At Weltorganisatsion för Fräämenferkiar, ingelsk World Tourism Organization (UNWTO) as en iinrachtang faan a UNO för fräämenferkiar. Hat sat uun Madrid an hää amanbi 100 mäwerkern. At UNWTO wal diarför surge, dat aueraal fräämenferkiar mögelk as. Diarbi gongt at fööraal am aarmer lunen, amdat jo jil iin uun't lun fu. Man at UNWTO hää't uk uun't uug, dat at diar ei mä auerdrewen woort an a natuur an kultuur faan a lunen bewaaret woort. Wääbsteed faan't UNWTO (ingelsk/spoonsk/fransöösk/rüsk/araabisk) UNWTO Global Code of Ethics for Tourism. Archiwiaret faan det originool di 14. Jüüle 2017. Ufrepen di 21. Nofember 2015.


At sjineesk skraft (sjineesk 中文字, Pinyin zhōngwénzì) of Han-skraft (sjineesk 漢字 / 汉字, Pinyin hànzì) as en skraftspriak för a sjineesk spriaken, fööraal för't huuchsjineesk. Faan det sjineesk skraft san uk a japoonsk skraften (Kanji, Hiragana, Katakana), ian vietnameesk skraft (Chữ nôm) an ian koreaansk skraft (Hanja) ufkimen. Uun't sjineesk skraft jaft at amanbi 87.000 skrafttiaken, a miasten wurd oober knaap brükt. Uun doogelk brük san fööraal 3.000 bit 5.000 tiaken. At Han-skraft as det amtelk skraft uun Sjiina, Taiwan an Singapuur. Huuchsjineesk (Mandarin) Kantoneesk (Yue) Hakka Wu Min Gan Xiang At sjineesk skraft as auer 3.000 juar ual an hää ham uun a luup faan a juaren feranert. Tuiarst as hat faan boowen tu onern an do lachts widjer skrewen wurden. Daalang skraft'am faan lachts tu rochts an do det naist rä diaroner, so üs wi det uk wen san. Unihan Database för Huuchsjineesk, Kantoneesk, Japoonsk, Koreaans, Madelsjineesk an Wjetnameesk ütjspriiken faan Sjineesk skraftteekens Commonskategorii: Sjineesk skraft – Saamlang faan bilen of filmer


Hànyǔ Pīnyīn Fāng'àn (sjineesk 漢語拼音方案 / 汉语拼音方案) woort miast bluas Pinyin näämd. Det san amtelk reegeln, am at sjineesk skraft tu romanisiarin, det ment tu't latiinsk alfabeet amtusaaten. Pinyin gongt faan't huuchsjineesk ütj. Likes as Pinyin ei bluas uun Sjiina, man uk uun Taiwan det amtelk amskriiwang. Arke grünjbaustian koon fiiw ünlik betuunangen haa, an diarmä fiiw ünlik bedüüdangen. iarst tuun (huuch): mā (mam). ööder tuun (sticht): má (henep). traad tuun (liach, fäält an sticht): mǎ (hingst). sjuard tuun (fäält): mà (roose). An do as diar noch en fiften tuun (ünbetuunet), hi woort miast ei mätääld.


At kantoneesk spriak (sjineesk 廣東話 / 广东话, Pinyin Guǎngdōnghuà) of Yue (sjineesk 粵語 / 粤语, Pinyin Yuèyǔ) as en sjineesk spriak, diar fööraal uun't süüden faan Sjiina snaaket woort. CantoDict, Ingelsk-Kantoneesk, Kantoneesk-Ingelsk Wurdenbuk Wikipedia üüb Kantoneesk


At kyrilisk skraft woort fööraal för slaawisk spriaken uun Euroopa an Aasien brükt. Hat gongt üüb Kyrill faan Saloniki (826–869) turag. Hi hää oober goorei kyrilisk, man det föörgungerskraft glagolitisk brükt. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Kyrilisk alfabeet


Taejong (koreanisk: 태종) (* 13. Jüüne 1367 uun Hamheung, Nuurdkorea faan daaling; † 30. Mei 1422) wiar de traad köning faan at Joseon-Dynastii (1393–1910) uun Korea. Hi wiar de öler dring faan köning Taejo, bruler faan köning Jeongjong an aatj faan köning Sejong. Köninger faan Joseon: Taejo (태조) (1392–1398), Jeongjong (정종) (1398–1400), Taejong (태종) (1400–1418), Sejong (세종) (1418–1450), Munjong (문종) (1450–1452), Danjong (단종) (1452–1455), Sejo (세조) (1455–1468), Yejong (예종) (1468–1469), Seongjong (성종) (1469–1494), Yeonsangun (연산군) (1494–1506), Jungjong (중종) (1506–1544), Injong (인종) (1544–1545), Myeongjong (명종) (1545–1567), Seonjo (선조) (1567–1608), Gwanghaegun (광해군) (1608–1623), Injo (인조) (1623–1649), Hyojong (효종) (1649–1659), Hyeonjong (현종) (1659–1674), Sukjong (숙종) (1674–1720), Gyeongjong (경종) (1720–1724), Yeongjo (영조) (1724–1776), Jeongjo (정조) (1776–1800), Sunjo (순조) (1800–1834), Heonjong (헌종) (1834–1849), Cheoljong (철종) (1849–1864), Gojong (고종) (1864–1897)


Jeongjong (koreanisk: 정종) (* 18. Jüüle 1357; † 15. Oktuuber 1419) wiar de öler köning faan at Joseon-Dynastii (1393–1910) uun Korea. Hi wiar üüs Yi-Bang-gwa bäären. Hi wiar de öler dring faan köning Taejo. Hi auernaam 1398 a truun faan san aatj, man toonket hi 1400 uf. San efterfulger wiar san bruler Taejong. Köninger faan Joseon: Taejo (태조) (1392–1398), Jeongjong (정종) (1398–1400), Taejong (태종) (1400–1418), Sejong (세종) (1418–1450), Munjong (문종) (1450–1452), Danjong (단종) (1452–1455), Sejo (세조) (1455–1468), Yejong (예종) (1468–1469), Seongjong (성종) (1469–1494), Yeonsangun (연산군) (1494–1506), Jungjong (중종) (1506–1544), Injong (인종) (1544–1545), Myeongjong (명종) (1545–1567), Seonjo (선조) (1567–1608), Gwanghaegun (광해군) (1608–1623), Injo (인조) (1623–1649), Hyojong (효종) (1649–1659), Hyeonjong (현종) (1659–1674), Sukjong (숙종) (1674–1720), Gyeongjong (경종) (1720–1724), Yeongjo (영조) (1724–1776), Jeongjo (정조) (1776–1800), Sunjo (순조) (1800–1834), Heonjong (헌종) (1834–1849), Cheoljong (철종) (1849–1864), Gojong (고종) (1864–1897)


Taejo (koreanisk: 태조) (* 27. Oktuuber 1335; † 18. Jüüne 1408) wiar de iarst köning faan at Joseon-Dynastii (1393–1910) uun Korea. Hi wiar üüs Yi-Seong-gye bäären. Hi wiar begrünjiger faan at Joseon-Dynastii (1393–1910) an köning faan at koreanisk köningrik Joseon faan 1392 ap tu 1398. Hi wiar aatj faan köninger Jeongjong an Taejong. Köninger faan Joseon: Taejo (태조) (1392–1398), Jeongjong (정종) (1398–1400), Taejong (태종) (1400–1418), Sejong (세종) (1418–1450), Munjong (문종) (1450–1452), Danjong (단종) (1452–1455), Sejo (세조) (1455–1468), Yejong (예종) (1468–1469), Seongjong (성종) (1469–1494), Yeonsangun (연산군) (1494–1506), Jungjong (중종) (1506–1544), Injong (인종) (1544–1545), Myeongjong (명종) (1545–1567), Seonjo (선조) (1567–1608), Gwanghaegun (광해군) (1608–1623), Injo (인조) (1623–1649), Hyojong (효종) (1649–1659), Hyeonjong (현종) (1659–1674), Sukjong (숙종) (1674–1720), Gyeongjong (경종) (1720–1724), Yeongjo (영조) (1724–1776), Jeongjo (정조) (1776–1800), Sunjo (순조) (1800–1834), Heonjong (헌종) (1834–1849), Cheoljong (철종) (1849–1864), Gojong (고종) (1864–1897)


Munjong (koreanisk: 문종) (* 3. Oktuuber 1414 uun Gyeongbokgung, Seoul; † 14. Mai 1452 uun Gyeongbokgung, Seoul), wiar de füft köning faan at Joseon-Dynastii (1392–1910) uun Korea an dring faan a köning Sejong. Köninger faan Joseon: Taejo (태조) (1392–1398), Jeongjong (정종) (1398–1400), Taejong (태종) (1400–1418), Sejong (세종) (1418–1450), Munjong (문종) (1450–1452), Danjong (단종) (1452–1455), Sejo (세조) (1455–1468), Yejong (예종) (1468–1469), Seongjong (성종) (1469–1494), Yeonsangun (연산군) (1494–1506), Jungjong (중종) (1506–1544), Injong (인종) (1544–1545), Myeongjong (명종) (1545–1567), Seonjo (선조) (1567–1608), Gwanghaegun (광해군) (1608–1623), Injo (인조) (1623–1649), Hyojong (효종) (1649–1659), Hyeonjong (현종) (1659–1674), Sukjong (숙종) (1674–1720), Gyeongjong (경종) (1720–1724), Yeongjo (영조) (1724–1776), Jeongjo (정조) (1776–1800), Sunjo (순조) (1800–1834), Heonjong (헌종) (1834–1849), Cheoljong (철종) (1849–1864), Gojong (고종) (1864–1897)


1414 wiar det fjauertanjst juar faan det 15. juarhunert. 07. Janewoore: Tommaso Mocenigo wurd Doge faan Venedig. 03. Oktuuber: Könang Munjong faan Korea († 1452)


1335 wiar det fiiw-an-dörtigst juar faan det 14. juarhunert. 27. Oktuuber: Könang Taejo faan Korea (* 1408)


25. Marts: Agnes faan Baden, hertoogin faan Sleeswich, greefin faan Holstian an markgreefin faan Baden († 1473) 18. Jüüne: Köning Taejo faan det Joseon Köningrik uun Korea (* 1335)


18. Jüüle: Könang Jeongjong faan Korea († 1419)


1419 wiar det njüügentanjst juar faan det 15. juarhunert. 10. Jüüle: Keiser Go-Hanazono faan Jaapaan († 1470) 15. Oktuuber: Könang Jeongjong faan Korea (* 1357)


1367 wiar det sööwen-an-söstigst juar faan det 14. juarhunert. 13. Jüüne: Könang Taejong faan Korea († 1422)


01. September: Heinrich VI. wurd köning faan Ingelun. 21. Oktuuber: Kaarl VII. wurd köning faan Frankrik. 30. Mei: Könang Taejong faan Korea (* 1367) 31. August: Köning Heinrich V. faan Ingelun (* 1386)


Gyeongbokgung [kjəŋp'okk'uŋ] as en palast uun Seoul (Korea). Hi as di iarst an uk di gratst faan fiiw palasten, diar tu tidjen faan't Joseon-Dynastii (1392-1897) baud wurden san. Changdeokgung Changgyeonggung Deoksugung Gyeonghuigung Könger faan Joseon: Taejo (태조) (1392–1398), Jeongjong (정종) (1398–1400), Taejong (태종) (1400–1418), Sejong (세종) (1418–1450), Munjong (문종) (1450–1452), Danjong (단종) (1452–1455), Sejo (세조) (1455–1468), Yejong (예종) (1468–1469), Seongjong (성종) (1469–1494), Yeonsangun (연산군) (1494–1506), Jungjong (중종) (1506–1544), Injong (인종) (1544–1545), Myeongjong (명종) (1545–1567), Seonjo (선조) (1567–1608), Gwanghaegun (광해군) (1608–1623), Injo (인조) (1623–1649), Hyojong (효종) (1649–1659), Hyeonjong (현종) (1659–1674), Sukjong (숙종) (1674–1720), Gyeongjong (경종) (1720–1724), Yeongjo (영조) (1724–1776), Jeongjo (정조) (1776–1800), Sunjo (순조) (1800–1834), Heonjong (헌종) (1834–1849), Cheoljong (철종) (1849–1864), Gojong (고종) (1864–1897) 37.578611111111126.97722222222Koordinaaten: 37° 34′ 43″ N, 126° 58′ 38″ O


Christian X. (folstendig krasennööm Christian Carl Frederik Albert Alexander Vilhelm, * 26. September 1870; † 20. April 1947) wiar Köning faan Denemark faan 1912 tu 1947 an Köning faan Islun (üüs Kristján X) faan 1918 tu 1944. Hi wiar de äälst dring faan Frederik VIII. an sin wüf Louise faan Sweeden-Noorweegen. San jonger bruler wiar üüs Haakon VII. köning faan Noorweegen.


