Dåt biletääl (uk bileferteeling unti comic nååmd) as iinj foon da ålste forme foon literatuur. En biletääl bestoont üt en ra foon oufbilinge, da en tääl ütmååge. En biletääl wårt mååged fon en tiikner än en schriwer. Wilems schraft di tiikner uk jü ferteeling, man wilems årbe uk möre manschne bai dåt tiikenårbe (skitsiire, önj blåk ouertiinj, ma bökstääwe fersiinj) unti bai dåt tääl. Biletääle hääwe jare ütsproot önj jü bileschraft. En eeder form foon biletääl as di täpich foon Bayeux, weeraw jü slåcht bai Hastings ütbilied as. Mesoameerikaanische hoonschrafte jäiwen mütoloogische tääle wider döör en tuhuupestald süsteem foon oufbilinge än logograme, ålsü en lait aw jüseelew wise as önj da biletääle foon diling. Uk da forhistooorische oufbilinge, da önj hööle fünen wörden san (as önj da hööle foon Lascaux), koone betråchtied wårde as en eeder form foon biletääl. Jü uurform foon e egüptisch hieroglüüfeschraft as faktisch uk en form foon tiikende biletääle. En bekånd biispel foon biletääle üt dät madelåler as di eermebiibel (biblia pauperum). Önj e jarst haleft foon dåt 19. iirhunert wus uner oudere di swaitser Rodolphe Töpffer bekånd for sin biletääle. Hi feröfentlikte 1845 dåt jarst modärn biletääl, dåt önj Tjüschlönj bekånd wörd as “Fahrten und


A Hieraaetus san en skööl faan Gripfögler (Accipitriformes) uun det famile faan a Hanjügern (Accipitridae). Diar jaft'at sääks slacher faan, ään as ütjstürwen. H. ayresii H. morphnoides H. pennatus H. wahlbergi H. weiskei Haast san Iarn † Commonskategorii: Hieraaetus – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Hieraaetus


Haast san Iarn (Hieraaetus moorei, iar: Harpagornis moorei) wiar en Gripfögel (Accipitriformes) uun det famile faan a Hanjügern (Accipitridae). Hi hää uun Neisialun lewet, an as uun't 14. juarhunert ütjstürwen. Hi wuch wel 10–18 kg, an sin jügen späänd trii meetern. Sodenang wiar hi di gratst Iarn, di uun jonger tidj lewet hää. Hi as näämd efter Julius von Haast (1822-1887). Commonskategorii: Haast san Iarn – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Haast san Iarn


Di baang Riis San sküüns faan a hemel braand, Lungen skaad diar smääd a swerag, Riis seed boowen üüb a berag, Siig di skaad an räänd faandaan. Jens Jessen, 2022 efter: Friedrich Rückert (1788–1866) Der furchtsame Riese


A Echt Iarner (Aquila) san en skööl faan Gripfögler (Accipitriformes) uun det famile faan a Hanjügern (Accipitridae). Diar hiar elwen slacher tu. Uk uun ööder familin jaft'at Iarner, t.b. Haliaeetus, di nööm Iarn ment diarbi so föl üs grat gripfögel. A. verreauxii A. audax A. gurneyi A. rapax A. heliaca A. adalberti Könangiarn of Stianiarn (A. chrysaetos) A. nipalensis A. africana A. fasciata A. spilogaster Commonskategorii: Echt Iarner – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Echt Iarner


A Könangiarn of Stianiarn (Aquila chrysaetos) as en Gripfögel (Accipitriformes) uun det famile faan a Hanjügern (Accipitridae). Commonskategorii: Könangiarn – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Könangiarn


A Gyps of Ual-Welt-Geiern san en skööl fan Gripfögler (Accipitriformes) uun det famile faan a Hanjügern (Accipitridae). Diar jaft'at aacht slacher faan. Jo lewe uun Euroopa, Afrikoo an Süüduastaasien. A Geiern uun Ameerikoo hiar tu en ööder famile, det san a Kondooren (Cathartidae). Gyps bengalensis Gyps coprotheres Gyps fulvus, iansagst slach uun Euroopa Gyps indicus Gyps tenuirostris Gyps himalayensis Gyps rueppelli Gyps africanus Commonskategorii: Gyps – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Gyps


Wat menst dü? Gyps, a Ual-Welt-Geiern Kondooren, Amerikoonsk Geiern


A Suart Miilaan (Milvus migrans) as en Gripfögel (Accipitriformes) uun det famile faan a Hanjügern (Accipitridae). Hi as amanbi so grat üs di Müsensiif (Buteo buteo) an fäält üüb mä san swaalkenliken stört. Commonskategorii: Suart Miilaan – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Suart Miilaan


Suart Miilaan Detdiar sidj skal di (iarst ans) widjer feer.


Türkiis as en mineraal. Hat as en kööber-alumiinium-fosfaat mä det struktuurformel CuAl6(PO4)4(OH)8·4H2O. Uun steed faan alumiinium koon diar uk iisen uun wees. Efter det mineraal as uk det klöör türkiis näämd wurden. Türkiis woort hal tu smokstianer ferwerket. Di nööm kaam sowat uun't 13. juarhunert uun't fransöösk spriak ap: pierre turquoise - stian faan a Türkei. Det as oober eegentelk ei rocht, auer't uun a Türkei goor nään türkiis jaft. Man türkisk (osmaansk) kuuplidj haa diar mä haneld. Rä an sleeben stianer Blä an green halskeeden Smok faan Ual Egypten Smok faan a Azteken Commonskategorii: Türkiis – Saamlang faan bilen of filmer


A Teratornithidae wiar en famile faan Gripfögler (Accipitriformes), diar bit för gud 120.000 juaren uun a eerdtidjäälern Miozän bit Pleistozän uun Ameerikoo lewet haa. Jo haa Geiern liket. †Aiolornis – †Argentavis – †Cathartornis – †Oscaravis – †Taubatornis – †Teratornis So küd jo ütjsen haa: Argentavis magnificens Teratornis slach Teratornis merriami Commonskategorii: Teratornithidae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Teratornithidae


A Buumsiilern (Hemiprocne) san det iansagst fögelskööl uun det famile Hemiprocnidae. Jo hiar tu't order faan a Siilfögler (Apodiformes). Diar jaft'at man sjauer slacher faan. Jo lewe uun Indien an Süüduastaasien. Hemiprocne comata Hemiprocne coronata Hemiprocne longipennis Hemiprocne mystacea H. comata LC - least concern (ei trüüwet) H. coronata LC - least concern (ei trüüwet) H. longipennis LC - least concern (ei trüüwet) H. mystacea LC - least concern (ei trüüwet) Commonskategorii: Buuumsiilern – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Buuumsiilern


A Aegotheles san det iansagst fögelskööl uun det famile Aegothelidae. Jo san iar mä tu a Siilfögler (Apodiformes) tääld wurden, daalang tääl jo üs aanj order: Aegotheliformes. Diar jaft'at njügen slacher faan, diar uun Nei-Guinea, Austraalien, Tasmaanien, üüb a Molukken an Neikaledoonien lewe. Jo jaage miast am naachtem, diaram het jo üüb ingelsk uk: owlet nightjars - letj kadüül naachtswaalken, of üüb noorsk: Uglesvaler - Kadüülswaalken Aegotheles albertisi Aegotheles archboldi Aegotheles bennettii Aegotheles crinifrons Aegotheles cristatus Aegotheles insignis Aegotheles savesi Aegotheles tatei Aegotheles wallacii Commonskategorii: Aegotheles – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Aegotheliformes


A Buumwiiduus of Buumhopern (Phoeniculidae) san en famile faan fögler uun det order faan a Wiiduufögler (Bucerotiformes). Diar hiar tau sköölen tu, diar uun't troopisk Afrikoo lewe. Jo san nai mä Wiiduus (Upupidae). Phoeniculus P. bollei - P. castaneiceps - P. damarensis - P. purpureus - P. somaliensis Rhinopomastus R. aterrimus - R. cyanomelas - R. minor Commonskategorii: Buumwiiduus – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Buumwiiduus


A Nööshurnfögler (Bucerotidae) san en famile faan fögler uun det order faan a Wiiduufögler (Bucerotiformes). Diar hiar son 50 slacher tu, an flooken san uun a bestant trüüwet. Hör nööm haa's efter hör aparte skeeben nääb. Aceros – Anorrhinus – Anthracoceros – Berenicornis – Buceros – Bycanistes – Ceratogymna – Ocyceros – Penelopides – Rhinoplax – Rhyticeros – Tockus – Tropicranus Aceros cassidix Anthracoceros coronatus Buceros bicornis Buceros rhinoceros Commonskategorii: Nööshurnfögler – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Nööshurnfögler


Hurnraawner (Bucorvus) san det iansagst fögelskööl uun det famile Bucorvidae. Jo hiar tu't order faan a Wiiduufögler (Bucerotiformes). At jaft man tau slacher, diar uun Afrikoo lewe; ään slach (di "nuurdelk") tesken Sahara an troopenwalt, di "süüdelk" slach uun't süüdelk Afrikoo. Jo kön ei gud flä, oober fiks rään. Mä a eegentelk Raawenfögler haa's ei föl tu dun, di nööm komt faan hör suart feedern. Nuurdelk Hurnraawen Bucorvus abyssinicus VU - vulnerable (uun gefoor) Süüdelk Hurnraawen Bucorvus leadbeateri VU - vulnerable (uun gefoor) Commonskategorii: Hurnraawner – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Hurnraawner


Steatornis caripensis (spoonsk: Guácharo) as di iansagst fögelslach uun det skööl Steatornis, an uk uun det famile Steatornithidae uun det order Steatornithiformes. Hi as iar mä tu a Naachtswaalkenfögler (Caprimulgiformes) tääld wurden, as diar oober dach ei alt nai mä. Hi lewet uun Süüdameerikoo. Commonskategorii: Steatornithidae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Steatornithidae


A Nyctibiidae ("Daisliaper") san en fögelfamile mä tau sköölen an sööwen slacher. Jo san iar mä tu a Naachtswaalkenfögler (Caprimulgiformes) tääld wurden, san diar oober dach ei alt nai mä. Diaram stun jo nü uun en aanj order Nyctibiiformes. Nyctibius Nyctibius maculosus Nyctibius aethereus Nyctibius jamaicensis Nyctibius grandis Nyctibius griseus Nyctibius leucopterus Phyllaemulor Phyllaemulor bracteatus Commonskategorii: Nyctibiidae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Nyctibiidae


A Podargidae san en fögelfamile mä trii sköölen an fiftaanj slacher. Jo san iar mä tu a Naachtswaalkenfögler (Caprimulgiformes) tääld wurden, san diar oober dach ei alt nai mä. Diaram stun jo nü uun en aanj order Podargiformes. Podargus Podargus strigoides Podargus ocellatus Podargus papuensis Batrachostomus Batrachostomus mixtus Batrachostomus moniliger Batrachostomus poliolophus Batrachostomus harterti Batrachostomus hodgsoni Batrachostomus affinis Batrachostomus septimus Batrachostomus auritus Batrachostomus stellatus Batrachostomus cornutus Batrachostomus javensis Rigidipenna Rigidipenna inexpectata Commonskategorii: Podargidae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Podargidae


Friedrich Wilhelm Heinrich Alexander von Humboldt (* 14. September 1769 uun Berlin; † 6. Mei 1859 uk diar) wiar en wedenskapsmaan uun Preußen. Hi wiar di jonger bruder faan Wilhelm von Humboldt. Muar üs sööwentag juar loong hää Humboldt bedüüden werken skrewen uun flook natüürwedenskapen üs Füsiik, Geologii, Biologii, Geografii, Astronomii, Etnologii, Medesiin an Chemii. Diarför wiar hi weltwidj onerwai. Sin wichtagst buk as was di Kosmos, en werk uun fiiw dialen, diar uun a juaren 1845 bit 1862 ütjkimen san (di leetst binj efter san duas). Humboldt hää ei bluas uun Preußen, man uk uun't ütjlun flook iarangen füngen, ian diarfaan as a Dannebrogorden. Hi kaam uk flooksis üüb freimarkin föör: 40 panang (1957) 40 panang (1959) 5 panang (DDR, 1950) 50 panang (1969) Wikisource: Alexander von Humboldt (sjiisk) Commonskategorii: Alexander von Humboldt – Saamlang faan bilen of filmer Wikiquote: Alexander von Humboldt (sjiisk) Literatüür faan of auer Alexander von Humboldt uun a kataloog faan't Sjiisk Natsionaalbibleteek Werken faan an auer Alexander von Humboldt uun't Sjiisk Digitaal Bibleteek Autooreniindrach an List faan plaantennöömer för Alexander von Humboldt uun a IPNI


Papasula abbotti test


Flook steeden bi a küst wise üüb en Sturemfludpual, hü huuch det weeder bi sturemfluden uun a leetst juarhunerten aplepen as. Sok pualer stun uun: Breemerhuuwen: bil, bil Brokdorf: bil Büsum: bil Fanø: bil Greetsiel, Krummhörn: bil Hamborger Halag: bil Harlesiel, Wittmund: bil Haseldorf: bil Hüsem: bil, bil A Huug: bil, bil Jemgum, Ditzum: bil Mandø: bil, bil Letj Muur: bil A Nääs: bil Nuurdstrun: bil, bil Oberndorf (Oste): bil Ribe: bil Sankt Peter-Ording: bil Stääsönj: bil Tönang: bil Tümlauer Kuuch: bil Ualun: bil A Wik: bil, bil Wilstermarsch: bil ... an noch flook steeden muar. Heest ään fünjen? Commonskategorii: Sturemfludpual – Saamlang faan bilen of filmer sturmflutmarken.de


Brokdorf (plaatsjiisk: Brokdörp/Brookdörp) as en gemeen uun a Kreis Steinburg, Schleswig-Holstian. Hat leit nuurden faan a Ialew sowat tesken Itzehoe an Brunsbüttel. Uun Brokdorf as ian faan a iarst atoomstruumuunlaagen faan Sjiisklun baud wurden. Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2021 (XLS-datei) (Widjerfeerd üüb grünjlaag faan't fulkstäälang 2011) (Halep üüb sjiisk) Commonskategorii: Brokdorf – Saamlang faan bilen of filmer


Krummhörn (det ment: krüm huk) as en gemeen uun a Lunkreis Auerk uun Uastfresklun, Niidersaksen. Tu det gemeen hiar 19 saarpen (mä iinwenertaalen faan 2018): Campen (492) Canum (249) Eilsum (569) Freepsum (382) Greetsiel (1328) Grimersum (534) Groothusen (448) Hamswehrum (472) Jennelt (359) Loquard (586) Manslagt (409) Pewsum (3202) Pilsum (536) Rysum (644) Upleward (364) Uttum (485) Visquard (693) Woltzeten (202) Woquard (186) Landesamt für Statistik Niedersachsen, LSN-Online Regionaldatenbank, Tabelle 12411: Fortschreibung des Bevölkerungsstandes, Stant 31. Detsember 2019. (Halep üüb sjiisk) Commonskategorii: Krummhörn – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Krummhörn (sjiisk)


