan't Republiik Tatarstaan. Nöömer üüb Tataarisk haa seeks faaler. T.b. тау tau (berig) Turkspriaken: Altaisk, Aserbaidschaansk, Baschkiirisk, Chaladschisk, Chakasisk, Gagausisk, Jakutisk, Karatschai-Balkaarisk, Karlukisk, Kasachisk, Kiptschakisk, Kirgiisk, Oghuurisk, Oghuusisk, Sibiirisk, Tataarisk, Tschuwaschisk, Turkmeensk, Tuwiinisk, Türkisk, Uighuurisk, Usbekisk


Di Hyundai Motor Group, uk üs Hyundai-Kia Motors Corporation (HKMC) bikeent, es fan en Industriikonsern for di forkeligst Guren (Jaebeol) kemen, wat üp fif forskeligi Selskepen āpdiilet waar. Jen fan des fif es di Hyundai Motor Group. 2017 waar 85,9 Mrd. US$ omseet en diarfan wiar 3,0 Mrd. US$ aur. Diarme staant Hyundai eeđer di Forbes Global 2000 üp Plaats 147 fan di gurtest Firmen üp Wārel. Hyundai Motor Company Kia Motors Auto-Diili: Hyundai Mobis, Hyundai Dymos, Hyundai Powertech, Hyundai Wia, Hyundai Materials Staal: Hyundai Steel, Hyundai BNG Steel Sjiinenfaartjüch: Hyundai Rotem Technisk Üttenken: Hyundai NGV Logistik: Hyundai GLOVIS Informatioonstechnologii: Hyundai Autoever Spaarikasen en Forseekeringen: Hyundai Capital, Hyundai Card, Hyundai Motor Securites Konstruktsjoon: Hyundai Engineering & Construction, Hyundai Engineering Me di Hyundai Kona en di Hyundai Ioniq sen ön Dütsklön tau Elektroautos önerwai. Fan Kia hiir di Kia e-Soul en di Kia e-Niro me ön des Reeg. Uk fuar Weeterstof / Brenstofseli heer Hyundai en Wain, di Hyundai Nexo. https://acronyms.thefreedictionary.com/Hyundai-Kia+Motors+Corporation Hyundai aur Laapwaien (04/2020) Wat Kia fuar Elektrowainer önber ön't Nat (04/2020)


A tunguusisk spriaken (uk wel: mandschu-tunguusisk spriaken) san en spriakfamile faan twaalew spriaken, diar temelk nai mäenööder san. Hat hää son 75.000 spreegern uun Nuurdsjiina, Uastsibiirien an uun a Mongolei. Ferlicht hiart Tunguusisk mä tu a Altaisk spriaken, det as oober ei seeker. Tunguusisk 12 spriaken (+ 1 †), 75.000 spreegern Nuurd-Tungusisk Ewenen Ewenisk (Lamutisk) (7.500, etnisk 17.000) Ewenken Ewenkisk-Solonisk (30.000) Oroqenisk, Orontschisk (1.200, etnisk 7.000) Negidalen Negidalisk (200, etnisk 500) Süüd-Tunguusisk Süüduast (Amur-Skööl) Nanaiisk Nanaiisk, Goldisk, Hezhenisk (6.000, etnisk 12.000) Kili, Kur an Urmi Ultschisk, Oltschisk (1.000, etnisk 3.000) Orokisk, Uilta (100) Udeheisch Udeheisk, Udigeisk, Qiakalanisk (100, etnisk 1.000) Orotschisk, (100, etnisk 1.600) Süüdwaast (Mandschu) Mandschuurisk (100, etnisk 10 miljuunen) (mamenspriak faan a sjineesk keisern faan't Mandschu-Dynastii) Xibenisk, Sibenisk, Xibo, Sibo, Sibe-Mandschurisk) (30.000, etnisk 170.000) Jurchenisk, Juchenisk, Ruzhenisk, Nuchen, Nüzhen † Commonskategorii: Tunguusisk spriaken – Saamlang faan bilen of filmer