Kópavogur (['kʰouːpavɔˑɣʏr ̥]; amtelk üüb Isluns: Kópavogsbær) as en steedgemeend uun a süüdwaast faan Islun. Det hee 36.975 lidj (2019). Iceland: Division, citypopulation.de


Ulan Bator of Ulaanbaatar as at hoodsteed an det gratst steed faan't Mongolei. At steed lei uun a maden faan't lun. Det hee 1.089.358 lidj (2010). A nööm faan't steed het ruad häält üüb Mongools. At steed hee njüügen distrikten (üüb Mongools: дүүрэг düüreg): Baganuur Bagachangai Bajangol Bajansürch Tschingeltei Chan Uul Nalaich Songino Chairchan Süchbaatar Mongolia, citypopulation.de


Uast-Timor as en eilunstoot uun süüduast Aasien. Hat wiar de iarst stoot, diar uun't 21. juarhunert suwereen wurd. At hoodsteed as Dili. Uast-Timor as wat letjer üüs Sleeswich-Holstian. At lun leit üüb det uast heleft faan’t Eilun Timor. Det iansig lungrens skääst at lun faan det indoneesk waastdial faan’t eilun. Det hee uk en eksklaawe, wat Oecusse het an uun a waast faan’t eilun leit an tau eilunen: Atauro, wat uun tu a nuurd faan't eilun leit, an Jaco, wat uun tu a uast leit. Dön tjiin gratst steeden uun't lun san: Uasttimor hee tretanj gemeenden: Tiimorsia East Timor, citypopulation.de


Islun as en lun uun nuurdwaast faan Europa. At hoodsteed as Reykjavík. Diar wene 325.000 mensken (2009). At hoodeilun as det gratst wulkaaneilun faan a eerd. Dön tjiin gratst steeden uun't lun san: Islun hee aacht regiunnen: At lun hee 74 Gemeenden. Onern san dön gratsten. Islun wurd uun leed 9. an ääder 10. juarhunert troch ütjwaanrern ütj Norweegen an ölern skandinaawisk lunen an uk troch keltisk siidlern befölkret. Islun wurd 1918 suwereen. A 17. Jüüne 1944 wurd a Republiik faan Islun (islunsk Lýðveldið Íslands) ütjrepen. Islun as sant 1949 lasmaat faan NATO. Iceland: Major Urban Settlements, citypopulation.de Iceland: Division, citypopulation.de


16. August: Keiser Hongxi faan Schiina († 1425) 27. Marts: Paap Gregor XI. (* 1329) 29. November: Keiser Kaarl IV. faan det Halig Röömsk Rik (* 1316)


Kaarl IV. (* 14. Mei 1316 uun Prag; † 29. November 1378 uk diar) wiar köning faan a röömsken (faan 1346 uf uun), köning faan Böömen (faan 1347 uf uun), köning faan Itaalien (faan 1355 uf uun) an röömsk-tjiisk keiser (faan 1355 uf uun).


At list faan ISO 3166-2-Codes för Aserbaidschan wiset di code för 66 Rayons, elwen Stääden an ian autonoom Regiuun. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Aserbaidschan AZ), di ööder as di code för at ferwaltangsianhaid. 1 Rayons faan det Autonoom Republiik Nachitschewan (NX) Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk) ISO 3166-2, toofel faan lun-codes ISO 3166-1, toofel faan domain-codes


Aserbaidschaan (aserbaidschaansk Azərbaycan) as en banenlun uun Fööraasien tesken at Kaspisk Sia an a Kaukasus. Trinjam lei Ruslun, Georgien, Iraan an Armeenien. At hoodstääd as Baku. Tu Aserbaidschaan hiart uk det autonoom republiik Nachitschewan, diar waastelk faan Armeenien leit. Aserbaidschaan wiar bit 1991 en dial faan a Sowjetunion. Süüdelk faan a grens tu a Iraan leit en regiuun, diar uk Aserbaidschaan het. Uun Aserbaidschaan lewe uk flook Armeeniern, diar uun't süüdwaasten (üüb det koord boowen: ruad) hör aanj republiik Bergkarabach ütjrepen haa. At lun wiar faan 1918 tu 1920 en suwereen republiik. Do wurd at lun faan det Ruad Armee besaat. Faan 1920 tu 1922 wurd det en suwereen sowjetrepubliik. Det wiar faan 1922 tu 1991 üüs det Aserbaidschaans SSR dial faan't Sowjetunioon. Det wurd 30. August 1991 suwereen. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Aserbaidschaan Wikibooks: Aserbaidschaan (sjiisk) Wikivoyage Raisfeerer: Aserbaidschaan (sjiisk) World Economic Outlook Database, April 2012 faan a IWF 40.147.316666666667Koordinaaten: 40° N, 47° O


Dia artiikel Berlin jaft at: üüb sölring -> Berlin/sö üüb frasch -> Berlin/mo


Wat menst dü? A eerd (planeet) At eerd (grünj)


Renate Schneider (* 1949) es en Wüfhaur fan Kairem. 2014 heer jü di C. P. Hansen-Pris fingen. Mung Friedrichstadt en Weesterlön uur fan dit FIS (Fahrgastinformationssystem) uk üp Friisk önsair hur di Toch üs Naist halt. Di Stem diarfuar es fan Renate Schneider. Bēren sen ik 1949 ön Kairem ön dit Pakhüs fan di ual Haawen ön Kairem, wat deling jit staant. Jir sen ik uk āpwukset. 1965 bigent ik ön di Weewerii fan Anna Siewertsen tö liiren. 1972 toog ik da tö´t Fastlön hur ik 24 Jaar ön´t, tö di Tir, "Jugendaufbauwerk" aarbert haa. 2001 kám ik da weđer naa Söl töbeek. Da haa ik fuar di Sölring Foriining ön di Museen aarbert, hur ik da 2002 bigent, fuar di Sölring Bleer di Kolumne "Harki jens tö" tö skriiwen. Aur di Wuntermuunen wiar ik da uk en Sölring Skuulmaister fuar di Wuksenen, wat ik deling jit me en litj Ker ark Muun förter maaki. Sent en paar Jaar ken ik nü uk ark Week al jens wat tö di Friisk Funk Alkersum stjüür, sa dat em nü uk al wat förter ombi wat fan di Sölring jert. Diar sen ik uk ön di Biraat. Di Websir fan di Friisk


At Fransöösk Rewolutsion wiar faan 1789 bit 1799, an wiar wel det wichtagst onernemen uun't Europeesk histoore. Hat hää di absolutismus ufskaafet an a minskenrochten för aaltumaal iinfeerd. Jo san det grünjlaag faan a demokratii, so üs wi det daalang kään. Faan Frankrik ging a föörstelangen faan persöönelk freihaiden trinjam a eerd, man jo san noch loong ei aueraal uunkimen. Tuiarst (1789-1791) san persöönelk freihaiden iinfeerd wurden an di könang an a hööw hed nü ei muar alian at saien. Man di könang an a föörsten wul det aphual, an sodenang kaam't 1792 bit 1794 tu en rewolutsioonsregiarang, an flook föörsten ferlus hör leewent oner't guillotine. Uun a juaren 1795 bit 1799 kaam a bourgeoisie tu a määcht an soocht en ütjglik tesken a föörsten an a rewolutsioneeren. Tu di tidj wooks uk det määcht faan Napoleon Bonaparte, di mä sin soldooten för rau suragt hää. 1804 as di "code civil", det bürgerlik gesetsbuk iinfeerd wurden. Diar as fäästlaanj wurden, dat arken en rocht üüb eegendom hää an neder a föörsten noch a stoot det wechnem mut. Uun't salew juar hää Napoleon ham do salew at keiserkrüün apsaat an wiar nü di määchtagst maan uun't lun. Faan't rewolutsion kaam uk


At guillotine [gijo'tiːn(ə)] as en aperoot, am minsken at hood uftuslauen. Hat as näämd efter di fransöösk dochter Joseph-Ignace Guillotin. En grat bedüüdang hed didiar aperoot uun't Fransöösk Rewolutsion, huar uun a juaren 1792 bit 1794 flook föörsten, diar jin det rewolutsion strääd, diarmä amkimen san. Mä det guillotine skul det duad maagin gau an saner piin ufluup. Bekäänd oofern, diar tu rewolutsioonstidjen at hood uf füng, wiar: Könang Ludwig XVI. Marie Antoinette Georges Danton Antoine Laurent de Lavoisier Maximilien de Robespierre Friedrich Freiherr von der Trenck Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Guillotine


Bourgeoisie [bʊʁʒo̯a'ziː] komt faan't fransöösk an ment det skööl faan wel steld minsken uun en selskap. Uun't Fransöösk Rewolutsion auernaam at bourgeoisie di ütjglik tesken a föörsten an a rewolutsioneeren. Üs a industrii apkaam uun't 19. juarhunert as det wurd fööraal negatiif brükt wurden för rik lidj, diar öödern ütjnadagt haa. Di bourgeois stäänt di citoyen jinauer. Uk di citoyen hiart tu a wel steld minsken, oober auernamt feroontwurdung för a selskap. Det huuchsjiisk wurd Bürger of det öömrang wurd büür as en betj algemianer an beskraft ianfach minsken trinjam üs so üs uun naibüür. Wikiquote: Bourgeoisie (sjiisk)


Wat menst Dü? Kiel - at hoodstääd faan Schleswig-Holstian Kiil (Stat), di Artiikel aur di Lönshauptstat üp Sölring Kiil - en spas tuseeget stak holt Kiil - di onerst dial faan en skap