Wittmund as en stääd uun a Lunkreis Wittmund, Niidersaksen, an uk sin kreisstääd. Efter't areaal as Wittmund at gratst stääd diar ambi, efter't iinwenertaal man at fiftgratst uun Uastfresklun. Tu't stääd Wittmund hiar 14 saarpen (iinwenertaalen faan 2012): Ardorf Asel Berdum Blersum Burhafe Buttforde Carolinensiel Eggelingen Funnix Hovel Leerhafe Uttel Willen Wittmund (stääd) Landesamt für Statistik Niedersachsen, LSN-Online Regionaldatenbank, Tabelle 12411: Fortschreibung des Bevölkerungsstandes, Stant 31. Detsember 2019. (Halep üüb sjiisk) Commonskategorii: Wittmund – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Wittmund (sjiisk)


Haseldorf as en gemeen uun a Kreis Pinneberg, Schleswig-Holstian. Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2021 (XLS-datei) (Widjerfeerd üüb grünjlaag faan't fulkstäälang 2011) (Halep üüb sjiisk) Commonskategorii: Haseldorf – Saamlang faan bilen of filmer


Jemgum as en gemeen uun a Lunkreis Leer uun Uastfresklun, Niidersaksen. Tu't gemeen Jemgum hiar elwen saarpen (iinwenertaalen faan 2015): Landesamt für Statistik Niedersachsen, LSN-Online Regionaldatenbank, Tabelle 12411: Fortschreibung des Bevölkerungsstandes, Stant 31. Detsember 2019. (Halep üüb sjiisk) Commonskategorii: Jemgum – Saamlang faan bilen of filmer


Kosowo täält üs De-facto-regime an as en republiik uun Süüduasteuroopa. Diar lewe sowat 1,7 miljuun minsken, det hoodstääd as Priština. Dön tjiin gratst stääden uun't lun san: Commonskategorii: Kosowo – Saamlang faan bilen of filmer Wikimedia Atlas: Kosowo – Geograafisk an histoorisk koorden Constitution of the Republic of Kosovo (ingelsk), sidj 8 Statistikamt faan't Kosovo: Fulkstäälang 2011 (ingelsk), ufrepen di 13. November 2011 efter: IWF (Febrewoore 2011) Abspaltung des Kosovo: Abhängig unabhängig, Spiegel Online faan a 18. Febrewoore 2008. Kosovo, citypopulation.de 42.55194444444420.835277777778Koordinaaten: 42° 33′ N, 20° 50′ O


Oberndorf (plaatsjiisk: Öberndörp) as en gemeen bi a struum Oste uun a Lunkreis Cuxhuuwen. Tu det gemeen Oberndorf hiar a saarpen: Oberndorf, Laak, Braak, Ahrensflucht an Ahrensfluchter Moor. Üüb a ööder sidj faan a Oste lei do noch: Bentwisch, Zollbaum, Hasenfleet, Niederstrich, Niederstricher Deich, Moordeich, Moorstrich an Schwarzenmoor. Landesamt für Statistik Niedersachsen, LSN-Online Regionaldatenbank, Tabelle 12411: Fortschreibung des Bevölkerungsstandes, Stant 31. Detsember 2019. (Halep üüb sjiisk) Commonskategorii: Oberndorf (Oste) – Saamlang faan bilen of filmer


A Meropidae of Imfreedern san en famile faan fögler uun det order faan a Prachtfögler (Coraciiformes). Meropogon Meropogon forsteni Merops M. albicollis – M. apiaster – M. boehmi – M. breweri – M. bullockoides – M. bulocki – M. cyanophrys – M. gularis – M. hirundineus – M. lafresnayii – M. leschenaulti – M. malimbicus – M. mentalis – M. muelleri – M. nubicoides – M. nubicus – M. oreobates – M. orientalis – M. ornatus – M. persicus – M. philippinus – M. pusillus – M. revoilii – M. superciliosus – M. variegatus – M. viridis – M. viridissimus Nyctyornis N. amictus – N. athertoni Commonskategorii: Imfreedern – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Imfreedern


A Kurol (Leptosomus discolor) as di iansagst fögelslach uun det skööl Leptosomus, an uk uun det famile Leptosomidae uun det order Leptosomiformes. Hi as iar mä tu a Prachtfögler (Coraciiformes) tääld wurden, as diar oober dach wel ei alt nai mä. Hi lewet üüb Madagaskar an a Komooren. Diar san trii onerslacher: Leptosomus discolor discolor üüb Madagaskar, Mohéli an Mayotte L. d. gracilis üüb Grande Comore L. d. intermedius üüb Anjouan Commonskategorii: Kurol – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Kurol


A Brachypteraciidae san en letj famile faan fögler uun det order faan a Prachtfögler (Coraciiformes). Jo lewe üüb Madagaskar. Atelornis Atelornis crossleyi Atelornis pittoides Brachypteracias Brachypteracias langrandi † Brachypteracias leptosomus Geobiastes Geobiastes squamigera Uratelornis Uratelornis chimaera A. crossleyi NT - near threatened (nai bi trüüwet) A. pittoides LC - least concern (ei trüüwet) B. langrandi EX - extinct (ütjstürwen) B. leptosomus VU - vulnerable (uun gefoor) G. squamigera VU - vulnerable (uun gefoor) U. chimaera VU - vulnerable (uun gefoor) Commonskategorii: Brachypteraciidae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Brachypteraciidae


A Coraciidae san en famile faan fögler uun det order faan a Prachtfögler (Coraciiformes). Jo san temelk bruket, miast blä. Coracias C. abyssinicus – C. affinis – C. benghalensis – C. caudatus – C. cyanogaster – C. garrulus – C. naevius – C. spatulatus – C. temminckii Eurystomus E. azureus – E. glaucurus – E. gularis – E. orientalis Commonskategorii: Coraciidae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Coraciidae


A Motmots (Momotidae) san en famile faan fögler uun det order faan a Prachtfögler (Coraciiformes). Jo san temelk bruket an haa aparte lung störtfeedern. Commonskategorii: Motmots – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Motmots


A Todus san det iansagst fögelskööl uun det famile Todidae. Jo hiar tu't order faan a Prachtfögler (Coraciiformes). Jo san temelk letj an temelk bruket, an lewe üüb a Grat Antilen. Todus Todus angustirostris Todus mexicanus Todus multicolor Todus subulatus Todus todus † Palaeotodus † Palaeotodus emryi † Palaeotodus escampsiensis † Palaeotodus itardiensis Todus angustirostris LC - least concern (ei trüüwet) Todus mexicanus LC - least concern (ei trüüwet) Todus multicolor LC - least concern (ei trüüwet) Todus subulatus LC - least concern (ei trüüwet) Todus todus LC - least concern (ei trüüwet) Commonskategorii: Todus – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Todus


A Hokkos (Cracidae) san en fögelfamile uun det order faan a Hanenfögler (Galliformes). Jo lewe uun Süüd- an Madelameerikoo. Cracinae Crax – Mitu – Nothocrax – Pauxi Penelopinae Aburria – Chamaepetes – Oreophasis – Ortalis – Penelope – Penelopina – Pipile Commonskategorii: Cracidae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Cracidae


Fomboni Fomboni as mä 17.291 iinwenern (Stand: 2017) at traadgratst stääd faan a Komooren. Hat leit bi't nuurdküst faan't eilun Mohéli. Commonskategorii: Fomboni – Saamlang faan bilen of filmer


Nyssaceae test


Sukuma (spriak) test


A Megapodiidae (det ment: grat-fut-hanen) san en famile faan fögler uun det order faan a Hanenfögler (Galliformes). Jo lewe uun Süüduastaasien an Austraalien. Aepypodius A. arfakianus - A. bruijnii Alectura Alectura lathami Eulipoa Eulipoa wallacei Leipoa Leipoa ocellata Macrocephalon Macrocephalon maleo Megapodius M. affinis - M. bernsteinii - M. cumingii - M. decollatus - M. eremita - M. forstenii - M. freycinet - M. geelvinkianus - M. laperouse - M. layardi - M. nicobariensis - M. pritchardii - M. reinwardt - M. tenimberensis - M. wallacei Talegalla T. cuvieri - T. fuscirostris - T. jobiensis Commonskategorii: Megapodiidae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Megapodiidae


A Odontophoridae san en famile faan fögler uun det order faan a Hanenfögler (Galliformes). A miasten lewe uun Ameerikoo. Callipepla - Colinus - Cyrtonyx - Dactylortyx - Dendrortyx - Odontophorus - Oreortyx - Philortyx - Rhynchortyx Callipepla gambelii Callipepla squamata Colinus virginianus Colinus cristatus Oreortyx pictus Commonskategorii: Odontophoridae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Odontophoridae


Copernicus (stäär) test


A Binomisk Formeln san en wai uun a matematiik, am det moolnemen faan sumen ianfacher tu maagin. Jo halep uk bi't bröögreegnin mä sumen. Det wurd binomisk komt faan bi (tau) an Nomen (nööm). Algemian ( a + b ) n = ∑ k = 0 n ( n k ) a n − k ⋅ b k {\displaystyle (a+b)^{n}=\sum _{k=0}^{n}{\binom {n}{k}}a^{n-k}\cdot b^{k}} , n ∈ N {\displaystyle n\in \mathbb {N} } Enkelt Troch moolnemen koon am a formeln bewise: ( a + b ) 2 = ( a + b ) ⋅ ( a + b ) = a ⋅ a + a ⋅ b + b ⋅ a + b ⋅ b = a 2 + 2 ⋅ a ⋅ b + b 2 {\displaystyle (a+b)^{2}=(a+b)\cdot (a+b)=a\cdot a+a\cdot b+b\cdot a+b\cdot b=a^{2}+2\cdot a\cdot b+b^{2}} ( a − b ) 2 = ( a − b ) ⋅ ( a − b ) = a ⋅ a − a ⋅ b − b ⋅ a + b ⋅ b = a 2 − 2 ⋅ a ⋅ b + b 2 {\displaystyle (a-b)^{2}=(a-b)\cdot (a-b)=a\cdot a-a\cdot b-b\cdot a+b\cdot b=a^{2}-2\cdot a\cdot b+b^{2}} ( a + b ) ⋅ ( a − b


Polyoxymethylen test


András Kornai (* 1957 uun Budapest) as en en matemaatisken linguist. Hi hää en dokter uun matematiik an uk uun spriakwedenskap. Kornai as profesor för algebra uun Budapest. Hi werket uk för IT onernemen üs Northern Light of MetaCarta. Kornai onersjükt matemaatisk dooten faan natüürelk spriaken, ferstunen faan spriaken an skraften (OCR - optical character recognition). Semantics. Springer Nature, 2020. ISBN 978-3-319-65644-1 Mathematical Linguistics. Springer Verlag, in the series Advanced Information and Knowledge Processing, November 2007. ISBN 978-1-84628-985-9 Hardbound, approximately 300 pages. See description. Formal Phonology. In the series Outstanding Dissertations in Linguistics, Garland Publishing, 1994, ISBN 0-8153-1730-1, hardbound, 240 pages Contents, Preface, Introduction (20 pages) On Hungarian Morphology. In the series Linguistica, Hungarian Academy of Sciences, 1994, ISBN 963-8461-73-X, paperbound, 174 pages Contents, Preface, Introduction (10 pages) Digital Language Death. PLoS ONE 8(10): e77056, 2012. [1] Hunmorph: open source word analysis (Jointly with V. Tron, Gy. Gyepesi, P. Halacsy, L. Nemeth, and D. Varga). In Proc. ACL 2005 Software Workshop 77-85 [2] Leveraging the open source ispell codebase for minority language analysis (Jointly with P. Halacsy, L. Nemeth, A. Rung, I. Szakadat, and V. Tron). In J. Carson-Berndsen (ed): Proc. SALTMIL 2004 56-59 [3] Explicit Finitism, International Journal of


Ernst Willy Nicol (* 12. Detsember 1923 uun Flensborag; † 8. Oktuuber 2022) wiar en skapsbauinjenöör. Ernst Nicol liard iarst skapsbauer bi't Flensburger Schiffbau-Gesellschaft. Efter a Ööder Weltkriich werket hi bi a Kröger bredern üüb't Husumer Schiffswerft, iar hi 1987 uun rente ging. Hi hää flook skapstypen tiakent, det wiar containerskeb, faskkodern, slebern, an uk pasajiirdampern an jachten. Bekäänd wurden as Nicol mä san ploon för en slööden redangsbuat, wat ei onergung küd. Diar kaam hi üüb, üs hi uun a Hüsemer huuwen en blikduus siig, wat ei onerging. Sin werew wul diar oober ei föl faan wed, an so hää hi di ploon üüb aanj reegnang widjer ferfulagt. Ham ging det diaram, dat minsken uun sianuad flooksis uk uun en redangsbuat noch amkaam, auer det amkapt of folrinjd. Diaram hää hi sin slööden redangsbuat 1954 üs patent uunmeldet. Enkelt werwer haa do uk sok buaten baud, man iarst 1960 wurd jo internatsionaal tuläät. An iarst 1983 san jo aueraal föörskrewen wurden, do wiar sin patent oober al loong uflepen, an hi hed diar niks muar faan. 2013 füng hi oober imerhen noch det bundesfersiinstkrüs. Ernst Nicol: Retter der Seeleute, 7. Nofember 2015 (sh:z) Ernst Nicol: Anongs tu san duas


Mimoosen (Mimoseae) san en plaantentriibus uun det famile faan a Bongfrüchten (Fabaceae). Diar hiar wel 42 sköölen tu. Adenanthera – Adenopodia – Alantsilodendron – Amblygonocarpus – Anadenanthera – Aubrevillea – Calliandropsis – Calpocalyx – Cylicodiscus – Desmanthus – Dichrostachys – Dinizia – Elephantorrhiza – Entada – Fillaeopsis – Gagnebina – Indopiptadenia – Kanaloa – Lachesiodendron – Lemurodendron – Leucaena – Microlobius – Mimosa – Mimozyganthus – Neptunia – Newtonia – Parapiptadenia – Parkia – Pentaclethra – Piptadenia – Piptadeniastrum – Piptadeniopsis – Pityrocarpa – Plathymenia – Prosopidastrum – Prosopis – Pseudopiptadenia – Pseudoprosopis – Schleinitzia – Stryphnodendron – Tetrapleura – Xerocladia – Xylia Commonskategorii: Mimoosen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Mimoosen


En baterii as en spiiker för elektrisk energii üüb grünj faan elektrocheemisk föörgunger. En baterii, wat'am weder aplees koon, as en akku(mulaator). Commonskategorii: Baterii – Saamlang faan bilen of filmer


A Cercidoideae san en plaantenonerfamile uun det famile faan a Bongfrüchten (Fabaceae). Bauhinieae Cercideae Adenolobus – Barklya – Bauhinia – Brenierea – Cercis – Cheniella – Gigasiphon – Griffonia – Lysiphyllum – Phanera – Piliostigma – Schnella – Tylosema Bauhinia Orchideenbuum (Bauhinia variegata) Juudasbuumer (Cercis) Commonskategorii: Cercidoideae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Cercidoideae


A Tjoksel as en werktjüch, diar uun't hoonwerk brükt woort. Hi liket en ääks, oober at skeer as swäärs tu a staal. Commonskategorii: Tjoksel – Saamlang faan bilen of filmer


At Ääks as en werktjüch, diar uun't hoonwerk brükt woort. Fööraal tu holt klüüwin as hat nuadag. Grat ääksen wurd mä tau hunen feerd, letj ääksen mä ian hun. Commonskategorii: Ääks – Saamlang faan bilen of filmer