Et Åmt Söödtuner as en åmt önj e Kris Nordfraschlönj önj Slaswik-Holstiinj. Et åmt läit önjt norden foon e kris. Et heet 39.738 manschne (2019). E hoodstää foont åmt as Naibel. Gemiine önjt Åmt Söödtuner: Et Åmt Söödtuner wörd di 1. Ismoune 2008 foon e gemiine foon da üülje åmte Böökinghiird, Kårhiird, Sööderläigem än Wisinghiird än uk e gemiine Leek än e stää Naibel mååged. Et Åmt Böökinghiird Et Åmt Kårhiird Et Åmt Sööderläigem Et Åmt Wisinghiird Åmtsforstönjere Peter Ewaldsen (2008-2018) Ingo Böhm (sunt 2018) E websid foont åmt Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein: 4. Quartal 2019, statistik-nord.de Nordfriesland: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Dit Tesla Model 3 es en Elektroauto, wat me Bateriien öndrewen uur. Becht uur dit fan di Firma Tesla ön di USA. Ön Ameerika uur di Wain sent Juuli 2017 becht, sent di Uurs fan 2019 ken em di uk ön Euroopa fo. Me ombi 458 000 becht Wainern bit tö di Detsember fan 2019 es dit Model 3 dit Auto wat üs Miist üp Wārel forkoopet uur. Des Model 3 heer me tau Motooren aartig Damp. [1] [2] [3] Tesla Model 3 specs: 220-mile standard with 310-mile option for $9k. [4] |Tesla Kanada - Model 3 Konfiguraator [5] [6] |Prisen en muar fuar Dütsklön [7] [8]


Jacob Alberts (* 30. Juuniii 1860 öön Wästerheewer; † 7. Noowämber 1941 öön Malente-Gremsmühlen) waos en maoler. Hii laawed foon 1880 to 1882 öön Düsseldorf as Peter Janssen (de Aoler) san skööler än dän öön München as Wilhelm Diez san skööler. Dän giang hii to Ungarn, wir hii portreete maoled än dän to Florens, wir hii köört tid öön Francesco Vinea sin ateljee weerked. Arken wonter foon 1886 to 1890 giang hii to dat Académie Julian öön Pariis än wud dir foon Jules-Joseph Lefebvre än Benjamin Constant onerrochted. 1890 trok hii to Berliin am än fjauer iirnge läär num en baontje as sköölmääster öön't skööl foon konstlerine öön. Eewer 1900 ferbroocht hii arken somer öön e Haliie än maoled et löönskap än e mänskene dir. Sun eerlikhaid än woorm feelen tiaknet sin bile ut. Hi waos fir köört tid mä ian foon e doochterne foon e filosoof Friedrich Paulsen befraid. Museumsbeerch, Flensborch; Halliidaansk uwe De Huuge Museumsbeerch, Flensborch; ju Bloien Hallii Jacob Alberts: acht farbige Wiedergaben nach Gemälden und fünf Abbildungen im Text (1920) Jacob Alberts öön't Nordfrieslandlexikon


Rhode Island [ˌroʊd ˈaɪlənd] as en diiljstoot foon da Feriind Stoote. E diiljstoot läit önj't nordååsten foon't lönj. Dåt heet 1.059.361 manschne (2019). E hoodstää foon e diiljstoot as Providence. Rhode Island as diilj foon Nai-Änglönj. Da tiin grutst stääse önj e diiljstoot san: Rhode Island heet 5 counties: Commons: Rhode Island – Soomling foon bile än filme USA: States, citypopulation.de USA: Rhode Island, citypopulation.de USA: Administrative Division, citypopulation.de 41.678040531667-71.474304199167Koordinaaten: 41° 41′ N, 71° 28′ W