Rum as en sprit an woort faan sokerraid maaget. Rum woort fööraal uun a Kariibik, uun Madel- an Süüdameerikoo, man uk üüb a Filipiinen, uun Austraalien, Madagaskar, Mauritius, Indien, Réunion, a Kanaaren an Kapwerden maaget. Uun Nuurdschiisklun as rum al loong bekäänd, auer a däänsk Waastindien-floot al uun't 18. juarhunert diar hanel mä drääw an hör wichtagst huuwen wiar Flensborag. Normoolerwiis woort rum faan sokerraid-sirep maaget. Hi gäärt an hää do iarst ans amanbi 5 % alkohol. Didiar sokerwin woort do braand an feit sowat 70 % alkohol. Mä rian weeder woort hi do üüb 40 % deelmisket, det as witj rum. Wan di rum uun holtfeed loogert woort, lefst uun whisky-feed, do feit hi en brün klöör an namt di smaag faan det fäät uun. Flooksis woort uk noch muar diar iinmisket, amdat di brün rum en feinen smaag feit. Uk faan sokerraid-saft kon sprit maaget wurd. Hi as laachtgreen an het cachaça (of aguardente = ialweeder). Sokerraid-sirep Sokerraid-saft Rum-looden Cachaça Commonskategorii: Rum – Saamlang faan bilen of filmer


At Republiik Bergkarabach (armeensk Լեռնային Ղարաբաղի Հանրապետություն/Lernayin Gharabaghi Hanrapetut’yun) of uk Arzach wiar en de-facto-regime uun Aserbaidschan. Hat wurd oober neder faan a Euroopariad noch faan a UN gudkäänd. Di 2. September 1991 hää Bergkarabach ham faan Aserbaidschan ufliaset. Hat hää haam mä Abchaasien, Süüdoseetien an Transnistrien tuupslööden tu't gemianskap faan ei gudkäänd stooten. Det regiuun Bergkarabach leit uun't süüdwaasten faan Aserbaidschan. Trinjam lei aserbaidschaansk regiuunen, diar oober uk faan't armeensk regiarang kontroliaret wurd. Sant Mai 1994 woort diar ei muar skööden, an det republiik leit nü uun't süüden jin Iraan an uun't waasten jin Armeenien. Uun't juar 2020 as di stridj weder apkööget, an Aserbaidschaan hää uun September 2023 a miast Armeeniern ferdrewen, diar do tu Armeenien flücht san. Det weesen hoodstääd Stepanakert, daalang det gratst stääd uun't republiik Det tuupskööden stääd Ağdam wiar ans det öödergratst stääd uun't regiuun Uun Şuşa wene knaap noch aserbaidschaansk minsken Provinshoodstääd Hadrut uun't süüden faan't republiik Zensus von Bergkarabach 2005. (PDF; 227 kB) Ufrepen di 19. April 2011. 39.846.7Koordinaaten: 39° 48′ N, 46° 42′ O


A Kapwerden san en stoot uun a Atlantik sowat 570 km waasten faan Afrikoo mä njügen bewenet eilunen. Det lun hää en grate faan 4033 km² mä amanbi 516.000 iinwenern. Det hoodstääd het Praia. At lun bestäänt ütj tau sköölen faan eilunen: Dön Barlavento Eilunen: Santo Antão, São Vicente, Santa Luzia, São Nicolau, Sal, Boa Vista; an Dön Sotavento Eilunen: Maio, Santiago, Fogo an Brava. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Kapwerden Wikivoyage Raisfeerer: Kapwerden (sjiisk) Wikimedia Atlas: Kapwerden – Geograafisk an histoorisk koorden Makaroneesien Instituto Nacional de Estadisticas de Cabo Verde, dooten faan 2010 International Monetary Fund, World Economic Outlook Database, April 2008 Human Development Report Office: Cape Verde – Country Profile: Human Development Indicators, ufrepen di 24. Oktuuber 2014 efter: Cabo Verde: Reise- und Sicherheitshinweise. Stant: 29. Marts 2014 https://web.archive.org/web/20150525161853/https://portoncv.gov.cv/portal/page?_pageid=118,188596&_dad=portal&_schema=PORTAL&p_dominio=28&p_menu=20&p_item=69 15.916666666667-24.083333333333Koordinaaten: 16° N, 24° W


Schleswig-Holstian (plaatsjiiskSleswig-Holsteen, däänsk Slesvig-Holsten, ufkörtang SH) as det nuurdermiast bundeslun faan Sjiisklun. Hat leit tesken Nuurd- an Uastsia, det hoodstääd as Kiil sant det lun di 23. August 1946 grünjlaanj wurden as. Uun't nuurden leit Denemark, uun't süüden a bundeslunen Hamborag an Niidersaksen, an uun't süüduasten Mecklenburg-Föörpomern. Daalang (Stant: 1. Janewoore 2013) san diar sjauer kreisfrei stääden an elwen kreiser mä 85 amten an 1115 gemeenen. 901 diarfaan haa maner üs 2000 iinwenern an haa diaram en iarenamtelken bürgermääster. Nochhuaren uun Sjiisklun san diar soföl ünlik spriaken üüb ään bonk üs uun Schleswig-Holstian. Uun det lun tesken Uast- an Nuurdsia wurd trii manertaalspriaken snaaket, det san Däänsk, Romanes an Nuurdfresk. An do komt uk noch Plaatsjiisk diartu. Plaatsjiisk as det regionaalspriak faan Nuurdsjiisklun. An bal arken uun Schleswig-Holstian ferstäänt det tumanst of koon hög wurden sai. Däänsk woort fööraal uun di nuurdelk loonsdial Schleswig snaaket. Amanbi 50.000 minsken faan't däänsk manerhaid lewe miast nai bi a grens tu üüs naiberlun Denemark. Fresk as en spriak, diar üs Nuurdfresk uun Schleswig-Holstian, üs Saaterfresk uun Uastfresklun, an üs Frysk uun't prowins Fryslân faan a Neederlunen snaaket woort. Uun a kreis Nuurdfresklun an üüb Halaglun snaake amanbi 10.000 minsken Nuurdfresk. Romanes as det


Laki (kurdisk: لەکی) as en kurdisk spriakwiis. Hat woort uun Nuurdwaast-Iraan an Nuurduast-Irak snaaket. Test-Wikipedia üüb Laki


At Gratstiangrääf faan Neebel leit sowat 500 m nuurdwaasten faan't fögelkui Meeram uun a Öömrang Düner üüb Oomram. Hat leit faan uast tu waast an hää tau koomern. Flook stianer san ferswünjen, man det grate as noch mä 35 m × 7 m tu käänen. Seenksteeden faan Neebel Grääfhuug 54.6668038.319318Koordinaaten: 54° 40′ 0,5″ N, 8° 19′ 9,5″ O


A Öömrang Düner lei üüb Oomram tesken a Kniip uun't waasten an a geest uun't uasten faan't eilun. Jo stun oner natuurskül. An di Öömrang Ferian skal diar sant 1990 üübpaase. Ood uun't nuurden stäänt al linger oner natuurskül an woort faan a Ferian Jordsand paaset. A Öömrang Düner san 728 hektaar grat an luup üs en briaden strimel faan nuurd tu süüd. Hi as sowat 8 km lung an 1 km briad. At huuchst dün as a A Siatler süüdwaasten faan Noorsaarep mä en hööchde faan 32 meetern. A düner san efter't leetst istidj tuupstöwen. Dan an wan woort di grünj oner a dünen ans freiweid, an do koon am diaroner di geestgrünj sä, so üs bi det Gratstiangrääf faan Neebel. 2014 as nai bi't fögelkui Meeram en iisentidjelk hüs efterbaud wurden. Commons: Öömrang Düner – Saamlang faan bilen of filmer Ütjwisang faan natuurskül för a Öömrang Düner Amtelk beskriiwang (PDF) https://web.archive.org/web/20150924121845/http://www.schleswig-holstein.de/DE/Fachinhalte/K/kuestenschutz_fachplaene/Amrum/Downloads/FP_Amrum_2-7_Schutzgebiete.pdf?__blob=publicationFile&v=2 Richtfest am Eisenzeitlichen Haus. Insel-Bote faan a 26. Febrewoore 2014, ufrepen di 30. Mei 2014 54.6594444444448.3219444444444Koordinaaten: 54° 39′ 34″ N, 8° 19′ 19″ O


Janewoor is di iarste mööne foon dat iir öön di gregoriaansk kaländer. Hii heet 31 deege. Mööne: Janewoor, Feebrewoor, Märts, April, Moi, Juunii, Juulii, Augost, Septämber, Oktoober, Noowämber, Desämber.


Andreas Brandt (* 29. Detsember 1935 uun Halle (Saale); † 4. Janewoore 2016 uun Naibel) wiar en konstmooler. Andreas Brandt hää 1954 iarst biologii studiaret an skebet 1955 tu Waast-Berlin, huar hi bi't Hochschule für bildende Künste Berlin bi Ernst Schumacher konst studiaret hää. Do hää'er üs frei mooler werket an wiar faan 1982 bit 2001 porfeser för textildesign bi't Hochschule für bildende Künste Hamborag. Brandt wiar en fertreeder faan't "konkret konst". Hi hää mä bruket, suart of grä strimler üüb witj onergrünj moolet. 1962 Emil-Nolde-Stipendium 1975–76 US-Stipendium, ian juar uun New York 1977 Konstpris Berlin 1977–1978 Emil-Nolde-Stipendium, ian juar uun Seebüll 1990 Camille-Graeser-Pris, Zürich 1995 Fred-Thieler-Pris för moolerei, Berlin 2002 Nuurdfresk kultuurpris för literatuur, musiik an konst Commonskategorii: Konkret konst – Saamlang faan bilen of filmer Literatüür faan of auer Andreas Brandt uun a kataloog faan't Sjiisk Natsionaalbibleteek Andreas Brandt bi nolde-stiftung.de edith wahlandt galerie Andreas Brandt stürwen (FAZ), 9. Janewoore 2016


At Zika-wiirus as en wiirus uun det skööl Flavivirus faan't famile Flaviviridae. Hat as tuiarst bi aaben uun det wedenskapelk iinrachtang Zika Forest uun Uganda apdaaget. At Zika-wiirus woort faan magen auerdraanj an suragt för "Zika-fiiber". Bit daalang koon am diar ei föl jin maage. Det as för woksen minsken miast ei so slim, man för wüfen, diar en letj ütjdreeg. Det letj küd diar en skaas faan fu. Det kraankhaid as üüb a hidj tu sen. Lunen, huar at Zika-wiirus ütjbreegen as (Jan. 2016):  Ütjbreegen kraankhaiden  Bluas efterwiset wiiren Magen, fööraal Aedes aegypti auerdreeg det wiirus. Model faan't wiirus Aanj 2015 as det wiirus fööraal uun Brasiilien ütjbreegen. Hoker diar hen raiset, skal ham fiks föörsä. Commonskategorii: Zika-wiirus – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Zika-wiirus ICTV Wiirus Taksonomii 2014 Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid D.I.H. Simpson: Zika virus infection in man. Uun: Transactions of the Royal Society of Tropical Medicine & Hygiene. binj 58, Nr. 4, 1964, S. 335–338, doi:10.1016/0035-9203(64)90201-9. PMID 14175744.