A Spiker as en rääskap, diar uun't hoonwerk brükt woort. Hi as miast ütj iisen an woort mä en höömerk iin uun holt slaanj, am tau staken holt mäenööder tu ferbinjen. Commonskategorii: Spiker – Saamlang faan bilen of filmer


Wat menst dü ? Skrüüw (hoonwerk) Skrüüw (skap), di uundrift faan en skap Skrüüwenbuumplaanten Skrüüwenbuumer Skrüüwenpomp eeđer Archimedes Archimedes sin pomp


At Seeg as en werktjüch, diar uun't hoonwerk brükt woort. Hör tinjen riiw fiin spuuner ütj en stak holt, an so woort det holt trochseeget. At jaft uk seegen för plastik, metal of stian. Commonskategorii: Seeg – Saamlang faan bilen of filmer


A Beitel of at Steegiisen as en werktjüch, diar uun't hoonwerk brükt woort. Diar woort mä en holthöömerk üübklupet, am fiin spuuner faan't holt uftuliasin. Commonskategorii: Beitel – Saamlang faan bilen of filmer


A Meisel of at Stemiisen as en werktjüch, diar uun't hoonwerk brükt woort. Diar woort mä en höömerk üübklupet, am stian uftusplitjen. Commonskategorii: Meisel – Saamlang faan bilen of filmer


At Knif as en werktjüch, diar uun't hoonwerk, man uk uun a hüshual brükt woort. Mä kniiwer woort miast flääsk of oobst skäären. En böderknif En klapknif En Sweitser knif En raagknif Skalpelen Commonskategorii: Knif – Saamlang faan bilen of filmer Swörd


Oxonium (ütjspreegen: oksoonium) of uk: at Oxonium-Ion as di nööm faan en aparte "protoniaret" weedermoleküül (H3O+). Hat as en kation. Uun normool weeder san bi 25 graad 10−7 mol/l oxoniumioonen, diarmä woort di pH-wäärs 7 (neutraal) fäästlaanj. H 2 O + H 2 O ⇌ H 3 O + + O H − {\displaystyle \mathrm {H_{2}O+H_{2}O\ \rightleftharpoons \ H_{3}O^{+}+OH^{-}} } Uun neutraal weeder entstun leewen oxoniomioonen, diar oober weder tu normool weedermoleküülen (H2O) turag reagiare. Uunsteed faan weederstoof koon oxonium uk ööder orgaanisk rester (R) haa: [R−OH2]+ of [R2OH]+ of [R3O]+.


A Skofel as en werktjüch, diar uun't hoonwerk, man uk uun a hüshual brükt woort. Diar jaft'at ünlik slacher faan. Sunskofel Köölskofel Kuadskofel Plaantskofel Speltjüchskofel Commonskategorii: Skofel – Saamlang faan bilen of filmer


A Rofel as en werktjüch, diar uun't hoonwerk, man uk uun guard brükt woort. Hi liket en skofel, as oober smääler an tu ufsteegen diar, ei tu skoflin. Commonskategorii: Rofel – Saamlang faan bilen of filmer


At Riiw as en werktjüch, diar uun't hoonwerk, man uk uun guard brükt woort. Diar woort miast eerd lik mä taanj, of wat ufsaamelt. Fooderriiw Bleedenriiw Commonskategorii: Riiw – Saamlang faan bilen of filmer


At Kääks as en werktjüch, diar uun't hoonwerk, man uk uun guard brükt woort. Diar woort eerd mä trochwerket. Commonskategorii: Kääks – Saamlang faan bilen of filmer


En Guard as en stak lun, huar plaanten aptaanj an pleeget wurd. Det kön plaanten wees, diar wi iidj wel, of uk smok bluumen an bosker. Trinjam en guard as en wiir (metal), en staach (holten) of en tuun (laben). Det wurd 'guard' woort uk för en faskguard brükt. Diar wurd oober nian fasker aptaanj. A fasker skel a need loongs swääm, an wurd do uun en hööm fangd. Uk för en jongensguard woort det wurd 'guard' brükt. Commonskategorii: Guard – Saamlang faan bilen of filmer Commonskategorii: Faskguard – Saamlang faan bilen of filmer Commonskategorii: Jongensguard – Saamlang faan bilen of filmer


A Basel (mä en skarep 's') as en werktjüch, diar uun't hoonwerk, man uk uun a hüshual brükt woort. Hi koon mä swinsbasen maaget wees, of uk mä metalbasen of plastikbasen. Ufsaubasel Butelbasler Maskiinenbasler Sekreetbasel Hiarbasel Commonskategorii: Basel (werktjüch) – Saamlang faan bilen of filmer


At Fiil as en werktjüch, diar uun't hoonwerk, man uk uun a hüshual brükt woort. Hat as miast ütj metal, an skal ööder materiool uffiile of glääd maage. Grööw fiilen för holt (raspeln) Fiin fiilen för metal Triihuket fiilen för seegtinjen Fiin fiilen för fangernailer Commonskategorii: Fiil – Saamlang faan bilen of filmer


At Sew as en werktjüch, diar uun't hoonwerk, man uk uun a hüshual brükt woort. Diar koon grööwer faan fiiner materiool mä ufdiald wurd. Uun a hüshual woort diar miast köögweeder mä ufgööden. Ünlik fiin sewen Köögemsew Japoonsk bambussew Commonskategorii: Sew – Saamlang faan bilen of filmer


A Marlspiker as en werktjüch, diar tu't taaklin brükt woort. Det as en iisenen suurn, di a kardeelen faan't toogwerk ütjenööder trakt, amdat diar wat iinsplaset wurd koon. Miast haa letjer marlspikern noch en uug, am en sjeekel tu liasin. Siamaansknif mä en letjen praker üüb't aanj Praker ütk pokholt Letj marlspiker mä en uug för sjeekels Praker ütj en hurnstaang faan en hirsk Commonskategorii: Marlspiker – Saamlang faan bilen of filmer


Guajak (Guaiacum) as en plaantenskööl uun det famile faan a Zygophyllaceae. Diar hiar wel fiiw of sööwen slacher faan buumer tu, diar uun a troopen an subtroopen faan Ameerikoo waaks. Guajakholt as böös hard an swaar, hat gongt uun weeder oner. Det holt woort uk iisenholt of pokholt näämd. G. coulteri – G. nellii – G. officinale – G. sanctum – G. unijugum Ferlicht uk noch: G. microphyllum – G. afrum Commonskategorii: Guajak – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Guajak


At Furk as en werktjüch, diar uun a büürerei brükt woort. Diar woort fooder of njoks mä firkt. Uk uun a hüshual haa wi en furk üs rääskap tu iidjen. Det wurd goobel woort miat för technisk dingen brükt. En furk tu grobin Furken tu iidjen En goobel fan en wel En stemgoobel Commonskategorii: Furk – Saamlang faan bilen of filmer


A Banyanbuum (Ficus benghalensis) as en plaantenslach uun det grat skööl faan a Fiigen (Ficus) uun't famile Moraceae. Hi komt eegentelk faan Indien, wääkst daalang oober aueraal uun a troopen. A banyanbuum hää en grat mytoloogisk bedüüdang för a Hindus uun Indien. Commonskategorii: Banyanbuum – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Banyanbuum


A Hinduismus of Sanatana Dharma (Sanskrit: सनातन धर्म sanātana dharma, at iiwag gesets) as mä 15% at traadgratst religioon üüb a eerd efter at krastendoom (31%) an a islaam (23%). Diar san wel ian miljaard Hindus, fööraal uun Indien an diar ambi. A Hinduismus gongt ei üüb enkelt persuunen of profeeten turag, hi wooks stüdag auer en tidjrüm faan muar üs 3.500 juaren. 1. Föör-Vedisk (bit ~ 1750 f.Kr.) 2. Vedisk 2.1. Ääder Vedisk (1750–1200 f.Kr.) 2.2. Madelvedisk (1200–850 f.Kr.) 2.3 Leed Vedisk (850–500 f.Kr.) 3. Asketisk Reformismus (500–200 f.Kr.) 4. Klasisk Hinduismus 4.1. Föörklasisk (200 f.Kr. –300 e.Kr.) 4.2. Huuchtidj (300–650) 4.3. Leedtidj (650–1100) 5. Islaamsk iinflööd, sekten (1100–1850) 6. Modern Hinduismus (sant 1850) A hinduismus as nian ianhaidelk religioon, diar jaft'at ünlik waier faan. Man jo haa dach aaltumaal gemiansoom föörstelangen: A welt woort faan Dharma, at weltgesets bestemet. Dharma ment rocht, plicht an order, an arken skal ham so ferhual, üs't ham tustäänt. Ales üüb a welt komt an fergongt, det het Kalpa. Diaram hää a welt nään began an nian aanj, hat as ei skeeben wurden, an gongt ei oner. A Samskaras san a sakramenten, det as at halag dun. Diar san wel son 40 samskaras


Avram Noam Chomsky [ˈævɹəm ˈnoʊəm ˈtʃɑmski] (* 7. Detsember 1928 uun Philadelphia, Pennsylvania, USA) as profesor för linguistik bi't Massachusetts Institute of Technology (MIT) weesen, weltwidj bekäänd, an sait uk flooksis sin meenang tu't US-amerikoonsk politiik. Chomsky as bekäänd wurden, auer hi a wedenskapen linguistik, informaatik an kognitsioonswedenskapen tuup broocht hää. Hi hää det model faan't generatiif transformatsioonsgramatik ütjwerket. Uun a politiik hää Chomsky ham jin a Wjetnamkriich, jin kapitalismus an globalisiarang ütjspreegen. Syntactic Structures. Mouton, Den Haag 1957, de Gruyter, Berlin/New York 1989. ISBN 90-279-3385-5 Aspects of the Theory of Syntax. 1965. ISBN 0-262-53007-4 Cartesian Linguistics - A Chapter in the History of Rationalist Thought . 1966/ 3rd Edition 2009, ISBN 978-0-521-70817-3. Language and Mind. Harcourt Brace & World, New York 1968 Sprache und Geist. Auersaat faan Siegfried Kanngiesser, Ulrike Schwartz, Gerd Lingrün, Anna Kamp. Suhrkamp, Frankfurt am Main 1999. ISBN 3-518-27619-0 Rules and Representations. 1980, 2005. ISBN 0-231-13270-0 Regeln und Repräsentationen. Auersaat faan Helen Leuninger. ISBN 3-518-07951-4 Lectures on Government and Binding. 1981. ISBN 3-11-014131-0 Knowledge of Language. Its Nature, Origin and Use. 1986. ISBN 0-275-91761-4 Language and Thought. 1993. ISBN 1-55921-076-1 The Minimalist Program. 1995. ISBN 0-262-53128-3 Commonskategorii: Noam Chomsky – Saamlang faan bilen of filmer Wikiquote:


At Kognitsioonswedenskap as en wedenskap, diar ham mä't ferwerkin faan informatsioonen befaadet. Diarför wurd flook wedenskapen tuupbroocht, diar ööders ei föl mäenööder tu dun haa: Linguistik Antropologii / Sotsiologii Neurowedenskap Informaatik / Konstelk Inteligens Psüchologii Filosofii Commonskategorii: Kognitsioonswedenskap – Saamlang faan bilen of filmer


At Antropologii (faan ualgreks ἄνθρωπος ánthrōpos minsk an -logii weden/liar: at liar faan a minsk) as det wedenskap am a minsken. Hat as fööraal en natuurwedenskap an onersjükt, huar a minsken faandaan kem an hü's jo feranert haa auer a juarmiljoonen. At antropologii gongt faan't ewolutsionsteorii ütj, diar faan Charles Darwin apsteld wurden as. Diar jinauer stäänt at Etnologii. Hat komert ham uk am a minsken, oober muar am det, wat a minsken üüb a bian steld haa uun a luup faan a tidj, am hör spriaken an kultuur. Hat woort leewen uk üs kultuurantropologii betiakent. En antropoloog onersjükt ual knooken En antropoloog onersjükt frääm kultuuren 1893: En minsk woort efter sin (bütjer) eegenskapen beskrewen För a antropoloogen woort en minsk üüb sööwen oorten beskrewen (faan letj tu grat): 1. moleküül, 2. sel, 3. orgaan, 4. indiwiduum, 5. famile, 6. skööl, 7. selskap Commonskategorii: Antropologii – Saamlang faan bilen of filmer


A Neurowedenskapen san en hialer rä waier, am a nerfen tu onersjüken. Diartu hiar: Füsiologii, Psüchologii, Medesiin, Biologii, Informaatik an uk Matematiik. Commonskategorii: Neurowedenskap – Saamlang faan bilen of filmer


At Bocht faan Maputo (portugiisk Baía de Maputo) as en bocht faan a Indisk Oosean bi't küst faan Mosambik. Hat as faan nuurd tu süüd 113 km lung an 32 km briad, an namt en flaak faan gud 3.000 km² iin. A Portugiisen foonj det bocht uun't juar 1502, an baud diar det hanelstääd Lourenço Marques (daalang Maputo) ap. Commonskategorii: Bocht faan Maputo – Saamlang faan bilen of filmer


At Frei Demokraatisk Partei (FDP) as en poliitisk partei uun Sjiisklun. Hör histoore lingt turag bit tu't rewolutsion faan 1848. Sant 1949 wiar a FDP flooksis bi bundesregiarangen bedialagt. Hat ferfulagt en liberaal, freihaidelk politiik. Commonskategorii: Frei Demokraatisk Partei – Saamlang faan bilen of filmer


At Martsrewolutsion of uk Sjiisk Rewolutsion faan 1848/49 wiar en politisken apstant uun a Sjiisk Bund faan Marts 1848 bit Jüüle 1849. Di apstant lingd widj auer a Sjiisk Bund henwech iin uun't Könangrik Ungarn, Booweritaalien an Poolen. Hat wiar fööraal en liberaal, bürgerlik an demokraatisk aplönin jin a absolutismus, det regiarin faan a aadel. Al uun Janewoore 1848 wiar't diarauer uun Itaalien an Spoonien tu stridj kimen, uun Febrewoore 1848 uun Frankrik. Di 18. Mei 1848 as do uun a Paulssark uun Frankfurt det iarst demokraatisk parlament uun Sjiisklun tuupkimen. A föörsten an könger wul det oober ei hen nem, an haa uun a Jüüne 1848 at militeer luas sjüürd, am a demokraaten tu ferfulgin an fääst tu nemen. Det rewolutsion kaam tu aanj, an hör uunfeerern san flücht tu Frankrik, Ingelun an a Sweits, man uk tu Ameerikoo an Austraalien, huar jo Fortyeighters näämd wurd: Aachtanfiartager. Uun Nuurdfresklun wiar't Harro Harring, di a 23. Jüüle 1848 sin „Reede tu a Nuurdfresken“ üüb a markes faan Breetsteet hääl. Diar wul hi en Nuurdfresk Republiik ütjrep, man det hää uk ei loket. Commonskategorii: Martsrewolutsion – Saamlang faan bilen of filmer


En Wiatlun as en regiuun tesken drüg an wiat leewentsrümen. Diar jaft at flook slacher faan. Uk maasklun an muuren hiar diar mä tu. Wiatlunen haa en grat bedüüdang för at diarten- an plaantenwelt, för't kliima an uk üs skül jin huuchweeder. Wichtag wiatlunen üüb a welt san: at Pantanal, Süüdameerikoo a Everglades, Nuurdameerikoo at Okavangodelta, Afrikoo a Waas, Euroopa Bangladesch Finlun Indiana, USA Eestlun Commonskategorii: Wiatlun – Saamlang faan bilen of filmer