Åmt Ääderstää Et Åmt Ääderstää as en åmt önj e Kris Nordfraschlönj önj Slaswik-Holstiinj. Et åmt läit önjt söödweesten foon e kris. Et heet 11.373 manschne (2019). E hoodstää foont åmt as Gaarding. E gemiine: Et åmt wörd 1967 as et Åmt Ääderstää-Weest foon e åmte Schöspel Gaarding/Ååsterheewer, Tååting än Teedenbel mååged. As Nordfraschlönj 1970 en kris wörd, wörd et åmt diilj deerfoon än e gemiine foont Åmt Åldenswort wörden diilj foont åmt. Et åmt wörd önj dåtdeer iir in önjt Åmt Ääderstää amnåmd. As et Åmt Schöspel Taning 1974 apliised wörd, köm e gemiine Kotsenbel tu et åmt. Et åmt as önj en ferwåltingsgemiinschap ma et stää Taning. Åmtsforstönjere Hans Wolff, bürgermäister foon Kotsenbel (2003-2013) Christian Marwig, bürgermäister foon Tümlauer Kuuch (sunt 2013) E websid foont åmt Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein: 4. Quartal 2019, statistik-nord.de Nordfriesland, citypopulation.de Nordfriesland, citypopulation.de


Amt Polweerm Et Amt Polweerm äs en amt oun e Krais Noordfreeschloun oun Sleeswich-Holstiin. Et bestoont üt et äiloun Pelweerm än e Haliie. E haudstää foont amt äs Hüsem, uk wän et stää niin diil foont amt äs. Gemiine: E Grööe E Huuge E Nees Polweerm


Hans Peter Feddersen (Di Jungere) (* 29. Krülemoune 1848 önj Weestersnootebel bai Stääsönj, Nordfraschlönj; † 13. Jülmoune 1941 önj Kloisiiekuuch, bai Galmsbel, Nordfraschlönj) wus en nordfrasch kunstmååler. Hans Peter Feddersen wörd di 29. önj e Krülemoune 1848 tuläid. Hi wus protreemååler Hans Peter Feddersen (Di Ålere) än sin wüset Maria (Bahnsen tuläid) jare seekst än jungst bjarn. Hi häi sin liir önj Naibel bai e mååler Heinrich Andreas Sutor (1830-1892). Eeftert stuudium önj Düsseldorf än Weimar, booged hi önj Bad Kreuznach. 1885 tuuch hi tu Kloisiiekuuch am. Hans Peter Feddersen störw ma triiännäägenti di 13. önj e Jülmoune 1941. Hüünengreewe aw Sal (1872) Jü Üülj Sösk bai e Heerd, Klookris (1875) Deesbeldik ma Schörktörn (1881) Schöljstich bai Moosbel (1883) Håliwärw aw Üülönj (1900)


Hans Peter Feddersen (Di Ålere) (* 9. Ismoune 1788 önj Weestersnootebel bi Stääsönj; † 23. Härfstmoune 1860 uk deer) wus en nordfrasch böre än portreetmååler. As hi ål jung wus, liird hi ham et tiiknen än et koowerstääg. Foon 1808 tu 1815 wus hi saldoot önj dåt dånsch armee. Eefter sin tubäägkaamen tu san hiimstoun, årbed hi am samrem as böre ä am wunterem tiikned hi portreete. Hi wus uk schriwer: hi schriif dächte än en bök Tagebuch eines dänischen Soldaten von 1812 u. 1813, oder das merkwürdigste Jahr meines Lebens (1817). 'Feddersen, Hans Peter d. Ä.' önj Thieme, Ulrich (Editöör), 1915, Allgemeines Lexikon der bildenden Kunstler von der Antike bis zur Gegenwart, E. A. Seemann, Leipzig, s. 331 [1]. Hans Peter Feddersen (Di Jungere)