Hoodkategorii: Wiirus Skööl 4 Ordo: Nidovirales Familia: Arteriviridae Genus: Arterivirus Familia: Coronaviridae Subfamilia: Coronavirinae Genera: Alphacoronavirus – Betacoronavirus – Deltacoronavirus – Gammacoronavirus Subfamilia: Torovirinae Genera: Bafinivirus – Torovirus Familia: Mesoniviridae Genus: Alphamesonivirus Familia: Roniviridae Genus: Okavirus Ordo: Picornavirales Familia: Dicistroviridae Genera: Aparavirus – Cripavirus Familia: Iflaviridae Genus: Iflavirus Familia: Marnaviridae Genus: Marnavirus Familia: Picornaviridae Genera: Aphthovirus – Aquamavirus – Avihepatovirus – Avisivirus – Cardiovirus – Cosavirus – Dicipivirus – Enterovirus – Erbovirus – Gallivirus – Hepatovirus – Hunnivirus – Kobuvirus – Kunsagivirus – Megrivirus – Mischivirus – Mosavirus – Oscivirus – Parechovirus – Pasivirus – Passerivirus – Rosavirus – Sakobuvirus – Salivirus – Sapelovirus – Senecavirus – Sicinivirus – Teschovirus – Tremovirus Familia: Secoviridae Subfamilia: Comovirinae Genera: Comovirus – Fabavirus – Nepovirus Subfamilia: Unassigned Genera: Cheravirus – Sadwavirus – Sequivirus – Torradovirus – Waikavirus Familia: Unassigned Genera: Bacillarnavirus – Labyrnavirus Ordo: Tymovirales Familia: Alphaflexiviridae Genera: Allexivirus – Botrexvirus – Lolavirus – Mandarivirus – Potexvirus – Sclerodarnavirus Familia: Betaflexiviridae Genera: Capillovirus – Carlavirus – Citrivirus – Foveavirus – Tepovirus – Trichovirus – Vitivirus Familia: Gammaflexiviridae Genus: Mycoflexivirus Familia: Tymoviridae Genera: Maculavirus – Marafivirus – Tymovirus Ordo: Unassigned Familia: Alphatetraviridae Genera: Betatetravirus – Omegatetravirus Familia: Alvernaviridae Genus: Dinornavirus Familia: Astroviridae Genera: Avastrovirus


Hoodkategorii: Wiiren Skööl 5 Ordo: Mononegavirales Familia: Bornaviridae Genus: Bornavirus Familia: Filoviridae Genera: Cuevavirus – Ebolavirus – Marburgvirus Familia: Nyamiviridae Genus: Nyavirus Familia: Paramyxoviridae Subfamilia: Paramyxovirinae Genera: Aquaparamyxovirus – Avulavirus – Ferlavirus – Henipavirus – Morbillivirus – Respirovirus – Rubulavirus Subfamilia: Pneumovirinae Genera: Metapneumovirus – Pneumovirus Familia: Rhabdoviridae Genera: Cytorhabdovirus – Ephemerovirus – Lyssavirus – Novirhabdovirus – Nucleorhabdovirus – Perhabdovirus – Sigmavirus – Sprivivirus – Tibrovirus – Tupavirus – Vesiculovirus Ordo: Unassigned Famila: Arenaviridae Genera: Mammarenavirus – Reptarenavirus Familia: Bunyaviridae Genera: Hantavirus – Nairovirus – Orthobunyavirus – Phlebovirus – Tospovirus Familia: Ophioviridae Genus: Ophiovirus Familia: Orthomyxoviridae Genera: Influenzavirus A – Influenzavirus B – Influenzavirus C – Isavirus – Quaranjavirus – Thogotovirus Familia: Unassigned Genera: Deltavirus – Emaravirus – Tenuivirus – Varicosavirus Baltimore klasifikatjuun: Skööl 5: ssRNA(-) David Baltimore, 1971 Akronüüm: Single-stranded RNA viruses whose genome is complementary in base sequence to the mRNA: ssRNA(-) ssRNA(-) bi: Viral Zone


Aedes aegypti (of uk Stegomyia aegypti) as en steegmag faan det famile Culicidae an lewet uun a troopen. Hat suragt för't auerdreegen faan wiiren. Jodiar wiiren kön swaar kraankhaiden ütjliase, soken üs güülfiiber, denguefiiber of zikafiiber. Sodenang hää detdiar mag uk flook nöömer füngen: güülfiibermag, denguemag, egyptisk tiigermag an öödern. Commonskategorii: Aedes aegypti – Saamlang faan bilen of filmer Stegomyia aegypti bi: Walter Reed Biosystematics Unit (WRBU) (ingelsk)


Flavivirus as en skööl faan wiiren, diar faan tegen an magen üüb fögler an tetjdiarten auerdraanj wurd. Di nööm komt faan't latiinsk flavus „güül“ uf, auer tu detdiar skööl uk det güülfiiberwiirus hiart. Bütj güülfiiber wurd uk ööder kraankhaiden, so üs FSME, denguefiiber an zikafiiber faan sok wiiren ütjliaset. Apoi virus – Aroa virus – Bagaza virus – Banzi virus – Bouboui virus – Bukalasa bat virus – Cacipacore virus – Carey Island virus – Cowbone Ridge virus – Dakar bat virus – Dengue virus – Edge Hill virus – Entebbe bat virus – Gadgets Gully virus – Ilheus virus – Israel turkey meningoencephalomyelitis virus – Japanese encephalitis virus – Jugra virus – Jutiapa virus – Kadam virus – Kedougou virus – Kokobera virus – Koutango virus – Kyasanur Forest disease virus – Langat virus – Louping ill virus – Meaban virus – Modoc virus – Montana myotis leukoencephalitis virus – Murray Valley encephalitis virus – Ntaya virus – Omsk hemorrhagic fever virus – Phnom Penh bat virus – Powassan virus – Rio Bravo virus – Royal Farm virus – Saboya virus – Sal Vieja virus – San Perlita virus – Saumarez Reef virus – Sepik virus – St. Louis


Steegmagen of Moskiiten (Culicidae) san en famile faan insekten uun det kategorii faan a twiijügeten. Diar jaft at wel son 3500 slacher faan. Uun Euroopa san't man 104 slacher. Aedeomyia – Aedes – Anopheles – Armigeres – Ayurakitia – Bironella – Borichinda – Chagasia – Coquillettidia – Culex – Culiseta – Deinocerites – Eretmapodites – Ficalbia – Galindomyia – Haemagogus – Heizmannia – Hodgesia – Isostomyia – Johnbelkinia – Kimia – Limatus – Lutzia – Malaya – Mansonia – Maorigoeldia – Mimomyia – Nyctomyia – Onirion – Opifex – Orthopodomyia – Psorophora – Runchomyia – Sabethes – Shannoniana – Topomyia – Toxorhynchites – Trichoprosopon – Tripteroides – Udaya – Uranotaenia – Verrallina – Wyeomyia – Zeugnomyia Aedes Aedes aegypti Culex Mag (Culex pipiens) Commonskategorii: Steegmagen – Saamlang faan bilen of filmer


A Tegen (Ixodida) san en order faan Melen (Acari). Diar jaft at son 900 slacher faan. Argasidae (Leeder-Tegen) Argas – Ornithodorus (uk: Ornothodoros of Ornithodoros) – Nothoaspis – Otobius Ixodidae (Skilt-Tegen, det san a miasten) Ixodes – Rhipicephalus – Dermacentor – Haemaphysalis – Hyalomma – Amblyomma – Margaropus Nuttalliellidae 1 slach: Nuttalliella namaqua Dermacentor Sjepteg (Dermacentor marginatus) Ixodes Teg (Ixodes ricinus) Commonskategorii: Tegen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Tegen


At list faan ISO 3166-2-Codes för Uganda wiset di code för schauer geograafisk regiuunen, 111 distrikten an ian stääd. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Uganda UG), di ööder as di code för a distrikten. Di luncode as tuleetst uun Nofember 2014 auerwerket wurden. 1 Stadt ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden. Online Browsing Platform. iso.org


Uganda, amtelk Republiik Uganda, (Swahili: [uˈganda]; Ingelsk: [jʊˈgændə]) as en banenstoot uun Uastafrikoo. Trinjam lei a Süüdsudaan, Keenia, Tansania, Ruanda an at Demokraatisk Republiik Kongo. Uun Uganda woort miast Ingelsk an Swahili snaaket, uun't autonoom könangrik Buganda uk Luganda. Man at jaft diar noch 40 spriaken muar. Uganda hää fjauer regiuunen: Weltbeenk: World Development Indicators (WDI) database, April 2007 Weltbeenk: World Development Indicators (WDI) database, April 2011 International Monetary Fund, World Economic Outlook Database, April 2008 Human Development Report Office: Uganda – Country Profile: Human Development Indicators, ufrepen di 23. Oktuuber 2014 Uganda, citypopulation.de Uganda, citypopulation.de Commonskategorii: Uganda – Saamlang faan bilen of filmer Wikimedia Atlas: Uganda – Geograafisk an histoorisk koorden Wikivoyage Raisfeerer: Uganda (sjiisk) Wääblink-kataloog tu Uganda uun't Curlie Project (iar:DMOZ, üüb huuchsjiisk) 1.066666666666731.883333333333Koordinaaten: 1° N, 32° O


At FSME-wiirus, FSMEV (ingelsk tick-borne encephalitis virus, TBEV) suragt för meningoenzephalitis an hiart tu't famile Flaviviridae. Hat woort faan Tegen (Ixodida slacher) auerdraanj. Di nööm komt faan't huuchsjiisk FrühSommer-MeningoEnzephalitis Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


At güülfiiberwiirus as en wiirus, di bi minsken an primaaten güülfiiber ütjliase koon. Hat woort faan steegmagen auerdraanj. Detdiar wiirus hiart tu't famile Flaviviridae. Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


At Dengue-wiirus as en wiirus, diar bi minsken an primaaten at Dengue-fiiber ütjliase koon. Hat woort faan steegmagen auerdraanj. Detdiar wiirus hiart tu't famile Flaviviridae. Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


Mecklenborag-Föörpomern (plaatsjiisk Mekelnborg-Vörpommern, Ufkörtang MV) as en sjiisk bundeslun uun't nuurduasten. 1945 san det iarst tooch a regiuunen Mecklenborag an Föörpomern tuupslööden wurden, tu DDR-tidjen san's weder ütjenööder rewen wurden, an 1990 as det lun weder nei grünjlaanj wurden efter det tuupgungen faan a tau sjiisk stooten. Mecklenborag as di waastelk loonsdial faan't bundeslun, an Föörpomern as di waastelk dial faan't ual prowins Pomern, diar nü tu Poolen hiart. Sant 2011 jaft at man muar sääks lunkreiser an tau kreisfrei stääden. Efter't Europeesk Charta för a Regiunaal- an Manertaalspriaken. Statistikamt faan a bund an a lunen Arbeitslosenquoten im Mai 2018 – Länder und Kreise. Uun: statistik.arbeitsagentur.de. Statistik der Bundesagentur für Arbeit, ufrepen de 30. Mei 2018. Destatis: Skilen faan öfentelk iinrachtangen di 31.12.2012 Statistisches Amt M-V – Bevölkerungsstand der Kreise, Ämter und Gemeinden 2017 (XLS-Datei) (Iinwenertaalen huuchreegent efter 2011). Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Mecklenborag-Föörpomern Wikisource: Mecklenborag-Föörpomern (sjiisk) Portaal faan't bundeslun (sjiisk) 53.61206212.700195Koordinaaten: 53° 37′ N, 12° 42′ O