A Okavango, uk wel: Okawango, Cubango of Kavango as en 1.700 kilomeeter lungen struum uun't süüdelk Afrikoo. San müs as uun't Okavangodelta maden uun't lun. Hi lääp ei uf tu en öödern struum of ooseaan. Okavangodelta Uun't delta Tuupstruum faan Cuito (boowen) an Okavango Okavango Basin – Hydrology. (PDF; 2,1 MB). Ufrepen di 22. September 2020. Commonskategorii: Okavango – Saamlang faan bilen of filmer


At Pantanal (faan portugiisk pântano, moder) as det gratst banluns wiatlun üüb a eerd. Hat stäänt sant 2000 oner skül faan a UNESCO. Hat as bal hualew so grat üs Sjiisklun, di gratst dial leit uun Brasiilien, letjer dialen uun Boliiwien an Paraguay. At Pantanal stäänt uun a rintidj en hualew juar loong oner weeder, an as en wäärdagen leewentsrüm för en hiale rä plaanten an diarten. Commonskategorii: Pantanal – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Pantanal (sjiisk)


A Everglades san en troopisk maasklun uun Süüd-Florida. Jo san en natsionaalpark an stun oner skül faan a UNESCO. A Everglades amfaade en flaak faan muar üs 5.000 kwadrootkilomeetern, an diar kem arke juar muar üs 500.000 besjükern. Jo san en wäärdag wiatlun för en hialer rä plaanten an diarten. Commonskategorii: Everglades – Saamlang faan bilen of filmer


Heer fanjst dü en list mä aal a stääden an gemeenen uun a Kreis Nuurdfresklun, apdiald efter't amt, huar jo tuhiar. Amten mä gemeenen an stääden, wat diartu hiar (* = Ferwaltangssteed) Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Nordfriislon Saarepskilten uun Nuurdfresklun Amtelk nöömer faan Nuurdfresk saarpen an gemeenen


A Krüsbluumplaanten (Polygalaceae) san en plaantenfamile uun det order faan a Flenerkbloosen (Fabales). Diar hiar son 28 sköölen mä amanbi 1.000 slacher tu. Acanthocladus – Asemeia – Atroxima – Badiera – Balgoya – Barnhartia – Bredemeyera – Caamembeca – Carpolobia – Comesperma – Diclidanthera – Epirixanthes – Eriandra – Gymnospora – Hebecarpa – Heterosamara – Hualania – Monnina – Monrosia – Moutabea – Muraltia – Nylandtia – Phlebotaenia – Polygala – Polygaloides – Rhamphopetalum – Rhinotropis – Salomonia – Securidaca – Xanthophyllum Commonskategorii: Krüsbluumplaanten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Krüsbluumplaanten


A Krüsbluumen (Polygala) san det gratst plaantenskööl uun det famile faan a Krüsbluumplaanten (Polygalaceae). P. aboriginum – P. abreui – P. abyssinica – P. acicularis – P. acorensis – P. adamsonii – P. adenophora – P. adenophylla – P. afra – P. africana – P. alba – P. alpestris – P. altomontana – P. amara – P. amarella – P. amatymbica – P. ambigua – P. amboniensis – P. anatolica – P. andensis – P. anderssonii. – P. andringitrensis – P. angolensis – P. ankaratrensis – P. antunesii – P. aparinoides – P. aphylla – P. apparicioi – P. appendiculata – P. appressa – P. arcuata – P. arenaria – P. arenicola – P. argentea – P. arillata – P. arvensis – P. arvicola – P. asbestina – P. aschersoniana – P. aspalatha – P. asperuloides – P. atropurpurea – P. australis – P. azizsancarii – P. baetica – P. baikiei – P. bakeriana – P. balduinii – P. barbellata – P. bariensis – P. baumii – P. bawanglingensis – P. berlandieri – P. bevilacquai – P. bocainensis – P. boissieri – P. boliviensis – P. bomiensis – P. bonariensis – P. bowkerae – P. boykinii – P. brachyphylla –


At Polygala myrtifolia as en plaantenslach uun det famile faan a Krüsbluumplaanten (Polygalaceae). Hat komt eegentelk faan't süüdelk Afrikoo, wääkst daalang oober uk trinjam't Madlunsia an uun Makaroneesien. Commonskategorii: Polygala myrtifolia – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Polygala myrtifolia


Senna spectabilis as en plaantenslach uun det skööl Senna. Hat hiart tu a Johannisbruadplaanten (Caesalpinoideae). Hat komt eegentelk faan Süüdameerikoo, wääkst daalang oober aueraal uun a troopen an subtroopen. Hat wääkst gau an woort hal uunplaantet för braanholt an för hör smok bloosen. Stam an buark Bloosen Früchten Commonskategorii: Senna spectabilis – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Senna spectabilis


Sedum nussbaumerianum (iar uk: Sedum adolphii) as en plaantenslach uun det skööl faan a Stianpöbern (Sedum). Hat komt eegentelk faan Meksikoo, woort daalang oober aueraal üs potbluum aptaanj. Uun Siziilien an üüb a Kanaaren wääkst hat daalang uk wil. Commonskategorii: Sedum nussbaumerianum – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Sedum nussbaumerianum


Phaeocystis globosa as en slach faan algen, di uun siaweeder lewet. Wi kön a auerrester üs sküm bi a siakwaal sä. Diaram het jo uk "skümalgen". Commonskategorii: Phaeocystis – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Phaeocystis globosa


Touba as det gratst steed uun det Diourbel Regiuun, uun Seenegal. At steed leit uun a uast faan't regiuun. Det hee 753.315 lidj (2013). A nööm faan't steed komt faan det Araabsk wurd طُـوْبَىٰ (ṭūbā), wat "lok" of "soolighaid" het. Touba leit amanbi 160 km uun a uast faan Dakar. At steed hee mä't steed Mbacké, wat uun a naite leit, tupwoksen. Normaal fäält uun Febrewoore, Marts an April neen rin; de miast rin fäält uun August. At steed wurd 1888 faan Ahmadou Bamba (1853-1927), en islaamisk hilig maan, grünjlaanjen. Efter Bamba san duas, wurd en moschee trinjenam sin greef uun a maden faan't steed baget. At moschee wurd 1963 eebenmaaget. Det as ian faan dön gratst moscheen uun a süüd faan't Sahaara. Café Touba Senegal: Cities and Urban Communes, citypopulation.de


En Rewolutsion [revoluˈtsi̯on] beskraft en rä faan bejewenhaiden, wat en grat anring tu det politisk an selskapelk order faan en lun brangt. Det kön mä of saner gewalt skä. At wurd komt faan Latiins revolūtiō (geenitiif: revolūtiōnis), wat "at dreien" het. Bispalen faan rewolutsioonen san: Euroopa det Glorious Revolution (1688), wat uun Ingelun, Skotlun an Irlun at reegiment faan't dünastii faan a Stuarts tu aanj broocht. det Fransöösk Rewolutsion (1789–1799). det Greks Rewolutsion (1821–1829) det Rewolutsion faan 1848/1849 (diaroner det Martsrewolutsion) uun Euroopa. det Portugiisisk Rewolutsion faan 1910. dön tau Rüs Rewolutsioonen (1917): uun Febrewoore an Oktuuber. det Nowemberrewolutsion uun Tjiisklun 1918/1919. det Portugiisisk Rewolutsion faan 1974. Nuurd- an Süüdameerika det Ameerikoons Rewolutsion (1776–1781), wat dön Ferianigt Stooten skeeb. det Haitiaans Rewolutsion (1791–1804). det Kubaans Rewolutsion (1953–1959). Aasien det Schiineesk Rewolutsion faan 1911. det Schiineesk Komunistisk Rewolutsion (1927-1949) det Islaamisk Rewolutsion uun Iraan (1979). Aafrika det Egyptisk Rewolutsion faan 1952.


Det Haitiaans Rewolutsion ([haiˈti̯a:ns revoluˈtsi̯on]; üüb Fraansöösk: Révolution haïtienne; üüb Haitiaans: Revolisyon Ayisyen) wiar en rewolutsion, wat uun det Haiti faan nü wiar. Det begand de 22./23. August 1791 üüs en opstant faan slaawen uun det fraansöösk kolonii Saint-Domingue an kaam tu aanj, üüs de 1. Janewoore 1804 Haiti en suwereen lun wurd.


Di MS Düsternbrook es en Elektroföri wat ön Kiel ön di Föör mung di Reventloubröch ön di Weesterkant en Diedrichsdorf en Wellingdorf ön di Uasterkant, iin ön di Müring fan di Schwentiine lapt. Di Reederii es di SFK ön Kiel, di Liinie jit F2 of Schwentinelinie. Di Düsternbrook heer en Sesterskep, di Wellingdorf Biiring Elektroskeepen ken 140 Mensken en 60 Weelen me langs fo. Em ken me of söner Weel mal makelk üp Skep kum aur di Elektrobröch ombi 1,60 m breer es. Di Düsternbrook waar ön di 25st fan di Krölenmuun 2021 ön Gang braacht, di Wellingdorf kām achterön, ön di Bārichtmuun fan 2022. Di Wellingdorf heer en gurter Baterii en en bet üđer Löningsbuurtern. Di Düsternbrook heer knap 3 Miljoonen Euro kostet, Düsklon heer me ombi 400.000 € holpen. Di Föri heer en Baterii of Akkumulātor me en Kapatsiteet fan 819 kWh. Dit meent, dat et me 25 kW Āpleerkraft ombi 33 Stünen waaret en leer en lerig Baterii weđer āp. Üp Taak heer jü en Solārönlaag, wat di Baterii en bet eeđerleer ken. Me des Technik ken di Föri en hiili Dai (ombi 10 Stünen) faar. Bi di Baanhofsbröch sa üs bi di Bröch ön Diedrichsdorf waar


Di MS Wellingdorf es en Elektroföri wat ön Kiel ön di Föör mung di Reventloubröch ön di Weesterkant en Diedrichsdorf en Wellingdorf ön di Uasterkant, iin ön di Müring fan di Schwentiine lapt. Di Reederii es di SFK ön Kiel, di Liinie jit F2 of Schwentinelinie. Di Wellingdorf heer en Sesterskep, di Düsternbrook Biiring Elektroskeepen ken 140 Mensken en 60 Weelen me langs fo. Em ken me of söner Weel mal makelk üp Skep kum aur di Elektrobröch ombi 1,60 m breer es. Di Wellingdorf waar ön di 22st fan di Bārichtmuun 2022 ön Gang braacht, di Düsternbrook kām fuarof, ön di Krölenmuun fan 2021. Di Düsternbrook heer en litjer Baterii en en bet üđer Löningsbuurtern. Di Wellingdorf heer ombi 3,2 Miljoonen Euro kostet, Dütsklön heer me ombi 470.000 € holpen. Di Föri heer en Baterii of Akkumulātor me en Kapatsiteet fan 1.092 kWh. Dit meent, dat et me 25 kWh Āpleerkraft ombi 40 Stünen waaret en leer en lerig Baterii weđer āp. Üp Taak heer dit Skep en Solārönlaag, wat di Baterii en bet eeđerleer ken. Me des Technik ken di Föri en hiili Dai faar. Di gurter Baterii üs bi di Düsternbrook wiar nöörig, dat di Föri ön


Det Portugiisisk Rewolutsion faan 1910 wiar en republikaansken putsch, diar de 5. Oktuuber 1910 uun Portugal wiar. At fulig wiar at wechmaagin faan at monarchii an at gründin faan det Iarst Portugiisisk Republiik. Rewolutsion Portugiisisk Rewolutsion faan 1974


At Schiineesk Rewolutsion faan 1911 (uk Xinhai-Rewolutsion) wiar en seelskapelk amwäältrin uun Schiina. Det begand de 10. Oktuuber 1911 mä en bewoopnet rebeljuun uun Wuchang an ging mä ’t skaafin faan at Schiineesk Republiik de 12. Feebrewoore 1912 tu aanj. At rewolutsion beslood at regentskap faan a letst Mandschu-keiser Puyi. Det Qing-Dünastii hed ham lung tidj meut den, at regiaring tu reformiarin an ham jin agresion faan öler lunen tu weerin. Dönheer reformen wurd efter 1900 faan a konserwatiiwen uun de keiserelk hoof üüs tu radikaal an faan a reformern üüs tu eewen ütjslaanjen. Schiineesk Komunistisk Rewolutsion


At Febrewoorerewolutsion (üüb Rüs: Февра́льская револю́ция Fevrál'skaja revoljúcija) faan't juar 1917 broocht at reegiment faan a keisern uun Rüslun tu aanj. A nööm faan't rewolutsion gungt üüb a Juliaans kalender, wat iar uun't lun jild, turag, man efter deheer kalender begand at rewolutsion de 23. Febrewoore. Efter de Gregoriaans kalender begand det de 8. Marts. Grünjer faan't rewolutsion wiar a ütjwirkingen faan de Iarst Wäältkrich, faan wiartskapelk an fööraal uk militeersk swakhaid, waantfersurging faan a lidj, fööraal mä iidjwooren, uk ünwechmaaget poliitisk an organisatoorisk probleemen. Ian faan dön iarst resultooten faan't rewolutsion wiar't uftoonking faan keiser Nikolaus II..