Di Jaguar Land Rover Ltd. es en Daachterfirma fan di Autofirma Tata Motors (Indien). Di Marken wat becht uur sen Jaguar en Land Rover. Di Firma waar 2013 fan di ual Land Rover Ltd., wat di Jaguar Ltd. aurnoom. Biiring her Tata koopet Bi Jaguar Land Rover uur uk Range Rovers becht, wat Tata uk koopet heer. Diaraur hen heer Tata di Rochten ön di Noomen Lanchester Motor Company en Rover, uk wan Rover tö di kineesisk Firma Shanghai Automotive Industry jert. Di Marki Daimler en di Autos diarfan waar 2009 āpdönen. Gottlieb Daimler her 1890 di Rochten ön sin Noom me Litsensen fuar sin Maskiinen naa Engelön forkoopet. Aur 100 Jaaren jaav dit gurt Wainer fan diar me di Noom Daimler (Senerlich bikeent: Di Daimler Double Six me en gurt Twelev-Kolben-Maskiin). 1997 wil Daimler ön Dütsklön uk Rochten ön di Noom haa en ging tö Girocht. Diarbi kām üt, dat Daimler(-Benz) ön Dütsklön sa jit mut, man di Autos mut üđer Noomen fo. Sa kumt et, dat di Firma Daimler Autos üs Mercedes-Benz forkoopet. Eeđer di Tiren fan di gurt Autos, wat öntwesken noch wesen sen, es dit mesken bal saacht dit Salev. 2019 kām di Jaguar I-Pace üt,


At Spaans Grip wiar en Influenzapandemii, wat troch en üngewoonelk wirulent ufkemling faan det influenazawiirus (subtyp Influenza-A-Virus H1N1) feruursaaget wurd an ham twesken 1918, kurt föör a aanj faan de Iarst Wäältkrich, an 1920 uun trii waagen ferbriadet. Det feruursaaget, bi en wäältbefölkring faan amanbi 1,8 miljarden, twesken 27 miljuunen an 50 miljuunen duaser. Muar lidj stoorew faan't spraans grip üüs uun de Iarst Wäältkrich (17 miljuunen). Amanbi 500 miljuunen lidj skel infisiird wurden wees. Commons: Spaans Grip – Saamling faan biljen of filmer


Benedikt Momme Nissen (* 26. April 1870 uun Deesbel, Prowins Sleeswich-Holstian; † 23. Jüüne 1943 uun Ilanz, Graubünden) wiar en nuurdfresk konstmooler an skriiwer.


Di Schamelrider as iinj foon Theodor Storm sin nowäle än önj Gjarsmoune 1888 önj e tidschraft Deutsche Rundschau (Bd. 55) ütdänj wörd. Hat as sin bekåndest ferteeling. Hi begand et ferteelilng önj Foodermoune 1886 tu schriwen, än önj Biikenmoune 1888, ai maning moune for san düüs, broocht et tu iinje. Önj e nowäl wårt tu en rider önj en krouf Hauke Haien sin laawenshistoori ferteeld. Hauke as schöljmäister foon en toorp önj Nordfraschlönj. Et toorp heet dike, wat önj Hauke sin laawen en bedjüsen än äntlik traagisch rol spaale. Text:Schamelrider


Lunwäärlisdiarten (Tetrapoda) san a Wäärlisdiarten (Vertebrata) saner a fasker. Det wurd komt faan't greks "tetra" (sjauer) an "podes" (fet). Amfiibien (Amphibia) Fögler (Aves) Krepdiarten (Reptilia) Tetjdiarten (Mammalia) Commonskategorii: Lunwäärlisdiarten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Lunwäärlisdiarten Tetrapooden