At list faan ISO 3166-2-Codes för Tansania wiset di code för 30 ferwaltangsregiuun (mkoa). A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Tansania TZ), di ööder as di code för at regiuun (mkoa). Di aktuel luncode as uun Nofember 2014 auerwerket wurden. ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden. iso.org: Online Browsing Platform


Tansania as en stoot uun Uastafrikoo. Hi leit bi a Indisk Oosean. Trinjam lei Keenia, Uganda, Ruanda, Burundi an det DR Kongo. Uun't süüden lei Sambia, Malawi an Mosambik. Tansania hää iarst Tanganjika het, an hää ham 1964 mä Sansibar tuupslööden. So kaam det lun tu san nei nööm. Knaap 50 miljuun iinwenern snaake 125 ünlik spriaken, miast Bantuspriaken. Det hoodstääd as Dodoma, man det gratst stääd, huar uk a regiarang sat, as Daressalam. Tansania hää 31 regiuunen. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Tansania Wikivoyage Raisfeerer: Tansania (sjiisk) Wikimedia Atlas: Tansania – Geograafisk an histoorisk koorden Weltbeenk 2013, ufrepen di 10. Jüüne 2015 International Monetary Fund, World Economic Outlook Database, April 2008 Human Development Report Office: Tanzania (United Republic of) – Country Profile: Human Development Indicators, ufrepen di 23. Oktuuber 2014 sant 2012 sant 2012 sant 2012 sant 2012 sant 2016 -6.733.933333333333Koordinaaten: 7° S, 34° O


Swahili ([swɑːˈhiːlɪ], uun aanj spriak: Kiswahili), uk Suaheli of Kisuaheli, as en bantuspriak an det miast brükt spriak uun Uastafrikoo. Di nööm komt faan araabisk sawāḥil (muartaal) of sāḥil (iantaal) för "küst" of "grens", jüst so üs di nööm Sahel. Diar san son 50 ünlik spriakwiisen; diartu hiar: Kimrima Kimgao Kipemba Kimvita Kiamu Kingwana (Copperbelt Swahili) Kingozi Shikomor (Komoorsk) Kimwani Chimwiini Sheng (Miskspriak mä Ingelsk) L. Marten: Swahili. In: Encyclopedia of Language and Linguistics. 2. aplaag. Elsevier, 2005. Wikibooks: Swahili (sjiisk)


A Bantuspriaken san det gratst skööl uun a Benue-Kongo spriaken faan a Niger-Kongo spriaken (Niger-Kongo B). At jaft wel son 500 ünlik Bantuspriaken, jo wurd faan amanbi 200 miljuun minsken snaaket, fööraal uun Madel- an Süüd-Afrikoo. Amtsspriak uun jodiar lunen as oober miast Ingelsk, Fransöösk of Portugiisk. Efter: Malcolm Guthrie: The Classification of the Bantu Languages. London 1948. Reprint 1967. NUGL Online, Jouni Filip Maho: New Updated Guthrie List. 2009.


A Sahel of at Sahel-regiuun as en 1000 km briaden strimel lun, diar swäärs troch Nuurdafrikoo lääpt. Di nööm ساحل / Sāḥil ment uun't araabisk soföl üs "küst" of "grens" an betiakent di auergung faan a drüg troopen tu't wüüst Sahara. Uun a Sahel komt at flooksis tu auer a miaten drüg juaren, huar a minsken hongre skel. Man at koon diar uk ans so furchboor riin, dat a fialen ferniilet wurd. An do haa a minsken uk weder niks tu iidjen. A lunen uun a Sahel hiar tu a aaremsten üüb a hialer eerd. Jo het faan waast tu uast an lei miast bluas dialwiis uun a Sahel: Senegal – a nuurden Mauretanien – a süüden Mali – a maden Burkina Faso – a nuurden Niger – a süüden Nigeria – a nuurduasten Tschad – a maden Sudan – a maden Äthiopien – a nuurden Eritrea Sahel (Regiuun uun Burkiina Faaso) 1713Koordinaaten: 17° N, 13° O


A Sahara as mä njügen miljuun kwadrootkilomeetern det gratst wüüst üüb a eerd. Hat as bal so grat üs a USA of 26-sis so grat üs Sjiisklun. A Sahara leit uun Nuurdafrikoo an lingt faan a Atlantik bit hen tu't Ruad Sia. Efter süüden tu leit a Sahel. Di gratst dial faan a Sahara as stianwüüst (Hammada) of uk kiiswüüst (Serir). Det sunwüüst (Erg) mä gewaltag barchanen (düner) maaget man 20% faan a Sahara ütj. En oaas uun Liibyen Büürerei uun Tuneesien Düner uun a Sahara Loftbil faan berger uun a Sahara Sunstoof faan a Sahara weit bit hen tu a Alpen Commonskategorii: Sahara – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Sahara (sjiisk) 2613Koordinaaten: 26° N, 13° O


At Ruad Sia (araabisk البحر الأحمر al-Bahr al-ahmar; araabisk الخليج العربي Araabisk Golf; hebreewsk 'ים סוף Yam Suf; tigrinya ቀይሕ ባሕሪ QeyH baHri , latiinsk Mare Erythraeum, greks Ἐρυθρὰ θάλασσα (Erythraeisk Sia) as en smääl bocht an hiart tu a Indisk Oosean. Hat as 2240 km lung an bit 2604 m jip, an leit tesken Nuurduastafrikoo an't Araabisk Hualeweilun. Diar san 200.000 km³ weeder uun, an det areal as 438.000 km² grat. Ap am a nuurd dialt det hualeweilun Sinai at Ruad Sia tu en waastelken (Golf faan Sues) an en uastelken dial (Golf faan Akaba). Trinjam at Ruad Sia lei Dschibuti, Eritrea, Egypten, Israel, Jordaanien, Saudi-Araabien an Jemen. At Ruad Sia as en jipen gruug tesken at Afrikoonsk an Araabisk kontinentaalplaad. Sant 130 miljuun juaren wurd jodiar tau plaaden ütjenööder trakt faan magma, diar faan onern jin at stianskel (lithosphäre) faan a eerd trakt. Diaram woort at Ruad Sia arke juar am ian bit tau cm briader. Detdiar tektoonik suragt uk för eerdbeewrin. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Ruad Sia Sueskanaal


Tigrinya (etioopisk skraft ትግርኛ, tǝgrǝñña, itajeensk Tigrigna, sjiisk Tigrinisch) of tigriinsk as en semiitisk spriak, diar uun Etioopien an Eritrea snaaket woort. A spreegern het uun Etioopien Tigray an uun Eritrea Tigrinya. Det skraft as iarst am 1940 üüb't grünjlaag faan't ual-etioopisk skraft so fäästlaanj wurden. A äälst tigriinsk hoonskraften kem oober al faan't ääder 19. juarhunert. Sant at biibel uun a 1860er juaren auersaat wurden as, woort muar an muar üüb tigriinsk skrewen. Wikipedia üüb Tigrinya


Amhaarisk (aanj nööm አማርኛ amarəñña [amarɨɲːa]) as en semiitisk spriak, diar uun Etioopien faan a Amhaaren üs mamenspriak snaaket woort. Hat as oober uk en wichtag amgungsspriak uun't hialer lun. Amanbi 20 miljuun minsken snaake det. Efter Oromo as Amhaarisk det öödermiast brükt spriak uun Etioopien. Hat as uk amtsspriak. Amharisk woort mä't etioopisk skraft skrewen: Wikipedia üüb Amhaarisk Commonskategorii: Amhaarisk – Saamlang faan bilen of filmer


Hoodkategorii: Wiiren Skööl 6 Ordo: Ortervirales Familia: Belpaoviridae Genus: Semotivirus Familia: Metaviridae Genera: Errantivirus – Metavirus – Semotivirus Familia: Pseudoviridae Genera: Hemivirus – Pseudovirus – Sirevirus Familia: Retroviridae Subfamilia: Orthoretrovirinae Genera: Alpharetrovirus – Betaretrovirus – Deltaretrovirus – Epsilonretrovirus – Gammaretrovirus – Lentivirus Subfamilia: Spumaretrovirinae Genus: Spumavirus Baltimore klasifikatjuun: Skööl 6: ssRNA(RT) David Baltimore, 1971 Akronüüm: Single-stranded RNA viruses that replicate through a DNA intermediate: ssRNA(RT) ssRNA(RT) at Viral Zone


Niidersaksen (saaterfresk Läichsaksen, plaatsjiisk Neddersassen, Code NI, Ufkörtang Nds.) as en sjiisk bundeslun uun Nuurdsjiisklun. Efter Bayern as't det öödergratst lun. Det hoodstääd as Hannover. Niiderskasen hää ian regiuun, 37 lunkreiser an 8 kreisfrei stääden: Commonskategorii: Niidersaksen – Saamlang faan bilen of filmer Wääblink-kataloog tu Niidersaksen uun't Curlie Project (iar:DMOZ, üüb huuchsjiisk) (sjiisk) Amtelk sidj faan't bundeslun Statistiskamt faan a bund an a lunen Arbeitslosenquoten im Mai 2018 – Länder und Kreise. Uun: statistik.arbeitsagentur.de. Statistik der Bundesagentur für Arbeit, ufrepen de 30. Mei 2018. Efter: destatis, Skilen di 31. Detsember 2012 52.7562439.393311Koordinaaten: 52° 45′ N, 9° 24′ O


Hoodkategorii: Wiiren Skööl 7 Ordo: Ortervirales Familia: Caulimoviridae Genera: Badnavirus – Caulimovirus – Cavemovirus – Petuvirus – Rosadnavirus – Solendovirus – Soymovirus – Tungrovirus Familia: Hepadnaviridae Genera: Avihepadnavirus – Orthohepadnavirus Baltimore klasifikatjuun: Skööl 7: dsDNA(RT) David Baltimore, 1971 Akronüüm: Double-stranded DNA viruses that replicate through a single-stranded RNA intermediate: dsDNA(RT) dsDNA(RT) at Viral Zone


Hoodkategorii: Wiiren Skööl 3 Ordo: Unassigned Familia: Amalgaviridae Genus: Amalgavirus Familia: Birnaviridae Genera: Aquabirnavirus – Avibirnavirus – Blosnavirus – Entomobirnavirus Familia: Chrysoviridae Genus: Chrysovirus Familia: Cystoviridae Genus: Cystovirus Familia: Endornaviridae Genus: Endornavirus Familia: Hypoviridae Genus: Hypovirus Familia: Megabirnaviridae Genus: Megabirnavirus Familia: Partitiviridae Genera: Alphapartitivirus – Betapartitivirus – Gammapartitivirus – Deltapartitivirus – Cryspovirus Familia: Picobirnaviridae Genus: Picobirnavirus Familia: Quadriviridae Genus: Quadrivirus Familia: Reoviridae Subfamilia: Spinareovirinae Genera: Aquareovirus – Coltivirus – Cypovirus – Dinovernavirus – Fijivirus – Idnoreovirus – Mycoreovirus – Orthoreovirus – Oryzavirus Subfamilia: Sedoreovirinae Genera: Cardoreovirus – Mimoreovirus – Orbivirus – Phytoreovirus – Rotavirus – Seadornavirus Familia: Totiviridae Genera: Giardiavirus – Leishmaniavirus – Totivirus – Trichomonasvirus – Victorivirus Baltimore klasifikatjuun: Skööl 3: dsRNA David Baltimore, 1971 Akronüüm: Double-stranded RNA viruses: dsRNA dsRNA at Viral Zone