Oran (üüb Araabsk: وهران Wahrān, üüb Tamazight: ⵡⴻⵀⵔⴰⵏ Wehran) as det naistgratst steed uun Algeerien. At steed leit uun a nuurdwaast faan't lun, bi't Madlunsia. Det hee 803.329 lidj (2008). Det as at hoodsteed faan det Oran Prowins. Oran leit amanbi 432 km uun a waast faan't hoodsteed Algier. Faan 1509 tu 1708, an faan 1732 tu 1792 wiar't steed dial faan Spanje. Det wiar dial faan det Osmaans Rik faan 1708 tu 1732 an faan 1792 tu 1831. Faan 1831 tu 1962 wiar't steed dial faan Frankrik. Algeria: Cities, citypopulation.de wetterkontor.de


Di Schlepp- und Fährgesellschaft Kiel mbH (SFK) es 1996 fan di Kieler Verkehrs Aktiengesellschaft (KVAG) kemen hur jü en Diil fan wesen wiar. Di SFK es sa üs uk di Kieler Verkehrsgesellschaft (KVG) en Daachterfirma fan di Eigenbetriebs Beteiligungen der Landeshauptstadt Kiel (EBK). Bi di SFK sen 53 Meaaberers ön Gang. Di SFK heer soks Pasajiirskeepen, soks Sleepers en tau See-Pontons. Hat jeft tau Liinien, wat töhop 22,8 Kilometern lung se: Föörliinie (F1): Ön di Kieler Föör mung Kiel en Laboe – aur di Somer uk bit naa Strande Löningsstairen: Bahnhof – Seegarten – Reventlou – Bellevue – Mönkeberg – Möltenort – Friedrichsort – Falckenstein – Laboe – Kiel-Schilksee – Strande Schwentineliinie (F2): Mung Weesterkant en di Müring fan di Schwentiine Löningsstairen: Reventlou – Dietrichsdorf – Wellingdorf (bluat fan Mondai bit Friidai) MS Düsternbrook MS Wellingdorf Pasajiirskep Gaarden es en Plugin-Hybrid Di Düsternbrook Sleeper Stein (1) wiar bit 1998 ön Gang Sleeper Holtenau Dit Kombiskep Falckenstein ken gurt Skeepen sleep en mut uk 180 Mensken me langs nem. Uk di Kitzeberg es en Sleeper, wat 180 Mensken faar mut. Commons: Sleep- en Föriskeps-Selskep Kiel (SFK) – Saamling fan Skelter en Videos Schlepp- und Fährgesellschaft Kiel mbH ön't Nat


Constantine (üüb Araabsk: قسنطينة Qusanṭīnah, üüb Tamazight: ⵇⵙⵏⵟⵉⵏⴰ Qsenṭina) as det traadgratst steed uun Algeerien. At steed leit uun a nuurduast faan't lun. Det hee 448.028 lidj (2008). Det as at hoodsteed faan det Constantine Prowins. Constantine leit amanbi 431 km uun a uast faan't hoodsteed Algier. Faan 1528 tu 1837 wiar't steed dial faan det Osmaans Rik. Hark Olufs Algeria: Cities, citypopulation.de


En BEV baterii-elektrisk Vehiikel es en Maskiin, hur em me di Kraft fan jen of muar Motoor(en) fan jen Plaats tö di Naist kum ken. Di Motoor fair sin Energii fan en Akkumulātor of Baterii. Dat em fan en Baterii snaket es ek hiilendal rocht, aurdat des weđer āpleeren uur ken. Diarom skul dit en Akkumulātor jit. Üp Engelsk uur diar man niin Forskel maaket, en sa snaket em aural üp Wārel fan BEV. Hur fiir em diarme kumt hinget fuaral fan di Kapatsiteet of, wat di Baterii heer. Des uur fuaral üs kWh meeten. Elektroauto Elektro-Bus Elektro-Skep, diarmung uk Elektro-Föri Elektro-Motoorweel Bateriielektrisk Driifwain Dit Elektro-Weel jert ek diartö, aurdat em altert me trapi skel, dat di Motoor aarbert. Üp Engelsk jeft et "Battery" en "rechargeable Battery"


En Elektro-Föri es en Skep, wat me Stroom fan en Baterii of Kābeltrumel ön en Föriskepsliinie lapt. Di Stroom ken uk fan boowen kum. Aur di Straussee bi Strausberg ön Brandenborig giar en Kābel fan knap 400 m Leengdi. En Föriskep fair sin Energii aur en Rul wat ön des Kābel lapt. MF Ellen MS Düsternbrook MS Wellingdorf MS Antonia vom Kamp MS Sankta Maria II MS Warnowstromer MS Insel Mainau MF Grotte MF Aurora af Helsingborg MF Tycho Brahe Straussee-Föri Udbyhøj Kābelföri Di deensk Skeepen jit MF aurdat dit ön Deenemark Motorfærge jit, wan em diar Autos me langs nemt. En Reklāmi-Video fan en Ombechning ön Berlin.


Di Kieler Verkehrsgesellschaft jert sa üs uk di SFK tö di Ainfortiinsten fan di Stat Kiel. Jü heer di Busliinien ön Kiel ön Gang, en diarfuar laap ombi 190 Busi. Fuaral sen dit 18 Meeter-Tauwainbusi fan Mercedes en MAN wesen. Sent 2016 waar en uur man Hybrid- en Elektrobusi iinseet, en dit kür di Dütsken ek rocht. Sa kām masi fan di Hybridbus Volvo 7800 en di Elektrobus VDL Citea naa Kiel. 2021 wiar ombi di Hualev fan di Busi elektrisk of me Hybridtechnik üp Wai. Bit 2025 wel em hiilendal elektrisk köör. En Daimler-Benz O 317 fan di Statforkiir Lübeck ("Gaubschat-Gelenkbus") wiar 1964 naa Kiel ütlent.


Cluj-Napoca ([ˈkluʒ naˈpoka] of Cluj; üüb Ungaars: Kolozsvár [ˈkoloʒvaːr]; üüb Tjiisk: Klausenburg) as det naistgratst steed uun Rumeenien. At steed leit uun a nuurdwaast faan't lun. Det hee 324.700 lidj (2021). Det as at hoodsteed faan de Cluj Kreis. Romania: Cities, citypopulation.de


George Enescu (uk üüb Fraansöösk: Georges Enesco; * 19. August 1881 uun Liveni-Vârnav, nü uun de Botoșani Kreis; † 4. Mei 1955 uun Pariis) wiar en rumeens komponist. Commons: George Enescu – Saamling faan biljen of filmer


Annaba (iar Bône; üüb Araabsk: عنابة ʿAnnābah, üüb Tamazight: ⵄⴻⵏⵏⴰⴱⴰ Ɛennaba) as det fjuardgratst steed uun Algeerien. At steed leit uun a nuurduast faan't lun, bi't Madlunsia. Det hee 342.703 lidj (2008). Det as at hoodsteed faan det Annaba Prowins. Algeria: Cities, citypopulation.de


Blida (üüb Araabsk: البليدة al-Bulaydah, üüb Tamazight: ⵍⴻⴱⵍⵉⴸⴰ Leblidha) as det füftgratst steed uun Algeerien. At steed leit uun a nuurd faan't lun, nai bi dön Atlas-Berger. Det hee 331.779 lidj (2008). Det as at hoodsteed faan det Blida Prowins. Algeria: Cities, citypopulation.de


Det Constantine Prowins (üüb Araabsk: ولاية قسنطينة Wilāyat Qusṭanṭīn, üüb Fraansöösk: Wilaya de Constantine) as ian faan a prowinsen uun Algeerien. At prowins leit uun a nuurduast faan't lun. Det hee 938.475 lidj (2008). At hoodsteed faan't prowins as Constantine. Algeria: Provinces, citypopulation.de


Det Aïn Témouchent Prowins (üüb Araabsk: ولاية عين تموشنت, üüb Fraansöösk: Wilaya d'Aïn Témouchent) as ian faan a prowinsen uun Algeerien. At prowins leit uun a nuurdwaast faan't lun. Det hee 371.239 lidj (2008). At hoodsteed faan't prowins as Aïn Témouchent. Algeria: Provinces, citypopulation.de


Di Warnowstromer es en Katamarān-Elektroföri wat twert aur di Warnow ön Rostock faart. Jü lapt fuar di Rostocker Straßenbahn AG, wat uk Elektrobusi en di Straatenbaan ön Gang halt. Di Warnowstromer waar ön di Oktoober fan 2021 ön Gang braacht. Di Liinie es mung Kabutzenhof bi di Uasterkant fan di Stathaawen ön Rostock (Kröpeliner-Tor-Vorstadt) en di Landreiterstraße ön Gehlsdorf. Dit Skep waar fan Ampereship becht, en Firma, wat di Ostseestaal ütgrünjet heer, dat des Elektroskeepen becht. Des Firma set ön Stralsund. Fuar fasttömaaki heer dit Skep Magneet-Fendern, wat me en litj Stroomslach weđer friikum. Dit Skep heer tau Röđerpropelern, ark me en Maskiin fan 45 kW. Di Baterii heer en Kapatsiteet fan 230 kWh. Ön di Uursmuun fan 2023 sen 76,8 kWh diartö kemen, nü sen dit 306,8 kWh. Üp Taak set en Photovoltāik-Önlaag me 10,8 kWp fan 36 Stek 300 W-Moduuli. Di Warnowstromer es 21 m lüng, 6,70 m breer en giar 1,05 m diip. Jü lapt aur di Dai me 7,5 km/h, man jü ken uk me 14 km/h faar. Di Föri heer Plaats fuar 80 Mensken en 15 Weelen. Di Föri heer 1,7 Mio. Euro kostet, die nii Löningsbröchen ombi 2,2 Mio. Di Warnowstromer ber 80 Persoonenkilomeetern.


Di Insel Mainau es en Katamarān-Elektroföri, wat ön di Bodensee lapt. Jü waar bi di Werev fan di Firma Ostseestaal fan Stralsund töhop me di Werev fan di Bodensee-Reederii BSB üttaacht en becht. Jü kām ön di 17. Fan di Juulimuun 2022 ön Faart. Eeđer dit wat di BSB sair heer dit Skep 3,6 Miljoonen Euro kostet, en di Bund heer me 300.000 Euro holpen. Di Föri heer ek Akku fan ombi 1 MW Kapatsiteet en en gurt Solārönlaag üp Taak. Jü lapt me bit tö 8 kn (knap 15 km/h) en kumt ombi 180 km fiir. Aaftinoch leengt di Stroom fan't Taak dat dit Skep laap ken. Jüst sa üs di Warnowstromer uur uk di Insel Mainau fan tau Röđerpropelern öndrewen, man des haa muar Kraft. Üp Skep ken 300 Mensken me langs. Di Reederii aur dit nii Skep. Videos En litj Video fan di Reederii aur dit Skep. DI BR Abendschau aur di nii Föri


p1 Di Antonia vom Kamp es en Elektroföri fan 2021 wat tö dit Ailön Usedom faart. Dit Skep heer ombi 700.000 Euro kostet, en dit Lön heer me 45 % holpen. Sa üs uk di Warnowstromer heer des Föriskep Magneet-Fendern. Jü ken höör diarme salev fastmaaki. Fuar luastökum es en litj Stroomslach nöörig. Lik es uk di Röđerpropeler, man dit es bluat jen. Jü kumt likwel uk fan di Werev Ostseestaal of Firma Ampereship ön Stralsund. Jü es man niin Katamaran en uk rocht litj. Me 14,65 m Leengdi en en Breedji fan 4,65 m giar di Föri bluat 0,9 m diip en ken 20 Mensken en 15 Weelen aurfaar. Jü faart me 3,5 bit 7 kn, di Maskiin heer 56 kW. Di PV-Önlaag heer 4,3 kWp, di Baterii heer en Kapatsiteet fan 80 kWh. Di Föri heer di ENI 04814040. Electrive.net aur di Föri Di Reederii aur höör Skep. En mal gur Video aur di Föri en Torqueedo, wat dit Skep ütstafiaret heer.


Di Sankta Maria II es en Elektroföri wat ön di Mosel mung Wasserbillig ön Luxemborig en Oberbillig ön Dütsklön, bi Mosel-km 206 lapt. Di Stroom es diar ombi 100 Meetern breer. Dit Skep lapt diar sent di Töökmuun fan 2017. Fuarof löp diar di Sankta Maria, wat ön't Jaar 14.000 Liitern Diesel forbruan. Di Föri ken soks Autos üp tau Spöören, 45 Mensken en 25 Weelen me langs fo, wan dit ek muar üs 25 Tenen uur. Üs em dit fan Ostseestaal keent, aarbert uk des Skep me Röđerpropelern. Jü heer fjuuren diarfan, ark me 20 kW. Di Bateriitrakt es fan 2 x 12 Bateriien, ark me 10,5 kWh töhopseet. Dit leengt fuar 13 Stünen Bidreft, 13 Stünen sen fuar di Seekerhair Reserve iinbecht. Ön di Nacht ken di Stroom fuar en Aarbersdai mung 6 Stünen āpleeren uur. Üp Taak es uk en PV-Önlaag me 15 Moduuli fan 360 Wp, wat töhop 5,4 kWp sen önbecht. Des maaket man di Stroom fuar en senerlich Stroomkrais, wat Kliimaönlaag, Leecht, Funk esf. bistjüürt. Üp YouTube: Dit Skep uur tö Weeter leten.


Batna as det seekstgratst steed uun Algeerien. At steed leit uun a nuurduast faan't lun. Det hee 289.504 lidj (2008). Det as at hoodsteed faan det Batna Prowins. Algeria: Cities, citypopulation.de


Djelfa of El Djelfa (üüb Araabsk: الجلفة al-Jilfah, üüb Tamazight: ⴵⴻⵍⴼⴰ Ǧelfa) as det sööwenstgratst steed uun Algeerien. At steed leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 265.833 lidj (2008). Det as at hoodsteed faan det Djelfa Prowins. Algeria: Cities, citypopulation.de


Sétif (üüb Araabsk: سطيف Saṭīf, üüb Tamazight: ⵙⵉⵜⵉⴼⵉⵙ Sitifis) as det aachstgratst steed uun Algeerien. At steed leit uun a nuurduast faan't lun. Det hee 252.127 lidj (2008). Det as at hoodsteed faan det Sétif Prowins. Algeria: Cities, citypopulation.de


A Adamaua-Ubangi spriaken san en grat skööl faan a Nuurd-Volta-Kongo spriaken. Diar hiar son 160 enkelt spriaken tu. Jo wurd faan son sööwen bit aacht miljoon minsken uun Madelafrikoo snaaket. Det spriakregiuun lingt faan Nigeeria auer Kameruun, a Tschad, at Madelafrikoonsk Republiik, Gabuun, bias Kongostooten bit hen tu a Süüdsudaan. Adamaua (89 spriaken mä 2 Mio. spreegern) Leko-Nimbari Leko: Samba Leko (50 Tsd.), Mumbake (20 Tsd.), Wom (5 Tsd.), Kolbila (2,5 Tsd.) Duru Dii: Duru (Dii) (50 Tsd.), Duupa (5 Tsd.), Pape (7 Tsd.), Saa (4 Tsd.) Duli † Voko-Doyayo: Kutin (20 Tsd.), Doyayo (20 Tsd.), Gimme (3 Tsd.), Gimnime (3 Tsd.); Vere (Mom Jango) (90 Tsd.), Koma (25 Tsd.); Voko (2.5 Tsd.) Mumuye-Yandang Mumuye: Mumuye (400 Tsd.), Teme (4 Tsd.), Waka (5 Tsd.) Yandang: Yandang (65 Tsd.), Kpasam (15 Tsd.), Kugama (5 Tsd.), Bali (2 Tsd.) Nimbari Mbum-Day Mbum Zentral: Kare (100 Tsd.), Pana (80 Tsd.), Karang (20 Tsd.), Nzambay (30 Tsd.); Kuo (15 Tsd.) Nord: Tupuri (220 Tsd.), Mundang (200 Tsd.), Mambai (2,5 Tsd.); Mono (1 Tsd.), Dama, Ndai (naibi †) Süd: Mbum (50 Tsd.) Sonst: Laka (Godogodo) (5 Tsd.), Dek, Pam; To Bua: Bua (8 Tsd.), Fania (Mana), Gula Iro (4 Tsd.), Bon Gula (1 Tsd.), Zan


A Yaunde-Fang spriaken of uk Beti-Fang san en skööl faan Bantuspriaken mä det käännumer A.70 efter Malcolm Guthrie. Diar hiar aacht spriaken tu, diar faan son sjauer miljoon minsken snaaket wurd. Det spriakregiuun lingt faan Kameruun, Ekwatoriaalguinea, Gabuun bit tu't Republiik Kongo. Bebele, ca. 24.000 spreegern uun Kameruun Bebil, ca. 6.000 spreegern uun Kameruun Beti, ca. 2 miljoon spreegern uun Kameruun Bulu, ca. 858.000 spreegern uun Kameruun Eton, ca. 52.000 spreegern uun Kameruun Ewondo (Yaunde), ca. 600.000 spreegern uun Kameruun Fang, ca. 450.000 spreegern uun Ekwatoriaalguinea, Kameruun, Gabuun an at Republiik Kongo Mengisa, ca. 20.000 spreegern uun Kameruun Yaunde-Fang spriaken uun Ethnologue


A Saharaans(k) spriaken san en skööl faan nilo-saharaansk spriaken, diar uun Niiger, Tschad, Sudaan an Süüd-Liibyen snaaket wurd. Uastelk skööl: Berti Zaghawa (uk: Beria) Waastelk skööl: Kanuri Bilma-Kanuri Kanembu Bornu Manga-Kanuri Zentral-Kanuri Tumari-Kanuri Tubu Dazaga (uk: Gorane) Tedaga Ethnologue, Languages of the World: Saharan (language family tree) (ingelsk)


Tschadisk-Araabisk, of: Schuwa-Araabisk (ööder nöömer: Arabe Choa, Shuwa Arabic, l’arabe du Tchad, Baggara-Araabisk) as en araabisk spriakwiis, diar uun a Tschad, uun Sudaan, Süüdsudaan, Kameruun, Nigeeria, Niiger an at Madelafrikoonsk Republiik snaaket woort. Hat as mamenspriak för ian miljoon minsken, an en wichtag hanelspriak.