Pjotr Iljitsch Tschaikowski (üüb Rüs: Пётр Ильи́ч Чайко́вский Pjotr Il’ič Čajkovskij; * 25. Apriljul./ 7. Meigreg. 1840 uun Kamsko-Wotkinski Sawod, Guwernement Wjatka, Rüs Keiserrik; † 25. Oktuuberjul./ 6. Nofembergreg. 1893 uun Sankt Petersburg, Rüs Keiserrik) wiar en rüs komponist. Al uun sin leewenstidjen wurd föl faan sin werken internatschunaal bekäänd. Daaling teenk a lidj, dat hi de bedüüdenst komponist faan't Romantik as an uun Rüslun teenk a lidj, dat hi de bedüüdenst komponist faan det 19. juarhunert as. Tu sin bekäändst kompositchuunen san trii letst sinfoonien, at Fijoolkonsert, sin iarst Klawiarkonsert, at Uwertüür 1812 an sin ooper Eugen Onegin. Mä Swaanensia, Tuurnrüüske an a Nödkraker skreew hi uk trii faan dön bekäändst baleten uun a histoore faan't musik.


William Somerset Maugham wiar en ingels skriiwer an dramaatiker. Hi wiar dring faan en afkoot, diar för det britisk ambasaad uun Pariis werket. Hi ferlus sin äälern ääder an wurd faan san unkel aptaanjen. Hi studiaret medisiin uun London an Heidelberg. Hi lewet miast uun a süüd faan Frankrik, man faan 1940 tu 1947 lewet hi uun dön Ferianigt Stooten. Sin ääder buken, Liza of Lambeth (1897) an A Man of Honour (1903), wiset sosiaalkritisk tendensen ap. Lääder dreid hi ham tu psycholoogisk probleemen uun leefde an befreien tu, miast faan lidj, wat uun huuch seelskapkreiser uun't ütjlun lewe. Liza of Lambeth (1897) A Man of Honour (1903) Lady Frederick (1907) Of Human Bondage (1915) The Moon and Sixpence (1919) The Circle (1921) Theatre (1937) The Razor's Edge (1944) Gerhard Steiner (Editöör), 1971, Fremdsprachige Schriftsteller, VEB Bibliographisches Institut, Leipzig, s. 402-403.


Waling Gerrits Dykstra (* 14. August 1821, Froubuorren; † 15. Janewoore 1914, Holwert) wiar en waastfresk skriiwer an föördrachtskonstler (foardrachtskeunstner). Hi as bekäänd för de Waastfresk Wonterinjnacht (Frysk Winterjûnenocht), wat hi tup mä a skriiwer Tsjibbe Gearts van der Meulen det waastfresk teooter en steed uun det waastfresk gemianskap ded. De Fryske Thyl Ulespegel of De wonderlike Libbenskiednis fen Hantsje Pik (1860) Twa Grappige Stikken: Fritz Reuter Neiforteld (1870) [1] Uit Friesland's Volksleven van Vroeger en Later (üüb Holuns; 1895), iarst dial [2], naist dial [3] Commonskategorii: Waling Dykstra – Saamlang faan bilen of filmer


Dootem efter a Iraans kalender: 12. Khordad 1403 (= 1. Jüüne 2024) [aktualisiare] Di Iraans kalender, of uk Dschalālikalender (näämd efter Dschalal ad-Dawlah Malik Schah, 1055–1092) woort sant 1925 üs amtelk kalender uun a Iraan brükt, leeder uk uun Afghaanistaan. Hi racht ham efter at sanjuar an begant tu Nouruz (wosbegan). Det juar hää 365 daar an uun skregeljuaren 366 daar. A muuner haa 31, 30 of 29 daar. A skregeljuaren san oober ööders ferdiald üs bi a Gregoriaans kalender, an diaram ferspring a daar leewen ans am ään dai tu föören of tu bääften. Di neimuudis Iraans kalender gongt üüb di Nouruz-Nameh-Kalender faan't juar 1079 turag, di salew üüb a zoroastrisk kalender apbaut. Det tidjreegnang begant mä't ütjwaanrang (Hidschra) faan a profeet Mohammed faan Mekka tu Medina. Sodenang wiar faan a 21. Maarts 2007 bit 19. Maarts 2008 efter a Iraans kalender det juar 1386. För dooten tesken a 1. Janewoore an a 20. Maarts skel 622 juar faan a Gregoriaans kalender uftaanj wurd, för dooten tesken a 21. Maarts an a 31. Detsember 621 juar. A nöömer kem faan't ualpersisk uf, uun Afghaanistaan wurd nöömer faan 12 stäärbilen brükt. Kalender Di dai uun a Gregoriaans kalender fersprangt leewen