Hoodkategorii: Wiiren Skööl 2 Ordo: Unassigned Familia: Anelloviridae Genera: Alphatorquevirus – Betatorquevirus – Deltatorquevirus – Epsilontorquevirus – Etatorquevirus – Gammatorquevirus – Iotatorquevirus – Kappatorquevirus – Lambdatorquevirus – Thetatorquevirus – Zetatorquevirus Familia: Bidnaviridae Genus: Bidensovirus Familia: Circoviridae Genera: Circovirus – Gyrovirus Familia: Geminiviridae Genera: Becurtovirus – Begomovirus – Curtovirus – Eragrovirus – Mastrevirus – Topocuvirus – Turncurtovirus Familia: Inoviridae Genera: Inovirus – Plectrovirus Familia: Nanoviridae Genera: Babuvirus – Nanovirus Familia: Microviridae Subfamilia: Microvirinae Genus: Microvirus Subfamilia: Gokushovirinae Genera: Bdellomicrovirus – Chlamydiamicrovirus – Spiromicrovirus Familia (tentative): Mycodnaviridae Genus (tentative): Gemycircularvirus Familia: Parvoviridae Subfamilia: Parvovirinae Genera: Amdoparvovirus – Aveparvovirus – Bocaparvovirus – Copiparvovirus – Dependoparvovirus – Erythroparvovirus – Protoparvovirus – Tetraparvovirus Subfamilia: Densovirinae Genera: Ambidensovirus – Brevidensovirus – Hepandensovirus – Iteradensovirus – Penstyldensovirus Familia (tentative): Pleolipoviridae Genus (tentative): Pleolipovirus Familia: Spiraviridae Genus: Alphaspiravirus Familia: Unassigned Genus: Bacilladnavirus Baltimore klasifikatjuun: Skööl 2: ssDNA David Baltimore, 1971 Akronüüm: Single-stranded DNA viruses: ssDNA ssDNA at Viral Zone


Hoodkategorii: Wiiren Skööl 1 Ordo: Caudovirales Familia: Myoviridae Subfamilia: Eucampyvirinae Genera: Cp220likevirus – Cp8unalikevirus Subfamilia: Peduovirinae Genera: Hpunalikevirus – P2likevirus Subfamilia: Spounavirinae Genera: Spounalikevirus – Twortlikevirus Subfamilia: Tevenvirinae Genera: Schizot4likevirus – T4likevirus Subfamilia: Unassigned Genera: Bcep78likevirus – Bcepmulikevirus – FelixO1likevirus – Hapunalikevirus – I3likevirus – Mulikevirus – Pbunalikevirus – PhiCD119likevirus – Phihlikevirus – Phikzlikevirus – Punalikevirus – Viunalikevirus Familia: Podoviridae Subfamilia: Autographivirinae Genera: Phikmvlikevirus – Sp6likevirus – T7likevirus Subfamilia: Picovirinae Genera: Ahjdlikevirus – Phi29likevirus Subfamilia: Unassigned Genera: Bcep22likevirus – Bppunalikevirus – Epsilon15likevirus – F116likevirus – Luz24likevirus – N4likevirus – P22likevirus – Phieco32likevirus Familia: Siphoviridae Genera: 3alikevirus – 77likevirus – Andromedalikevirus – Barnyardlikevirus – Bignuzlikevirus – Bronlikevirus – C2likevirus – C5likevirus – Charlielikevirus – Che8likevirus – Che9clikevirus – Chilikevirus – Cjwunalikevirus – Corndoglikevirus – D3112likevirus – D3likevirus – Halolikevirus – Hk578likevirus – Iebhlikevirus – Jerseylikevirus – L5likevirus – Lambdalikevirus – N15likevirus – Omegalikevirus – P23likevirus – Pbiunalikevirus – Pgonelikevirus – Phic3unalikevirus – Phicbklikevirus – Phie125likevirus – Phietalikevirus – Phifllikevirus – Phijlunalikevirus – Psimunalikevirus – Reylikevirus – Sap6likevirus – Sfi1unalikevirus – Sfi21dtunalikevirus – Skunalikevirus – Spbetalikevirus – T5likevirus – Tm4likevirus – Tp2unalikevirus – Tunalikevirus – Wbetalikevirus – Xp10likevirus – Yualikevirus Ordo: Herpesvirales Familia: Herpesviridae Subfamilia: Alphaherpesvirinae Genera: Iltovirus – Mardivirus – Scutavirus


Tuneesien (araabisk تونس Tūnis); amtelk: Tuneesk Republiik) as en lun uun Nuurdafrikoo. Uun't nuurden leit at Madlunsia, uun't waasten Algerien an uun't süüduasten Libyen. Det gratst eilun as Djerba mä 514 km². Det hialer lun as 163.610 km² grat an sodenang dobelt so grat üs Uastenrik. Di nuurdermiast ponkt uun Afrikoo, Ras ben Sakka, leit uun a nuurd faan Tuneesien. Dön tjiin gratst stääden uun't lun san: Uun Tuneesien san 24 gouvernements: Uun jodiar gouvernements san 264 delegationen (lunkreiser). Commonskategorii: Tuneesien – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Tuneesien (sjiisk) Wikimedia Atlas: Tuneesien – Geograafisk an histoorisk koorden Wääblink-kataloog tu Tuneesien uun't Curlie Project (iar:DMOZ, üüb huuchsjiisk) Stäänt uun Artiikel 1 faan't tuneesk ferfaadang World Economic Outlook Database, April 2014 faan a IWF Human Development Report Office: Tunisia – Country Profile: Human Development Indicators, ufrepen di 25. Oktuuber 2014 Tunisia, citypopulation.de Liste der Delegationen und Gemeinden in Tunesien 33.3166666666679.35Koordinaaten: 33° N, 9° O


Holun, amtelk Köningrik faan Holun (üüb Holuns Nederland an Koninkrijk der Nederlanden, üüb Waastfresk Nederlân an Keninkryk fan de Nederlannen) as en lun uun waast-Euroopa. Uun a uast leit Tjiisklun, uun a süüd leit Belgien an uun a nuurd an waast a Waastsia. De kariibisk eilunen Bonaire, Sankt Eustatius an Saba san uk en dial faan at köningrik. At lun hee 16.900.726 lidj (2015). A hoodsteed as Amsterdam. A köning as sant 2013 Willem-Alexander an a minister-präsident as sant 2010 Mark Rutte. Holun as sant 1949 lasmaat faan NATO. Bevolking; kerncijfers. Centraal Bureau voor de Statistiek. Ufrepen 23. April 2016. (holuns) Könangrik faan a Neederlunen


At list faan ISO 3166-2-Codes för Tunesien wiset di code för 24 Gouvernements. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Tunesien TN), di ööder as di code för die Gouvernements. ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk)


Di Indisk Oosean (of uk: Indik) as bit 8.047 m jip an 74,9 miljuun kwadrootkilomeetern grat. Hi as di traadgratst oosean üüb a eerd. Diar san 291,9 miljuun kubiikkilomeetern weeder uun. Trinjam lei Afrikoo, Aasien, Austraalien an a Antarktis. Ööders üs bi a Atlantik an a Pasiifik leit di Indisk Oosean tu'n graten dial üüb a süüdelk eerdheleft. Commonskategorii: Indisk Oosean – Saamlang faan bilen of filmer -2276Koordinaaten: 22° S, 76° O


w1 At Araabisk Hualeweilun (araabisk جزيرة العرب, DMG Ǧazīrat al-ʿArab), of man ianfach Araabien, as mä 2,73 miljoon km² det gratst hualeweilun üüb a eerd an leit üüb det Araabisk plaad. Efter a geologii hiart Araabien tu Afrikoo, a geografii tällt Araabien oober tu Aasien. 60 miljoon minsken lewe uun Araabien uun a lunen: Saudi-Araabien Jemen Oman Kuwait Katar Ferianagt Araabisk Emiraaten Jordaanien Irak Bahrain (leit üüb en eilun) Trinjam lei Egypten, Israel, Libanon, Syrien an Iran. Commonskategorii: Araabisk Hualeweilun – Saamlang faan bilen of filmer Fööraasien


Semiitisk spriaken san en twiig faan a afro-asiaatisk spriaken. Jo wurd daalang faan amanbi 260 miljuun minsken uun Nuurdafrikoo an Fööraasien snaaket. Diar wiar en uast- an en waastsemiitisken twiig, man det uastsemiitisk (akkadisk) as ütjstürwen. Hebreewsk Araabisk Aramäisk Amhaarisk Tigriinsk Mehri Akkadisk (†) Di nööm "semiitisk" kaam 1781 faan di spriakwedenskapsmaan August Ludwig von Schlözer ap. Hi gongt üüb det biiblisk persuun "Sem" turag, an Sem täält üs föörfeeder faan a Aramäern, Assyrern, Elamitern, Chaldäern an Lydern. Tuuntoofel mä mespotaamsk kiilskraft 3000 f. Kr. "Tel-Dan-Iinskraft" uun phönizisk skraft 9. Jh. f. Kr. Det wurd "araabisk" uun araabisk skraft Hebreewsk skraft


Nuurdfresk („Nordfriisk“) as bütj Waastfresk an Saaterfresk ian faan jo trii fresk spriaken. Snaaket woort det faan amanbi 10.000 minsken uun a kreis Nuurdfresklun an üüb Halaglun. Ööders üs uun Waast- an Uastfresklun as diar en graten ferskeel tesk a enkelt spriakwiisen. At Nuurdfresk as mä det Europeesk Charta för a Regiunaal- an Manertaalspriaken uun Sjiisklun gudkäänd. Tu a eilunsfresk spriakwiisen hiar: Sölring Fering-Öömrang Halunder Eidersteeds † A fäästäägsen sai tu hör spriakwiis Fräisch, Freesch of Freesk, oober a miasten Frasch: Halagfresk Haliifreesk Strunfresk † Wiidinghiirder Freesk Bökinghiirder of Mooringer Frasch Karhiirder Fräisch Nuurder-Gooshiirder Fräisch (Hoorninger) Freesch (Hoolmer) Madelgooshiirder Freesch Süüdergooshiirder Freesch Det tabel wiset enkelt aparte onerskiaser: ¹ Poden jaft at wel ei üüb Halaglun. Nordfriisk Nuurdfresk wurdenbuken Nordfriisk Instituut Spräkütbäg Friiske spräke Ernst Löfstedt Swadesh list nuurdfresk Commonskategorii: Nuurdfresk – Saamlang faan bilen of filmer En kurten tekst uun onerskiaselk spriakwiisen Friesisch? Was ist das denn? (n|dr)


Niger-Kongo spriaken wurd uun Afrikoo süüdelk faan a Sahara snaaket. Diar hiar 1.400 spriaken mä flook düüsen spriakwiisen tu. 925 miljuun minsken snaake son spriak. Det gratst skööl faan a Niger-Kongo spriaken san a Bantuspriaken (Niger-Kongo B) mä amanbi 200 miljuun spreegern. 1. Volta-Kongo (= a. Nuurd-Volta + b. Süüd-Volta) 1a. Nuurd-Volta skööl Adamawa-Ubangi Gur spriaken Mooree Kru Senufo 1b. Süüd-Volta skööl Benue-Kongo spriaken (mä Bantu) Kwa 2. Kordofan (Nuba-Berger, Sudaan) 3. Mande spriaken Manding spriaken Djuula 4. Atlantisk spriaken Bak Bijago Cangin Mel Nalu-Mbulungi Sene-Gambia spriaken Fuula Uast-Senegal-Guinea 5. Dogon 6. Ijoid Ernst Kausen, Die Klassifikation der Niger-Kongo-Sprachen (DOC; 232 kB) Iindialang faan Niger-Kongo spriaken efter Williamson-Blench, 2000 mä spreegertaalen faan Ethnologue 2005.