Malcolm Guthrie (* 10. Febrewoore 1903 uun Hove, Ingelun; † 22. Nofember 1972 uun London) wiar en britisken linguist, di ham fööraal mä Bantuspriaken befaadet hää. Faan ham gongt det iindialang faan a Bantuspriaken tu "Guthrie-Regiuunen" ütj. Guthrie hää teologii studiaret, an ging 1932 üs misionaar tu Kinshasa uun a Kongo. Diar begand hi, Bantuspriaken tu liaren, fööraal det wichtag hanelspriak Lingala. Sant 1940 wiar'er weder uun Ingelun, an as diar 1942 senior lecturer bi't School of Oriental and African Studies (SOAS) wurden. Faan 1942 bit 1944 raiset Guthrie föl troch Madel- an Süüdafrikoo, an skrääw 1945 sin dokterwerk The Tonal Structure of Bemba. Faan 1950 bit 1968 wir hi bi't SOAS för Afrikoo tustendag, faan 1951 bit 1970 wiar'er profesor för Bantuspriaken, an sant 1968 fellow faan't British Academy. Guthrie stoorew 1972. 1943 The Lingua Franca of the Middle Congo. (Lingala.) Africa 14. 1948 The Classification of the Bantu Languages. London. (Reprint 1967) 1948 Bantu Word Division. London. 1948 Gender, Number and Person in Bantu Languages. BSOAS 12. 1953 The Bantu Languages of Western Equatorial Africa. London. 1956 Observations on Nominal Classes in Bantu Languages. BSOAS 18. 1959 Problèmes de génétique linguistique: la question du Bantu commun. Paris. 1960


Sidi Bel Abbès (üüb Araabsk: سيدي بلعباس Sīdī Bu-l-ʿAbbās, üüb Tamazight: ⵙⵉⴷⵉ ⴱⴻⵍ ⵄⴻⴱⴱⴰⵙ Sidi bel ɛebbas) as det njüügengratst steed uun Algeerien. At steed leit uun a nuurdwaast faan't lun. Det hee 210.146 lidj (2008). Det as at hoodsteed faan det Sidi Bel Abbès Prowins. Algeria: Cities, citypopulation.de


Hove Hove as en stääd bi a Ingelsk Kanool uun't groofskap East Sussex, Süüd Uast Ingelun mä gud 90.000 iinwenern. Hat as auer a juaren mä det stääd Brighton tuupwoksen, an as ferwaltangsteed faan't city an unitary authority Brighton and Hove. Commonskategorii: Hove – Saamlang faan bilen of filmer


Brighton Brighton [ˈbɹaɪtn] as en gratstääd bi a Ingelsk Kanool uun't groofskap East Sussex, Süüd Uast Ingelun. Hat hiart tu't city an unitary authority Brighton and Hove. Brighton as bekäänd üs grat bat. Siabrag (pier) faan Brighton Riisenwel Commonskategorii: Brighton – Saamlang faan bilen of filmer


At geografii (greks γεωγραφία geographía, γῆ gē ‚eerd‘ an γράφειν gráphein ‚(be-)skriiw‘) as at wedenskap faan a eerd. At geografii as apdiald uun flook spezial-feeg. A wedenskapslidj san salew ei gans ians diarauer, wat noch tu't geografii tääld woort an wat en aanj fääk as. Geologii Eerdtidjääler ... Huuchweeder Liachweeder ... Wääderkunde Swarken ... Düner Geest Hias Huuchsun Maask Oon Waas Struum ... Wrååldiile Lönje Stääden ... Commonskategorii: Geografii – Saamlang faan bilen of filmer Wikisource: Geografii (sjiisk) Da frasche toorpnoome aw frasch, tjüsch än dånsch.


Biskra (üüb Araabsk: بسكرة Biskira, üüb Tamazight: ⵜⵉⴱⴻⵙⴽⴻⵔⵜ Tibeskert) as det tjiinstgratst steed uun Algeerien. At steed leit uun a nuurduast faan't lun. Det hee 204.661 lidj (2008). Det as at hoodsteed faan det Biskra Prowins. Algeria: Cities, citypopulation.de


Det Annaba Prowins (üüb Araabsk: ولاية عنابة Wilāyat ʿAnnāba) as ian faan a prowinsen uun Algeerien. At prowins leit uun a nuurduast faan't lun. Det hee 609.499 lidj (2008). At hoodsteed faan't prowins as Annaba. Algeria: Provinces, citypopulation.de


Tu Jul Maden uun a waas - an diaram uk uun a maden faan a welt, üs fölen men - leit en skööl faan letj eilunen. A eilunen uun a waas san smok an rian, an diar wene ei föl minsken. Man 'at san aparte minsken. Wan's uk nian grat rol uun a welt spele, do spelet a welt dach en grat rol för jo. - Wan diar kriich as, do skel's tu a soldooten. Do stridj's ans för det ian lun, an do ans för det ööder lun, oober nimer för hör aanj lun. An wan a pest komt, do fu's diar uk noch hör dial faan uf. - A welt wost wel niks faan jodiar eilunen, wan't diar ei at Kenken jääw. För Kenken woort arke juar en kenkenbuum buid. Mä aapler an sinken an kenkentjüch. Tu't kenkentjüch hiar uk Adam an Eva, a leewentsbuum an at slaang. - "Wan Dü Adam weesen wiarst," fraaget suune, "hedst dü do uk di aapel eden?" "Hedst dü?" fraaget ualaatj turag. "Naan," swaaret di dring, "do wiar wi nü uun't paradiis. An diar wiar nään kriich. An a minsken küd lokelk an bliis hör leewent lewe." Boowen uun a buumer seed


Det Batna Prowins (üüb Araabsk: ولاية باتنة Wilāyat Bātina) as ian faan a prowinsen uun Algeerien. At prowins leit uun a nuurduast faan't lun. Det hee 1.119.791 lidj (2008). At hoodsteed faan't prowins as Batna. Algeria: Provinces, citypopulation.de


Douala (iar Duala) as det gratst steed uun Kameruun. At steed leit uun a süüduast faan't lun, bi de Wouri Struum, nai bi a eeg faan a Atlantik. Det hee 1.906.962 lidj (2008). Det as at hoodsteed faan det Littoral Regiuun. Cameroon: Cities & Towns, citypopulation.de


Bamenda as det traadgratst steed uun Kameruun. At steed leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 269.530 lidj (2008). Det as at hoodsteed faan det Nord-Ouest Regiuun. Cameroon: Cities & Towns, citypopulation.de


Bafoussam as det fjuardgratst steed uun Kameruun. At steed leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 239.287 lidj (2008). Det as at hoodsteed faan det Ouest Regiuun. Cameroon: Cities & Towns, citypopulation.de


Garoua as det füftgratst steed uun Kameruun. At steed leit uun a nuurd faan't lun, nai bi de Bénoué Struum. Det hee 235.996 lidj (2008). Det as at hoodsteed faan det Nord Regiuun. De Lagdo Stausia leit 50 km uun a süüduast faan Garoua. Cameroon: Cities & Towns, citypopulation.de


Maroua as det seekstgratst steed uun Kameruun. At steed leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 201.371 lidj (2008). Det as at hoodsteed faan det Extrême-Nord Regiuun. Cameroon: Cities & Towns, citypopulation.de


Ngaoundéré as det sööwenstgratst steed uun Kameruun. At steed leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 152.698 lidj (2008). Det as at hoodsteed faan det Adamaoua Regiuun. Cameroon: Cities & Towns, citypopulation.de


Kumba as det aachstgratst steed uun Kameruun. At steed leit uun a süüdwaast faan't lun, uun det Sud-Ouest Regiuun. Det hee 144.268 lidj (2008). Cameroon: Cities & Towns, citypopulation.de


Nkongsamba as det njüügenstgratst steed uun Kameruun. At steed leit uun a süüdwaast faan't lun, uun det Littoral Regiuun. Det hee 104.050 lidj (2008). Cameroon: Cities & Towns, citypopulation.de


Buéa of Buea as det tjiinstgratst steed uun Kameruun. At steed leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 90.090 lidj (2008). Det as at hoodsteed faan det Sud-Ouest Regiuun. Cameroon: Cities & Towns, citypopulation.de


At Köningrik Beniin, uk Köningrik Edo of Beniin-Rik wiar en köningrik, wat uun a süüd faan't Nigeeria faan nü wiar. Det hee niks tu't lun Beniin (iar Dahomey) faan daaling tu dun. Det wiar uun det 11. juarhunert grünjlaanjen an wooret tu't juar 1897. At hoodsteed faan't köningrik wiar Edo (nü Benin City). Commons: Köningrik Beniin – Saamling faan biljen of filmer Edo (Bundesstoot)


Victoria as at hoodsteed faan a Seschelen. At steed leit uun a nuurduast faan't Mahé Eilun. Det hee 24.087 lidj (2022). Seychelles, citypopulation.de


At 22. Futbaal Weltmäästerskap wiar faan a 20. Nofember bit tu a 18. Detsember 2022 uun Kataar. Diar haa 32 natsionaal futbaalmaanskapen mäspelet, 16 kaam iin uun't aachtelfinaale, an tuleetst hää Argentiinien wonen. E wonen efter 'elwen-meeter-sjiten' Commonskategorii: Futbaal WM 2022 – Saamlang faan bilen of filmer


Det Béchar Prowins (üüb Araabsk: بشار Wilāyat Baššār) as ian faan a prowinsen uun Algeerien. At prowins leit uun a waast faan't lun. Det hee 270.061 lidj (2008). At hoodsteed faan't prowins as Béchar. Algeria: Provinces, citypopulation.de


A Heliodoxa jacula as en fögelslach uun det famile faan a Kolibris (Trochilidae). Hi lewet uun a lunen Costa Rica, Panama, Kolumbien an Ekwadoor. Commonskategorii: Heliodoxa jacula – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Heliodoxa jacula


A Agalychnis callidryas of Ruad-Uugen-Hobelfask as wel di bekäändst slach uun det skööl Agalychnis faan a Hobelfasker an Poden (Anura). Hi lewet uun Madel- an Süüdameerikoo. Commonskategorii: Agalychnis callidryas – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Agalychnis callidryas


A Hylidae (sjiisk: Laubfrösche) san en grat famile faan a Hobelfasker an Poden (Anura). Diar jaft'at wel muar üs düüsen slacher faan, a miasten lewe uun Ameerikoo. Boana punctata Dendropsophus leucophyllatus Dryophytes japonica Hyla arborea, jong diart Osteopilus septentrionalis Acrisinae – Cophomantinae – Dendropsophinae – Hylinae – Lophyohylinae – Pelodryadinae* – Phyllomedusinae* – Pseudinae – Scinaxinae Agalychnis callidryas * Jodiar tau onerfamilin wiar bit 2021 aanj familin (Pelodryadidae – Phyllomedusidae), wurd daalang oober mä tu a Hylidae tääld. Commonskategorii: Hylidae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Hylidae


Epidendrum as en grat plaantenskööl uun det famile faan a Orchideen (Orchidaceae). Diar hiar wel son 1.660 plaantenslacher tu. Jo waaks fööraal uun Madel- an Süüdameerikoo. E. subg. Amphiglottium E. sect. Polycladia - E. sect. Holochila - E. sect. Schistochila E. subg. Aulizeum 13 slacher E. subg. Epidendrum E. sect. Equitantia - E. sect. Sarcophylla - E. sect. Teretifolia - E. sect. Planifolia E. subg. Hormidium 2 - 9 slacher E. subg. Pleuranthium 3 slacher E. subg. Spathium 48 - 52 slacher Commonskategorii: Epidendrum – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Epidendrum


Di Grotte es en Debeljen-Elektroföri fan di deensk Reederii Fanølinjen. Jü es bal jüst sa becht üs di tau Sesterskeepen Fenja en Menja, wat man me Dieselmaskiinen faar. Dit Skep waar me di Numer 145 üp Werev fan Hvide Sande becht. Dit lerig Skep waar bi Finomar ön Stettin becht (Bechningsnumer 754). Diarme waar ön di 24. fan di Gērsmuun 2020 bigent. Di Kiil waar ön di 27. fan di Krölenmuun 2020, tö Weeter ging dit ön di Iismuun fan 2021. Achterön waar dit naa Hvide Sande tö di Hvide Sande Skibs & Baadebyggeri sleepen. Di Föri lapt mung Esbjerg en Fanø. Di Noom kumt fan en Tial fan di Nuursk Mythologii sa üs di senerlig di Dechting Gróttasöngr (Grottenleedji) fortelt uur. Grótti wiar di Noom fan en Meln wat grinj kür wat jen höm wensket. Iin ön des Tial kum uk di Riisen-Wüfhaurn Fenja en Menja fuar, wat twüngen uur, me di Meln wat tö grinj. Diareeđer jit di Sesterskeepen. Di Föri lapt me tau Elektromaskiinen, ark me 375 kW Maskiinenkraft. Di Motoren set iin ön Röđerpropelern, wat fuarn en achtern set. Di Stroom kumt fan Lithium-Ioonen-Akkus me 1.107 Wattstünen Kapatsiteet Dit Skep uur ön Esbjerg me en Roboter-Giraat


Georg Quedens (* 1934 uun Noorsaarep üüb Oomram) as en fotogroof, skriiwer an regiunaalhistooriker. Georg Quedens hää sin hialer leewent üüb Oomram ferbroocht. Sin werk dreit ham am a natüür an histoore faan't eilun. 1961 begand hi mä letj buken uun ferskeelag ferlaagen. A leetst juaren skraft hi föl för di ferlach faan san bruder Jens. Sin bilen san internatsionaal bekäänd. Auer somer häält Georg föördracher auer Oomram, a Nuurdsia an a fögelwelt. 2004 Hans-Momsen-pris för sin fersiinster am't kultüürleewent uun Nuurdfresklun. 2009 Bundesfersiinstkrüs bi't bian Margot und Nico Hansen (Hrsg.): Amrum. Geschichte und Gestalt einer Insel. Itzehoe-Vosskate 1964 – nur Fotos Vogelparadies. Norderoog im Wattenmeer. Schwarz-Bildbücher, Bayreuth 1964 Wanderwege auf Föhr. Der kleine Wolff-Bildband, Flensburg 1964 Christian Delff: Blick in die Natur. Wunder an Land und Strand. 2. Auflage, Flensburg 1964 – nur Fotos zusammen mit Otto Krahmer und Erich Pörksen: Das Seebad Amrum. Gründung und Entwicklung der Inselbäder. 1890 - 1965. 75 Jahre Nordseebad. Jubiläumsausgabe, Amrum 1967 Nordsee-Natur. Ein Bildband von der Küste. Heide 1968 Amrum, aus alter Zeit. Itzehoe 1968 (2. Auflage unter dem Titel Amrum - aus alter Zeit. Itzehoe 1991, ISBN 3-87980-401-X.) Amrum erzählt. Sagen, Geschichten, Anekdoten. Itzehoe 1968 Die Halligen, Nordstrand und Pellworm erzählen.