En elatiif (ingelsk: absolute superlative) as en oort an wiis, am en adjektiif en huugen wäärs tu dun. Normoolerwiis san diar trii wäärser faan en adjektiif: positiif - smok komparatiif - smoker superlatiif - smokst Wan dü nü oober sai wel, hi of hat as so smok, det as goorei tu fergliken, do namst dü di elatiif - uu so smok Di elatiif woort uk brükt, am ironii ütjtutraken: Hi as jo uu so witsag (faan en minsk, di goorei witsag as, oober det faan ham salew ment) Uun't Huuchsjiisken namt am flooksis föörsilwen, am en elatiif ütjtutraken: superreich, megaschnell, urkomisch, ... Uk uun't Araabisk spriak komt di elatiif föör. Nai mä en elatiif as di hyperlatiif. Det as en komparatjuun, wat eegentelk ünmögelk as, man likes brükt woort, am det eegenoort düütelker tu maagin: Ik wiar di iansag maan mad aal jo wüfen (neutraal ütjsaag auer en taal) Ik wiar di iansagst maan mad aal jo wüfen (... an ik haa mi ei wel fääld)


At list faan ISO 3166-2-Codes för die Republik Zypern wiset di code för 6 Bezirke. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för die Republik Zypern CY), di ööder as di code för den Bezirk. Nian feranerang faan di code sant 1998. Die Codes berücksichtigen immer noch (2018) einschließlich die Türkische Republik Nordzypern. Die dortige international nicht anerkannte Republik hat eine neue Gliederung in fünf Distrikte vorgenommen, die aber bisher in der ISO 3166-2 für die Türkei keine Änderung vorgenommen wurde, und für die bisher auch keine neue Kennzeichnung für ein unabhängiges Nordzypern beantragt wurde: Für Nordzypern gilt somit weiterhin die bisherige Einordnung in "CY". ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes (2-stellig) Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk)


At Türkisk Republiik Nuurdzypern (kurt TRNZ of ianfach Nuurdzypern, türkisk Kuzey Kıbrıs Türk Cumhuriyeti – KKTC) as en de facto-regime uun't nuurden faan't eilun Zypern uun't Madlunsia. Hat woort oober bluas faan a Türkei gudkäänd. De jure hiart det regiuun tu't Republiik Zypern, as oober sant 1974 faan a Türkei besaat wurden. Hoodstääd as Nuurd-Nikosia (türkisk Lefkoşa). Nuurdzypern hää sääks distrikten (İlçe): https://t24.com.tr/haber/kktc-de-nufus-sayisi-karmasasi,814380 http://www.cm.gov.nc.tr/ Northern Cyprus, citypopulation.de Northern Cyprus, citypopulation.de 2016 grünjlaanjen Commonskategorii: Nuurdzypern – Saamlang faan bilen of filmer Wikimedia Atlas: Nuurdzypern – Geograafisk an histoorisk koorden Wikivoyage Raisfeerer: Nuurdzypern (sjiisk)