Nilo-Saharaansk spriaken san en skööl faan spriaken, diar uun Afrikoo bi a boower Niil an uun a Sahara snaaket wurd. Diar hiar son 200 spriaken mä 35 miljuun spreegern tu. A miasten lewe uun a Süüdsudaan an diar ambi. Det iindialang as dialwiis böös ünseeker: Uastsudaansk, mä Nilootisk an Nuubisk Madelsudaansk Kunama Berta Fur Komuz spriaken Saharaansk spriaken Songhai spriaken Kuliak/Rub spriaken


Khoisan spriaken san ään faan sjauer spriaktwiigen uun Afrikoo. Hör kääntiaken san aparte klak-tuuner, diar't ööders bluas uun enkelt Bantuspriaken uun a naiberskap jaft. Hadza Sandawe (Kwadi-) Khoe Tuu Kx'a


Austroneesk spriaken san en spriakfamile mä amanbi 1150 spriaken. Jo wurd faan 300 miljuun minsken snaaket. Di nööm gongt üüb di Uastenriks ethnoloog Wilhelm Schmidt turag an komt faan lat. auster: "süüdwinj" an gr. nêsos: "eilun". Det spriak woort uun tjiin twiiger iindiald: Formosiansk spriaken (9 twiiger, bluas üüb Taiwan, mä 330.000 spreegern) Malayo-polyneesk spriaken (1 twiig, ~ 300 miljuun spreegern) Ferlicht hiar diar uk mä tu: Japoonsk an Koreaans (ünseeker) Det spriak kaam woorskiinelk faan Süüduast-Sjiina auer Taiwan üüb a eilunen uun a Süüdpasiifik an Indik, auer a Austroneesiern faan a Sjineesen muar an muar ferdrewen wurden san: Taiwan 4000 f.Kr. Nuurd-Philippinen 3000 f. Kr. Süüd-Philippinen, Sulawesi, Borneo, Tiimor 2500–2000 f. Kr. Melaneesien, Küsten faan Nei-Guinea 1200 f. Kr. Jaawa, Sumatra, Malaiisk hualeweilun 1000 f. Kr. Mariaanen, Mikroneesien 1000 f. Kr. Hawaii, Uast-Polyneesien, Rapa Nui (Puaskeilun) 300–400 e. Kr. Madagaskar 700 e. Kr. (faan Borneo) Nei-Sialun 1200 e. Kr. Uun detdiar tabel stun trataanj wurden, an hü jo üüb austroneesk spriaken üüb Taiwan, a Philippinen, a Mariaanen, uun Indonesien, Malaysia, Uast-Timor, Papua, Nei-Sialun, Hawaii, Madagaskar, Borneo an Tuvalu het: In Kedukan Bukit inscription appears the numeral Tlu ratus as Three hundred, Tlu as Three, in http://www.wordsense.eu/telu/ the word Telu


Wat menst dü? Māori, Maori (fulk) Maorisk (spriak, Neisialun) Cook-Eilunen-Māori (spriak, Rarotongaans, Cook-Eilunen)


Polyneesien (faan greks πολύ polý ‚föl‘ an νῆσοι nēsoi ‚eilunen‘) as en grat regiuun uun a Pasiifik mä en grate faan 50 miljuun km². A eilunen diar san oober aaltumaal tuup bluas 294.000 km² grat, an Nei-Sialun alian namt diar al 91 % faan iin. Uun't hialer regiuun lewe man 6 miljuun minsken. Efter waasten leit Melaneesien an efter nuurdwaasten Mikroneesien. Polyneesk spriaken Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Polyneesien


Fransöösk Polyneesien (tahitiaansk Porinetia Farani, fransöösk Polynésie française), iar Fransöösk Oseanien as en bütjluns regiuun faan Frankrik uun Polyneesien. Diar lei uun a Süüdpasiifik 118 letj eilunen, atolen an archipeelen bi sowat 15° Süüd an 140 ° Waast. Det gratst an bekäändst eilun as Tahiti. Jo eilunen san ferdiald auer 4 miljuun km2, nem oober salew bluas 4000 km2 iin. Commonskategorii: Fransöösk Polyneesien – Saamlang faan bilen of filmer Wikimedia Atlas: Fransöösk Polyneesien – Geograafisk an histoorisk koorden Tahiti Tourisme – Head Office. Archiwiaret faan det originool di 10. August 2014. Ufrepen di 13. Febrewoore 2016. Tahiti Tourisme – Head Office. Archiwiaret faan det originool di 10. August 2014. Ufrepen di 13. Febrewoore 2016. -17.533333333333-149.56666666667Koordinaaten: 18° S, 150° W


Tahitiaans(k) of Reo Mā'ohi of Reo Tahiti as en polyneesk spriak an woort uun Fransöösk Polyneesien snaaket faan 150.000 minsken. A miast spreegern lewe üüb Tahiti. Det spriak as nai mä Hawaiiaans an Rarotongaans. Nai bi't Tahitiaans san spriaken, diar üüb ööder eilunen uun a naite snaaket wurd: Marquesaans, 8000 spreegern üüb a Marquesas-Eilunen, tau onerspriakwiisen: ʻeo ʻenana an ʻeo ʻenata Tuamotuisk (Pa'umotu, Reo pa'umotu), 4000 spreegern üüb a Tuamotu-Eilunen Austral, 3000 spreegern üüb a Austral-Eilunen Rapanisk, 400 spreegern üüb Rapa Iti Raivavae, 900 spreegern üüb a Austral-Eilunen Mangarevaans, 600 spreegern üüb a Gambier-Eilunen Wikipedia üüb Tahitiaansk Commonskategorii: Tahitiaansk – Saamlang faan bilen of filmer Pitcairn-Ingels


Tahiti, ööder ual nöömer san King George Island, Isla de Amat of Sagittaria, as en eilun uun a Süüdpasiifik an hiart tu Fransöösk Polyneesien Hat as 1.042 km² grat an diar wene 186.909 minsken. Det hoodstääd an uk det grast stääd diar as Papeete. Tahiti leit uun't tidjsoon UTC−10. Tahitiansk Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Tahiti Wikivoyage Raisfeerer: Tahiti (sjiisk) Institut Statistique de Polynésie Française (ISPF): Recensement de la population 2012


-17.535022-149.569594Koordinaaten: 17° 32′ 6″ S, 149° 34′ 11″ W Papeete as det hoodstääd faan Fransöösk Polyneesien an leit üüb det eilun Tahiti. Diar lewe 25.000 minsken. Nizza uun Frankrik Commonskategorii: Papeete – Saamlang faan bilen of filmer


A Selskapseilunen (fransöösk Îles de la Société) san en skööl faan eilunen uun Fransöösk Polyneesien uun a Pasiifik. Tahiti Moorea Tetiaroa Mehetia Maiao Bora Bora Huahine Maupiti Raiatea Tahaa Tupai Manuae Maupihaa Motu One/Bellingshausen Îles de la Société Histoorisk koord Flag faan a Selskap-Eilunen Commonskategorii: Selskapseilunen – Saamlang faan bilen of filmer


Rheinlun-Pfalz (ISO-Code RP, ufkörtang RLP) as en bundeslun uun Sjiisklun. At hoodstääd as Mainz. Rheinlun-Pfalz as 1946 tuupslööden wurden ütj at ual Rheinprowins, Rheinhessen, at Prowins Nassau an a Rheinpfalz. Lunkreiser (mä auto-kääntiaken): Kreisfrei stääden (mä auto-kääntiaken): Grat stääden, diar tu en lunkreis hiar (mä auto-kääntiaken): Wikiquote: Rheinlun-Pfalz (sjiisk) Commons: Rheinlun-Pfalz – Saamlang faan bilen of filmer Wääbsteed faan Rheinlun-Pfalz Statistikamt faan a bund an a lunen Arbeitslosenquoten im Mai 2018 – Länder und Kreise. Uun: statistik.arbeitsagentur.de. Statistik der Bundesagentur für Arbeit, ufrepen de 30. Mei 2018. Destatis: Skilen üüb a stant faan a 31.12.2012 49.9130555555567.4497222222222Koordinaaten: 49° 55′ N, 7° 27′ O


Moorea (Tahitiansk Mo’orea), ööder ääler nöömer san Aimeho of Santo Domingo of York Island, as en eilun naibi Tahiti uun a Süüdpasiifik an hiart tu Fransöösk Polyneesien. Hat as 133 km² grat, an diar lewe gud 16.000 minsken.. Commonskategorii: Moorea – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Moorea (sjiisk) Institut Statistique de Polynésie Française (ISPF) - Recensement de la population 2012


Marquesaans(k) as en polyneesk spriak mä tau spriakwiisen an woort üüb a Marquesas uun Fransöösk Polyneesien snaaket. Faan't Marquesaansk jaft at en nuurdelk spriakwiis mä 3.400 spreegern an en süüdelk spriakwiis mä 2.100 spreegern. Enkelt spriakwedenskapslidj men, det san tau aanj spriaken. Marquesaansk hiart tu a austroneesk spriaken an woort noch faan gud 5.000 minsken snaaket. Amtsspriak as oober fransöösk, an muar an muar Marquesaanern snaake aran uk bluas noch fransöösk. Diaram küd det spriak onergung. Grammaire et dictionnaire de la langue des Iles Marquises – Marquisien–Français Institut d’Ethnologie, Paris 1931, PDF; 21,6 MB Wurm & Hattori 1981, uun: Ethnologue 2005.