A Piilgifthobelfasker (Dendrobatidae) san en famile uun det order faan a Hobelfasker an Poden (Anura). Jo san miast man 12 bit 50 mm grat, an temelk bruket. Diar jaft at fiftaanj sköölen mä son 170 ünlik slacher faan. Jo lewe uun't nuurdelk Süüdameerikoo. Di nööm as eegentelk ei gans rocht, auer bluas trii slacher faan det skööl Phyllobates en gift hual, diar a nerfen uungrapt. A indioonern uun Süüdameerikoo haa det gift brükt för piiler, huar jo mä üüb jacht ging. Colostethinae Ameerega – Colostethus – Epipedobates – Silverstoneia Dendrobatinae Adelphobates – Andinobates – Dendrobates – Excidobates – Minyobates – Oophaga – Phyllobates – Ranitomeya Hyloxalinae Ectopoglossus – Hyloxalus – Paruwrobates Spriadkoord Colostethus pratti Dendrobates auratus Dendrobates leucomelas Dendrobates tinctorius var. azureus Epipedobates tricolor Oophaga granulifera Phyllobates terribilis, giftag! Commonskategorii: Piilgifthobelfasker – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Dendrobatidae Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


Det Älvdalen Komuun (üüb Sweedsk: Älvdalens kommun) as ian faan a komuunen uun det Dalarna Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a nuurdwaast faan't prowins. Det hee 7031 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Älvdalen. Steeden an Taarpen Älvdalen Ärnäs Åsen Brunnsberg Evertsberg Idre Klitten Rot Särna Väsa Västermyckeläng Det Älvdaalisk Spriik wurt uun't komuun snaaket. Websidj faan't Komuun (üüb Sweedsk) Dalarna: County in Sweden, citypopulation.de


Det Avesta Komuun (üüb Sweedsk: Avesta kommun) as ian faan a komuunen uun det Dalarna Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüduast faan't prowins. Det hee 23.178 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Avesta. Steeden an Taarpen Avesta Fors Horndal Näs bruk Nordanö Dalarna: County in Sweden, citypopulation.de


Det Borlänge Komuun (üüb Sweedsk: Borlänge kommun) as ian faan a komuunen uun det Dalarna Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüd faan't prowins. Det hee 52.590 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Borlänge. Steeden an Taarpen Borlänge Romme Ornäs Torsång Halvarsgårdarna Idkerberget Norr Amsberg Repbäcken Dalarna: County in Sweden, citypopulation.de


Det Falun Komuun (üüb Sweedsk: Falu kommun) as ian faan a komuunen uun det Dalarna Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a uast faan't prowins. Det hee 59.406 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Falun. Steeden an Taarpen Bengtsheden Bjursås Danholn Enviken Falun Grycksbo Linghed Sundborn Svärdsjö Sågmyra Toftbyn Vika Dalarna: County in Sweden, citypopulation.de


Det Gagnef Komuun (üüb Sweedsk: Gagnefs kommun) as ian faan a komuunen uun det Dalarna Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüd faan't prowins. Det hee 10.304 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Djurås. Steeden an Taarpen Björbo Bäsna Dala-Floda Djurås Djurmo Gagnef Mockfjärd Sifferbo Dalarna: County in Sweden, citypopulation.de


Nasikabatrachus as en skööl faan gans aparte skeeben Hobelfasker (Anura). Det as det iansagst skööl uun det famile Nasikabatrachidae. An diar hiar man tau slacher tu, diar iarst 2003 an 2017 fünjen wurden san. Jo lewe uun Süüdwaast-Indien. Nasikabatrachus sahyadrensis (2003) Nasikabatrachus bhupathi (2017) Spriadkoord N. sahyadrensis Commonskategorii: Nasikabatrachus – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Nasikabatrachus


A Ialpoden (sjiisk: Unken, lat. Bombinatoridae) san en famile faan a Hobelfasker an Poden (Anura). Diar jaft'at tau sköölen mä tjiin slacher faan. Ialpoden san man sjauer bit tjiin cm lung. Hör nööm komt wel faan det bruket bük-skan. Boowen üüb a rag san's miast brün. Barbourula (Barbour-Ialpoden) B. busuangensis – B. kalimantanensis Bombina (Eegentelk Ialpoden) B. bombina – B. fortinuptialis – B. lichuanensis – B. maxima – B. microdeladigitora – B. orientalis – B. pachypus – B. variegata † Eobarbourula † E. delfinoi Ba. busuangensis Bo. bombina Bo. maxima Bo. orientalis Bo. pachypus Bo. variegata Commonskategorii: Ialpoden – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Bombinatoridae


Det Hedemora Komuun (üüb Sweedsk: Hedemora kommun) as ian faan a komuunen uun det Dalarna Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüduast faan't prowins. Det hee 15.491 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Hedemora. Steeden an Taarpen Garpenberg Hedemora Husby Långshyttan Västerby Vikmanshyttan Dalarna: County in Sweden, citypopulation.de


Det Leksand Komuun (üüb Sweedsk: Leksands kommun) as ian faan a komuunen uun det Dalarna Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a maden faan't prowins. Det hee 15.807 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Leksand. Steeden an Taarpen Alvik Djura Häradsbygden Leksand Insjön Siljansnäs Tällberg Västanvik Dalarna: County in Sweden, citypopulation.de


Det Ludvika Komuun (üüb Sweedsk: Ludvika kommun) as ian faan a komuunen uun det Dalarna Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüd faan't prowins. Det hee 26.898 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Ludvika. Steeden an Taarpen Blötberget Fredriksberg Gonäs Grangärde Grängesberg Håksberg Ludvika Nyhammar Persbo Saxdalen Sunnansjö Sörvik Dalarna: County in Sweden, citypopulation.de


Det Malung-Sälen Komuun as ian faan a komuunen uun det Dalarna Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a waast faan't prowins. Det hee 10.138 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Malung. Steeden an Taarpen Malung Sälen Malungsfors Limedsforsen Transtrand Lima Dalarna: County in Sweden, citypopulation.de


En Persoonenkilomeeter es di Tal, wat en Forkiirsgiraat me jen Kilomeeter me langs fo ken of me langs fair. Dit jit, dat en Toch me Diesellok me 300 Liitern üp 100 km fuul forbrent. Wan diar man 500 Menksen of bi 40 % Nüting 200 Liren me langs aak, da sen dit fuar ark Pasajiir bi 500 Mensken 0,6 of bi 200 Mensken 1,5 Liitern üp 100 km, wat nöörig sen. Di Toch ber altert 500 Plaatsen en 500 Persoonenkilomeetern ön. Forskelen kum fan dit Nüting. Wan en Bensiinauto 8 Liitern üp 100 km forbrent en 4 Plaatsen heer, da uur diarfan 4 Persoonenkilomeetern önböören, en fuar ark diarfan sen 2 Liitern üp 100 km nöörig. Litj Föriskeepen sa üs di MS Wellingdorf ön Kiel laap me ombi 10 kWh fuar höör 140 Plaatsen. Fuar en Persoonenkilomeeter sen ombi 70 Wattstünen nöörig, bi en Nüting fan 30 % ombi 220 Wattstünen. Wan em weet, dat Diesel ombi 10 kWh Brenwert fuar en Liiter heer, da weet em, dat 3 Liitern fuarxen Kilomeeter 30 kWh sen. Wan fuar jen Pasajiir 1,5 Liitern Diesel üp 100 km nöörig sen, da sen dit 15 kWh bluat fan di Brenwert. Fuar di Persoonenkilomeeter sen


Det Mora Komuun (üüb Sweedsk: Mora kommun) as ian faan a komuunen uun det Dalarna Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a maden an a nuurd faan't prowins. Det hee 20.470 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Mora. Steeden an Taarpen Bergkarlås Bonäs Färnäs Gesunda Gopshus Mora Nusnäs Selja Sollerön Vattnäs Venjan Vinäs Våmhus Östnor Öna Dalarna: County in Sweden, citypopulation.de


Det Orsa Komuun (üüb Sweedsk: Orsa kommun) as ian faan a komuunen uun det Dalarna Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a nuurd faan't prowins. Det hee 6911 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Orsa. Steeden an Taarpen Orsa Skattungbyn Dalarna: County in Sweden, citypopulation.de


Det Rättvik Komuun (üüb Sweedsk: Rättviks kommun) as ian faan a komuunen uun det Dalarna Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a nuurduast faan't prowins. Det hee 10.950 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Rättvik. Steeden an Taarpen Boda Furudal Gulleråsen Nedre Gärdsjö Rättvik Vikarbyn Dalarna: County in Sweden, citypopulation.de


Det Säter Komuun (üüb Sweedsk: Säters kommun) as ian faan a komuunen uun det Dalarna Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüduast faan't prowins. Det hee 11.093 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Säter. Steeden an Taarpen Mora Naglarby och Enbacka Säter Skedvi kyrkby Solvarbo Dalarna: County in Sweden, citypopulation.de


Det Smedjebacken Komuun (üüb Sweedsk: Smedjebackens kommu) as ian faan a komuunen uun det Dalarna Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüd faan't prowins. Det hee 10.894 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Smedjebacken. Steeden an Taarpen Gubbo Hagge Smedjebacken Söderbärke Vad Dalarna: County in Sweden, citypopulation.de


Det Vansbro Komuun (üüb Sweedsk: Vansbro kommun) as ian faan a komuunen uun det Dalarna Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüdwaast faan't prowins. Det hee 6805 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Vansbro. Steeden an Taarpen Vansbro Järna Nås Äppelbo Dalarna: County in Sweden, citypopulation.de


Borlänge [ˈbôːˌɭɛŋːɛ] as jü grutst stää önj jü Dalarna Prowins, Swärik. E stää läit önjt sööden foon e prowins, amenbai 17 km önjt söödweesten foon Falun. Dåt heet 44.927 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Borlänge Komuun. Sweden: Dalarna, citypopulation.de


Avesta as jü treedgrutst stää önj jü Dalarna Prowins, Swärik. E stää läit önjt söödååsten foon e prowins. Dåt heet 16.278 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Avesta Komuun. Sweden: Dalarna, citypopulation.de


Ludvika as jü fiirdgrutst stää önj jü Dalarna Prowins, Swärik. E stää läit önjt sööden foon e prowins. Dåt heet 15.612 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Ludvika Komuun. Sweden: Dalarna, citypopulation.de


Mora as jü füftgrutst stää önj jü Dalarna Prowins, Swärik. E stää läit önj e mal foon e prowins. Dåt heet 12.826 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Mora Komuun. Sweden: Dalarna, citypopulation.de


Hedemora as jü seekstgrutst stää önj jü Dalarna Prowins, Swärik. E stää läit önjt söödååsten foon e prowins. Dåt heet 7597 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Hedemora Komuun. Sweden: Dalarna, citypopulation.de


Leksand as jü soowentgrutst stää önj jü Dalarna Prowins, Swärik. E stää läit önj e mal foon e prowins. Dåt heet 6401 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Leksand Komuun. Sweden: Dalarna, citypopulation.de


Orsa as jü oochtgrutst stää önj jü Dalarna Prowins, Swärik. E stää läit önjt norden foon e prowins. Dåt heet 5793 inboogere (2020). Sweden: Dalarna, citypopulation.de


Rättvik as jü nüügentgrutst stää önj jü Dalarna Prowins, Swärik. E stää läit önjt nordååsten foon e prowins. Dåt heet 5322 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Rättvik Komuun. Sweden: Dalarna, citypopulation.de


Smedjebacken as jü tiintgrutst stää önj jü Dalarna Prowins, Swärik. E stää läit önjt sööden foon e prowins. Dåt heet 5235 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Smedjebacken Komuun. Sweden: Dalarna, citypopulation.de


De Schengen-Rüm as at gemianskap faan stooten, wat onerenöler för't miast nian grenskontrolen haa. Hög lasmooten diar faan san lunen, wat ei tu det Europeeisk Unioon hiar. sant de 26. Marts 1995: - Belgien - Frankrik - Luksemborig - Neederlunen - Portugal - Spanje - Tjiisklun sant de 26. Oktuuber 1997: - Itaalien sant de 1. Deetsember 1997: - Uasterrik sant de 8. Deetsember 1997: - Grekenlun sant de 25. Marts 2001: - Denemark - Finlun - Islun - Noorweegen - Sweeden sant de 21. Deetsember 2007: - Eestlun - Letlun - Liitauen - Malta - Polen - at Slowakei - Sloweenien - Tschechien - Ungarn sant de 12. Deetsember 2008 (lungrensen) an 29. Marts 2009 (lochtgrensen): - a Swaits sant de 19. Deetsember 2011: - Liechtenstein sant de 1. Janewoore 2023: - Kroaasien


Di Georgisk Lari (Georgisk: ლარი) as at münt faan Georgien. 1 Lari as 100 Tetri (Georgisk: თეთრი). 1 Lari (Föörsidj) 1 Lari (Ragsidj) 2 Lari (Föörsidj) 2 Lari (Ragsidj) 5 Lari (Föörsidj) 5 Lari (Ragsidj) 10 Lari (Föörsidj) 10 Lari (Ragsidj) 20 Lari (Föörsidj) 20 Lari (Ragsidj) 50 Lari (Föörsidj) 50 Lari (Ragsidj) 100 Lari (Föörsidj) 100 Lari (Ragsidj)


Aceh [ʔaˈt͡ɕɛh] as en prowins üüb Sumatra uun Indoneesien. Diar wene gud fiiw miljoon minsken üüb 57.956 kwadrootkilomeetern. Hoodstääd as Banda Aceh. Efter süüduasten tu leit at prowins Sumatra Utara (Nuurd Sumatra). Uun't nuurduasten leit at Andamaanensia, diar uun't Struat faan Malakka auergongt; uun't nuurden at eilunkeed faan a Nikobaaren, an uun't waasten a Indisk Oosean. Sant 2005 as Aceh tu en graten dial autonoom. Diar woort a islaam auer a miaten string befulagt. Banda Aceh Langsa Lhokseumawe Sabang Subulussalam Aceh Barat (Waast Aceh) Aceh Barat Daya (Süüdwaast Aceh) Aceh Besar (Grat Aceh) Aceh Jaya Aceh Selatan (Süüd Aceh) Aceh Singkil Aceh Tamiang Aceh Tengah (Madel Aceh) Aceh Tenggara (Süüduast Aceh) Aceh Timur (Uast Aceh) Aceh Utara (Nuurd Aceh) Bener Meriah Bireuen Gayo Lues Nagan Raya Pidie Pidie Jaya Simeulue Commonskategorii: Aceh – Saamlang faan bilen of filmer