Di Famagusta Distrikt (aw Griichisch: Επαρχία Αμμοχώστου Eparchía Ammoxṓstou, aw Türkisch: Mağusa kazası) as ån foon e distrikte önj e Räpubliik Zypern. Et läid önjt söödååsten foont lönj. Et grutdiil foon e distrikt wårt de-facto foon Nordzypern kontroliird; bloots en latj gebiit önjt sööden wårt foon e Räpubliik Zypern ferwalted. Et heet 47.338 manschne (2011). Jü de-jure hoodstää foon e distrikt as Famagusta, man jü de-facto hoodstää as Paramlimni. E distrikt heet 4 munisipaliteete (ma e tål foon manschne önjt iir 2011): Agia Napa (Αγία Νάπα; 3212) Deryneia (Δερύνεια; 5844) Paralimni (Παραλίμνι; 14.963) Sotira (Σωτήρα; 5474) ...än 5 gemiine: Acheritou (Αχερίτου; 1556) Achna (Άχνα; 2087) Avgorou (Αυγόρου; 4604) Frenaros (Φρέναρος; 4298) Liopetri (Λιοπέτρι; 4591) Cyprus, citypopulation.de Ammóchostos, citypopulation.de


Wat menst dü? Zypern (Eilun), det eilun uun't Madlunsia Zypern, det republiik Nuurdzypern


Di Larnaka Distrikt (aw Griichisch: Επαρχία Λάρνακας Eparchía Lárnakos, aw Türkisch: Larnaka kazası) as ån foon e distrikte önj e Räpubliik Zypern. E distrikt läit önjt söödååsten foont lönj. En diilj foon e distrikt stoont uner kontrol foon Nordzypern. Et heet 145.365 manschne (2011). E hoodstää foon e distrikt as Larnaka. E distrikt heet 5 munisipaliteete (ma e tål foon manschne önjt iir 2011): Aradippou (Αραδίππου; 19.228) Athienou (Αθιένου; 5017) Dromolaxia-Meneou (Δρομολαξιά-Μενεού; 6689) Larnaka (Λάρνακα; 51.468) Livadia (Λιβάδια; 7206) ...än gemiine: Agia Anna (Αγία Άννα; 339) Agioi Vavatsinias (Άγιοι Βαβατσινιάς; 131) Agios Theodoros (Άγιος Θεόδωρος; 663) Alaminos (Αλαμινός; 345) Alethriko (Αλεθρικό; 1101) Anafotida (Αναφωτίδα; 790) Anglisides (Αγγλισίδες; 1146) Aplanta (Απλάντα; 6) Avdellero (Αβδελλερό; 218) Choirokoitia (Χοιροκοιτία; 632) Delikipos (Δελίκηπος; 23) Kalavasos (Καλαβασός; 737) Kalo Chorio (Καλό Χωριό; 1518) Kato Drys (Κάτω Δρυς; 129) Kato Lefkara (Κάτω Λεύκαρα; 128) Kellia (Κελλιά; 387) Kiti (Κίτι; 4252) Kivisili (Κιβισίλι; 233) Klavdia (Κλαυδιά; 427) Kofinou (Κοφίνου; 1312) Kornos (Κόρνος; 2083) Lageia (Λάγεια; 28) Mari (Μαρί; 158) Maroni (Μαρώνι; 710) Mazotos (Μαζωτός; 832) Melini (Μελίνη; 59) Menogeia (Μενόγεια; 50) Mosfiloti (Μοσφιλωτή; 1365) Odou (Οδού; 213) Ora (Ορά; 206) Ormideia (Ορμίδεια; 4189) Pano Lefkara (Πάνω Λεύκαρα; 762) Pergamos (Πέργαμος; 193) Perivolia (Περιβόλια; 3,009) Psematismenos (Ψεματισμένος; 271)


Di Limassol Distrikt (aw Griichisch: Επαρχία Λεμεσού Eparchía Lemesoú, aw Türkisch: Limasol kazası) as ån foon e distrikte önj e Räpubliik Zypern. E distrikt läit önjt sööden foont lönj. Et heet 239.739 manschne (2011). E hoodstää foon e distrikt as Limassol. Cyprus, citypopulation.de