Bangka-Belitung as en skööl faan eilunen, an en prowins naibi Sumatra uun Indoneesien. Diar wene gud 1,3 miljoon minsken üüb 575 eilunen. Hoodstääd as Pingkal Pinang. Efter waasten tu leit at prowins Sumatra Selatan (Süüd Sumatra), huar Bangka-Belitung bit 2000 noch mä tu hiard. Uasten faan a eilunen leit at Karimata-Struat. Bangka Bangka Barat (Waast Bangka) Bangka Selatan (Süüd Bangka) Bangka Tengah (Madel Bangka) Belitung Belitung Timur (Uast Belitung) Pangkal Pinang Commonskategorii: Bangka-Belitung – Saamlang faan bilen of filmer


Papua Barat Daya as sant 2022 en prowins uun Indoneesien üüb det eilun Nei-Guinea. Di nööm ment Süüdwaast Papua, man eegentelk leit det prowins uun't nuurdwaasten. Hat as faan det prowins Papua Barat ufspleden wurden, an diar wene son 600.000 minsken. Hoodstääd as Sorong. Sorong Raja Ampat Sorong Lun Sorong Selatan Maybrat Tambrauw Woopen faan't prowins Eilun uun Raja Ampat Foomen faan't Ayamaru of Maybrat fulk Commonskategorii: Papua Barat Daya – Saamlang faan bilen of filmer


Lampung as en prowins üüb a süüdspas faan Sumatra uun Indoneesien. Diar wene gud njügen miljoon minsken üüb 34.624 kwadrootkilomeetern. Hoodstääd as Bandar Lampung. Efter nuurden tu leit at prowins Sumatra Selatan (Süüd Sumatra). Lampung leit tesken at Jaawasia uun't uasten an a Indisk Oosean uun't waasten. Lampung hää tau stääd- an tjiin lundistrikten Bandar Lampung Metro Lampung Barat (Waast Lampung) Lampung Selatan (Süüd Lampung) Lampung Tengah (Madel Lampung) Lampung Timur (Uast Lampung) Lampung Utara (Nuurd Lampung) Mesuji Pesawaran Pringsewu Tanggamus Tulang Bawang Tulang Bawang Barat Way Kanan Commonskategorii: Lampung (Prowins) – Saamlang faan bilen of filmer


Riau as en prowins üüb Sumatra uun Indoneesien. Diar wene gud sääks miljoon minsken üüb 87.024 kwadrootkilomeetern. Hoodstääd as Pekanbaru. Trinjam lei a prowinsen Sumatra Utara, Sumatra Barat an Jambi. Uun't uasten leit at Struat faan Malakka. Riau hää tau stääd- an tjiin lundistrikten Dumai Pekanbaru Bengkalis Indragiri Hilir (Neder Indragiri) Indragiri Hulu (Boower Indragiri) Kampar Kepulauan Meranti (Meranti Eilunen) Kuantan Singingi Pelalawan Rokan Hilir (Neder Rokan) Rokan Hulu (Boower Rokan) Siak Commonskategorii: Riau – Saamlang faan bilen of filmer


Kepulauan Riau as en skööl faan eilunen, an en prowins tesken Sumatra an Borneo uun Indoneesien. Diar wene knaap tau miljoon minsken üüb 8.202 kwadrootkilomeetern. Hoodstääd as Tanjung Pinan. Kepulauan Riau hää tau stääd- an fiiw lundistrikten Batam Tanjung Pinang Karimun Bintan Lingga Natuna Eilunen Kepulauan Anambas (Anambas Eilunen) Commonskategorii: Kepulauan Riau – Saamlang faan bilen of filmer


Sumatra Utara, det ment Nuurd Sumatra, as en prowins üüb Sumatra uun Indoneesien. Diar wene knaap fiftaanj miljoon minsken üüb 72.981 kwadrootkilomeetern. Hoodstääd as Medan. Trinjam lei a prowinsen Aceh, Riau an Sumatra Barat. Sumatra Utara hää aacht stääd- an 25 lundistrikten Binjai Gunung Sitoli Medan Padang Sidempuan Pematang Siantar Tanjung Balai Tebing Tinggi Sibolga Uun Nuurd Sumatra wenet det fulk faan a Batak. Diar hää di nuurdfresk misionaar Ludwig Ingwer Nommensen werket. Spriaken faan a Batak Hüs faan a Batak Commonskategorii: Sumatra Utara – Saamlang faan bilen of filmer


Sumatra Barat, det ment Waast Sumatra, as en prowins üüb Sumatra uun Indoneesien. Diar wene gud fiiw miljoon minsken üüb 42.013 kwadrootkilomeetern. Hoodstääd as Padang. Trinjam lei a prowinsen Sumatra Utara, Riau, Jambi an Bengkulu. Sumatra Barat hää sööwen stääd- an twaalew lundistrikten: Bukittinggi Padang Padang Panjang Pariaman Payakumbuh Sawahlunto Solok Agam Dharmasraya Limapuluh Kota Kepulauan Mentawai (Mentawai Eilunen) Padang Pariaman Pasaman Pasaman Barat Sijunjung Solok Solok Selatan Tanah Datar Süüd Pesisir Commonskategorii: Sumatra Barat – Saamlang faan bilen of filmer


Sumatra Selatan, det ment Süüd Sumatra, as en prowins üüb Sumatra uun Indoneesien. Diar wene gud aacht miljoon minsken üüb 91.592 kwadrootkilomeetern. Hoodstääd as Palembang. Trinjam lei a prowinsen Lampung, Jambi, Bengkulu an a eilunen Bangka-Belitung. Sumatra Barat hää sjauer stääd- an elwen lundistrikten: Lubuklinggau Pagar Alam Palembang Prabumulih Banyuasin Empat Lawang Lahat Muara Enim Musi Banyuasin Musi Rawas Ogan Ilir Ogan Komering Ilir Ogan Komering Ulu Ogan Komering Ulu Timur Ogan Komering Ulu Selatan Commonskategorii: Sumatra Selatan – Saamlang faan bilen of filmer


Georgia [ˈdʒɔɹ.dʒə] as sunt 1788 en diiljstoot foon da Feriind Stoote. E diiljstoot läit önj't söödååsten foon't lönj. Önj't norden lade Tennessee än North Carolina, önj't nordååsten läit South Carolina, önj't söödååsten e Atlantik, önj't sööden Florida än önj't weesten Alabama. Dåt heet 10.617.423 manschne (2019). E hoodstää foon e diiljstoot as Atlanta. E Appalachen lade önj't norden foon e diiljstoot. Da tiin grutst stääse önj e diiljstoot san: Georgia heet 159 counties: Kiik uk deer: List ma counties önj Georgia Atlanta USA: States, citypopulation.de USA: Georgia, citypopulation.de 32.683333333333-83.416666666667Koordinaaten: 32° 41′ N, 83° 25′ W


Det Bollnäs Komuun (üüb Sweedsk: Bollnäs kommun) as ian faan a komuunen uun det Gävleborg Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a maden faan't prowins. Det hee 26.888 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Bollnäs. Steeden an Taarpen Bollnäs Arbrå Kilafors Lottefors Segersta Vallsta Sibo Rengsjö Freluga Gävleborg: County in Sweden, citypopulation.de


Det Gävle Komuun (üüb Sweedsk: Gävle kommun) as ian faan a komuunen uun det Gävleborg Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüduast faan't prowins, bi't Uastsia. Det hee 102.418 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Gävle. Steeden an Taarpen Gävle Valbo Forsbacka Bergby Hedesunda Norrsundet Åbyggeby Bönan Furuvik Björke Överhärde Källhagen Utvalnäs och Harkskär Trödje Berg Sälgsjön Gävleborg: County in Sweden, citypopulation.de


Det Hofors Komuun (üüb Sweedsk: Hofors kommun) as ian faan a komuunen uun det Gävleborg Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüdwaast faan't prowins. Det hee 9588 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Hofors. Steeden an Taarpen Hofors Torsåker Robertsholm Gävleborg: County in Sweden, citypopulation.de


Det Hudiksvall Komuun (üüb Sweedsk: Hudiksvalls kommun) as ian faan a komuunen uun det Gävleborg Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a nuurduast faan't prowins, bi't Uastsia. Det hee 37.607 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Hudiksvall. Steeden an Taarpen Hudiksvall Iggesund Delsbo Enånger Friggesund Sörforsa Gävleborg: County in Sweden, citypopulation.de


Det Ljusdal Komuun (üüb Sweedsk: Ljusdals kommun) as ian faan a komuunen uun det Gävleborg Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a nuurdwaast faan't prowins. Det hee 18.949 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Ljusdal. Steeden an Taarpen Ljusdal Järvsö Färila Tallåsen Los Hybo Ramsjö Hennan Korskrogen Kårböle Gävleborg: County in Sweden, citypopulation.de


Det Nordanstig Komuun (üüb Sweedsk: Nordanstigs kommun) as ian faan a komuunen uun det Gävleborg Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a nuurduast faan't prowins, bi't Uastsia. Det hee 9477 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Bergsjö. Steeden an Taarpen Bergsjö Hassela Harmånger Gnarp Ilsbo Jättendal Stocka Strömsbruk Gävleborg: County in Sweden, citypopulation.de


Det Ockelbo Komuun (üüb Sweedsk: Ockelbo kommun) as ian faan a komuunen uun det Gävleborg Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüdwaast faan't prowins. Det hee 5908 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Ockelbo. Steeden an Taarpen Lingbo Ockelbo Jädraås Åmot Gävleborg: County in Sweden, citypopulation.de


Det Ovanåker Komuun (üüb Sweedsk: Ovanåkers kommun) as ian faan a komuunen uun det Gävleborg Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a waast faan't prowins. Det hee 11.670 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Edsbyn. Steeden an Taarpen Alfta Edsbyn Knåda Ovanåker Roteberg Runemo Viksjöfors Gävleborg: County in Sweden, citypopulation.de


Det Sandviken Komuun (üüb Sweedsk: Sandvikens kommun) as ian faan a komuunen uun det Gävleborg Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüdwaast faan't prowins. Det hee 39.234 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Sandviken. Steeden an Taarpen Sandviken Storvik Järbo Årsunda Kungsgården Åshammar Hammarby Österfärnebo Jäderfors Hillsta Västerberg Gävleborg: County in Sweden, citypopulation.de


Det Söderhamn Komuun (üüb Sweedsk: Söderhamns kommun) as ian faan a komuunen uun det Gävleborg Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a uast faan't prowins, bi't Uastsia. Det hee 25.643 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Söderhamn. Steeden an Taarpen Söderhamn Ljusne Sandarne Marmaskogen och Söderala Bergvik Mohed Vannsätter Åsbacka Vallvik Trönö Gävleborg: County in Sweden, citypopulation.de


Visby as e hoodstää foon jü Gotland Prowins, Swärik. E stää läit bai e weestküst foont ailönj Gotland. Dåt heet 24.942 inboogere (2020). Sweden: Gotland, citypopulation.de


Vibble as jü tweedgrutst stää önj jü Gotland Prowins, Swärik. E stää läit bai e weestküst foont ailönj Gotland, önjt sööden foon Visby. Dåt heet 1802 inboogere (2020). Sweden: Gotland, citypopulation.de


Di Atoomklok es di eksaktest Wai en meet di Tir. Di jest Atoomkloken waar eeđer di jest Wārelskrich üttaacht, man deling es em diarme fiiđer kemen. Sa es delings Atoomklok uk lung ek muar di jest üp Wārel. Hat jeft masi Siren ön't Nat wat sii, dat ja di Atoomtir weegi. Mal gur slaaget di Sir fan dit Polytechnisk Instituut ön Braunschweig. Di Atoomklok fan't PTB ön't Nat Fuar Android jeft et di App "Atomuhr - Uhrzeit von der Atomuhr Braunschweig" en jit muaren. Jen Wai kür wiis, di App aur Aptoide tö fo. Des App let höör bi min Forsjuk söner Rochten, wat ombitöfortel iinrocht. Fuar en Klok me Sekundenweeger ken em da en App me "Clock Widget" instaliari. Diar skel em man di Daaten ön di Achtergrün ofstel, da giar dit gur, en em ken fain sin Jeremklok diareeđer stel, wan em di Tir fan di PTB heer. Di Atoomklok CS2 ön Braunschweig Di Klok-App Simple Clock Widget let höör gur iinrocht. Synchronisiaret uur me en senerlig App. Di Atoomklok fan dit Polytechnisk Instituut ön Braunschweig Commons: Atoomklok – Saamling fan Skelter en Videos


Sandviken as jü tweedgrutst stää önj jü Gävleborg Prowins, Swärik. E stää läit önjt sööden foon e prowins. Dåt heet 25.564 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Sandviken Komuun. Sweden: Gävleborg, citypopulation.de


Bollnäs as jü fiirdgrutst stää önj jü Gävleborg Prowins, Swärik. E stää läit önj e mal foon e prowins. Dåt heet 13.942 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Bollnäs Komuun. Sweden: Gävleborg, citypopulation.de


Söderhamn as jü füftgrutst stää önj jü Gävleborg Prowins, Swärik. E stää läit önjt ååsten foon e prowins, bai e Ååstsiie. Dåt heet 12.213 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Söderhamn Komuun. Sweden: Gävleborg, citypopulation.de


Valbo as jü seekstgrutst stää önj jü Gävleborg Prowins, Swärik. E stää läit önjt söödååsten foon e prowins. Dåt heet 7788 inboogere (2020). Sweden: Gävleborg, citypopulation.de


Ljusdal as jü soowentgrutst stää önj jü Gävleborg Prowins, Swärik. E stää läit önjt norden foon e prowins. Dåt heet 7209 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Ljusdal Komuun. Sweden: Gävleborg, citypopulation.de


Hofors as jü oochtgrutst stää önj jü Gävleborg Prowins, Swärik. E stää läit önjt söödååsten foon e prowins. Dåt heet 6.200 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Hofors Komuun. Sweden: Gävleborg, citypopulation.de


Edsbyn as jü nüügentgrutst stää önj jü Gävleborg Prowins, Swärik. E stää läit önjt weesten foon e prowins. Dåt heet 4.336 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Ovanåker Komuun. Sweden: Gävleborg, citypopulation.de


Iggesund as jü tiintgrutst stää önj jü Gävleborg Prowins, Swärik. E stää läit önjt nordååsten foon e prowins, bai e Ååstsiie. Dåt heet 3.437 inboogere (2020). Sweden: Gävleborg, citypopulation.de


Sweeden Dit Köningrik Sweeden (sweedsk Konungariket Sverige (Lündaatei)?/i of iinfach Sverige (Lündaatei)?/i) es en Lön ön Nuurđeuroopa. Hat liit ön Skandinaawien. Sent 1995 es Sweeden Meföligster fan di EU. Üđers üs Norweegen en Denemark es Sweeden man (jit) ek bi di NATO. Ön Sweeden sen 21 Prowinsen (län): Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Sweeden Wikiquote: Sweedsk spreegwurden (sjiisk) Wikimedia Atlas: Sweeden – Geograafisk an histoorisk koorden Wikisource: Sweeden (sjiisk) Wikivoyage Raisfeerer: Sweeden (sjiisk) Statistisk factbook fuar Sweeden 2022 (üp engelsk) Folkmängd i riket, län och kommuner 31 december 2021 bi't Statistiska centralbyrån World Economic Outlook Database, April 2012 faan a IWF Human Development Report Office: Sweden – Country Profile: Human Development Indicators, ofröpen di 23. Oktoober 2014 61.31666666666714.833333333333Koordinaaten: 61° N, 15° O