A Marquesas-Eilunen (fransöösk Archipel des Marquises, aanj nööm Te Fenua Enata) san en skööl faan eilunen uun a Pasiifik. Jo hiar tu Fransöösk Polyneesien. Diar san 14 grater an en hialer rä letjer eilunen, diar tu en nuurdelk skööl mä Nuku Hiva, Ua Pou an Ua Huka, an tu en süüdelk skööl mä Hiva Oa, Tahuata an Fatu Hiva iindiald wurd. At lunflaak amfaadet 1.274 km², an diar lewe 9.346 minsken (Stant: 2017) A gratst eilunen san: 1) tu't gemeen Nuku Hiva 2) tu't gemeen Hiva Oa 3) tu't gemeen Hiva Oa Institut Statistique de Polynésie Française (ISPF) – Recensement de la population 2017. Commonskategorii: Marquesas – Saamlang faan bilen of filmer Marquesaans


Malayo-polyneesk spriaken san föör formosiansk spriaken det gratst skööl faan austroneesk spriaken. Diar hiar 1100 spriaken mä 300 miljuun spreegern tu. Jo wurd fööraal üüb a eilunen faan Süüduastaasien an uun a Pasiifik snaaket. Uk Malagasy üüb Madagaskar an Rapanui üüb't Puaskeilun hiar diar noch mä tu. Diar san fööraal tau sköölen: Waast-malayo-polyneesk (445 spriaken, 285 miljuun spreegern) an Madel- an Uast-malayo-polyneesk (10 miljuun spreegern) Philippinen (132 spriaken, 68 miljuun spreegern) Chamorro, Palauisk an Yapesisk (3 spriaken, 100.000 spreegern) Sama-Bajaw (8 spriaken, 500.000 spreegern) Malayo-Sumbawa (77 spriaken, 107 miljuun spreegern) Malaiisk spriaken Malaiisk spriak Java (3 spriaken, 76 miljuun spreegern) Nuurdwaast-Sumatra (11 spriaken, 6,7 miljuun spreegern) Lampung (7 spriaken, 3,5 miljuun spreegern) Rejang (1 spriak, 1 miljuun spreegern) Moken-Moklen (2 spriaken, 9.000 spreegern) Nuurd-Borneo (60 spriaken, 600.000 spreegern) Kayan-Murik (16 spriaken, 40.000 spreegern) Land Dayak (12 spriaken, 450.000 spreegern) Uast-Barito-Malagasy (7 spriaken, 14,3 miljuun spreegern), mä: Malagasy Barito-Mahakam (18 spriaken, 170.000 spreegern) Waast-Barito (6 spriaken, 520.000 spreegern) Muna-Buton-spriaken (11 spriaken, 530.000 spreegern) Wolio-Wotu-spriaken (5 spriaken, 45.000 spreegern) Bungku-Tolaki-spriaken (16 spriaken, 420.000 spreegern) Saluan-Banggai-spriaken (5 spriaken, 200.000 spreegern) Tomini-Tolitoli-spriaken (6 spriaken, 180.000 spreegern) Kaili-Pamona-spriaken (12 spriaken, 460.000 spreegern) Süüd-Sulawesi (27 spriaken, 7 miljuun spreegern) Nuurd-Bomberai (4 spriaken, 2.000 spreegern) Süüd-Bomberai (1


Oseanisk spriaken san en skööl faan malayo-polyneesk spriaken, an hiar sodenang mä tu a austroneesk spriaken. Diar hiar fööraal a mikroneesk an a polyneesk spriaken tu. Flook spriaken wurd goorei skrewen an haa man hög hunert of düüsen spreegern. Tu a oseanisk spriaken hiar 488 enkelt spriaken mä 2,7 miljuun spreegern. Jo lewe uun Mikroneesien, Melaneesien an Polyneesien. Admiraliteets-Eilunen (31 spriaken, 30.000 spreegern) Waast-Oseaanisk (231 spriaken, 770.000 spreegern) Nuurd-Nei-Guinea (102 spriaken, 210.000 spreegern) Uast-Madel-Papua-Nei-Guinea (62 spriaken, 240.000 spreegern), mä: Motu,... Meso-Melaneesk (67 spriaken, 320.000 spreegern) Madel-Uast-Oseanisk (226 spriaken, 2 miljuun spreegern) Süüduast-Salomoonen (26 spriaken, 220.000 spreegern) Santa Cruz (6 spriaken, 1.200 spreegern) Nuurd-Madel-Vanuatu (90 spriaken, 80.000 spreegern) Süd-Vanuatu (8 spriaken, 18.000 spreegern) Neikaledoonien (30 spriaken, 33.000 spreegern) Loyalty-Eilunen (3 spriaken, 23.000 spreegern) Mikroneesk (20 spriaken, 220.000 spreegern) Madel-Pasiifisk (Fidschi-Polyneesk) (43 spriaken, 1,3 miljuun spreegern) Waast-Fidschi-Rotuma (3 spriaken, 70.000 spreegern) Uast-Fidschi (4 spriaken, 365.000 spreegern) Polyneesk (36 spriaken, 900.000 spreegern) Tonga-Niue (2 spriaken, 130.000 spreegern), mä: Tongaans, .. Nuklear-Polyneesk Samoa-skööl (22 spriaken, 500.000 spreegern), mä: Samoaans, .. Uast-Polyneesk (12 spriaken, 270.000 spreegern), mä: Tahitiansk, Marquesaansk, Hawaiiansk .. Commonskategorii: Oseanisk spriaken – Saamlang faan bilen of filmer Commonskategorii: Spriaken uun Oseanien – Saamlang faan bilen of filmer


Polyneesk spriaken san en twiig faan oseanisk spriaken, an hiar sodenang tu a austroneesk spriaken. 36 spriaken wurd faan 900.000 minsken snaaket, diar uun Polyneesien lewe. Tonga-Niue-skööl Tongaans (125.000 spreegern) Niue spriak (8.000) Nuklear-Polyneesk Samoa-skööl (Samoisk) Samoaans (430.000) Niuatoputapu spriak † Uvea-skööl Wallisisk (Uast-Uvea) (17.000) Niuafo'ou spriak (700) Ellice-skööl Tuwaaluisk (11.000) Kapingamarangisk (3.000), Nuguria (500), Nukumanu (500), Nukuoro (1.000) Ontong Java (2.000), Sikaiana (1.000), Takuu (200) Futuna-skööl Waast-Uvea spriak (Faga-Uvea) (2.000) Futuunisk (Uast-Futuna) (8.000), Futuna-Aniwa (600) Emae (200), Mele-Fila (2.000), Pilenia (1.700), Rennell (3.500) Tikopianisk (3.500), Anutisk (400) Tokelauisk (4.000) Pukapukanisk (2.000) (Cook-Eilunen) Uast-Polyneesk Rapaisk (500) Marquesisk spriaken Hawaiians (1.000, 8.000 tuliarden, fulk 240.000) Mangarevaans (2.000) Marquesaans (5.500) (Spriakwiisen: Nuurd-, Süüd-) Tahiti-skööl Tahitiaans (125.000) Maorisk (60.000, fulk 310.000) (Nei-Sialun) Rarotongaans (40.000) Tuamotuisk (14.000), Rakahanga-Manihiki (5.000), Penrhyn (600), Austral (8.000) Rapanui (2.500) (Puaskeilun) Commonskategorii: Spriaken faan Polyneesien – Saamlang faan bilen of filmer


At Hawaiiaans(k) (aanj nööm: ʻŌlelo Hawaiʻi) as det spriak faan a polyneesk iinwenern üüb a Hawaiieilunen. Hawaiiaansk an ingelsk san diar amtspriaken. At Hawaiiaansk hiart tu a polyneesk spriaken, an as sodenang en austroneesk spriak. Adelbert von Chamisso hää 1837 det iarst gramatik skrewen. Hawaiiaansk woort knaap noch üs amgungspriak snaaket, likes dat det amtspriak as. Bluas üüb det eilun Niʻihau sjocht det ööders ütj, auer diar ei arken hen mut. Wikipedia üüb Hawaiiaansk Literatuur tu Hawaiiaansk uun a kataloog faan't Sjiisk Natsionaalbibleteek Gordon, Raymond G., Jr. (ed.), 2005. Ethnologue: Languages of the World, Fifteenth edition. Dallas, Tex.: SIL International. Online version Ethnologue Hawaiian (ingelsk) Online wurdenbuk hawaiiaansk-ingelsk, ingelsk-hawaiiaansk http://www.ethnologue.com/language/haw http://www.census.gov/hhes/socdemo/language/data/other/detailed-lang-tables.xls ethnologue.com Adelbert von Chamisso. Über die Hawaiische Sprache. Uun: Oceanic Linguistics, Vol. 10, No. 2. (Winter, 1971), S. 152-157. (online bi JSTOR: Review Article)


Rocht as det sum faan reegeln, diar en selskap faan minsken brükt, am mäenööder ütjtukemen. Sok reegeln kem ap üs wen rocht, diar a minsken al loong befulge, of üs positiif rocht, diar faan a stoot uun furem faan gesetsen maaget wurd. Wat rocht as, woort uun twiiwel faan en rachter fäästlaanj. Reegeln för't tuuplewin san objektiif rocht. Wat di enkelt minsk du mut of skal, of faan öödern ferlang koon, as subjektiif rocht. Det subjektiif rocht komt normoolerwiis faan't objektiif rocht uf. Tu't subjektiif rocht hiart uk, dat di enkelt minsk för sin rocht stridj mut. Uun en freihaidelk selskap mut hi för sin rocht uk jin a selskap of jin a stoot stridj. Det wurd rocht komt faan indogermaans *h₃reĝ- uf, an det ment apracht, lik aprocht maage, di rocht wai finj. Uk uun ööder spriaken het det bal jüst so: holuns recht, fransöösk droit, spoonsk derecho, itajeensk diritto, ingelsk right. Uun üüs amgungspriak brük wi det wurd rocht miast üs jindial faan ferkiard. Man uk uun a geometrii jaft at en rochten winkel, hi as luadrocht. Wikiquote: Rocht (sjiisk) Wikisource: Kategorii Rochtwedenskapen (sjiisk) Commonskategorii: Rocht – Saamlang faan bilen of filmer


Nai-iirseene Wupn, wupn, wupn – – Nü hiir duch smuk, latj mam! Wupn, wupn, wupn – – Di rumelput låpt am. Wiist nuch, as we suk moote wjarn, Deer stöön we uk bai bötjers jarn Än süngen wälj sü kral än flut Dåt stuk tu üüsen rumelput: Wupn, wupn, wupn – – – – „en schap ma moien win“, Wupn, wupn, wupn – – – – „di rumelput wal in.“ As mååst, as wan't änjörsne wus. Ik wälj, ik wus sü'n latjen bus Än mååget nuch suk spaalerai, Ouers dåt as nü forbai, forbai. E tid låpt as en woinefiilj, Än iijn, tou, trii san we heer üülj. We wan't sü naame, as et kamt, Wan't mån en gouen iinje namt. Hiirst, hü dåt jungföljk fröilik schungt: Wupn, wupn, wupn – – Dåt üülj iir, dåt fergungt. Albrecht Johannsen üt: Beerid, Hüsem 1956


Kornwestheim as en stääd uun Baden-Württemberg. Hat as det traadgratst stääd uun a Lunkreis Ludwigsburg naibi Ludwigsburg. Commons: Kornwestheim – Saamlang faan bilen of filmer Stääd Kornwestheim uun't näät (sjiisk) Iinwenertaalen faan a gemeenen uun Baden-Württemberg 2020 (Halep üüb sjiisk)


Di Lunkreis Ludwigsburg as en lunkreis uun Baden-Württemberg. Hi hiart tu't Regiuun Stuttgart. A stääden an gemeenen uun a lunkreis wurd tuupfaadet tu ferwaltangsianhaiden (amten): Gemeindeverwaltungsverband Besigheim mä: stääd Besigheim an gemeenen Freudental, Gemmrigheim, Hessigheim, Löchgau, Mundelsheim an Walheim Verwaltungsgemeinschaft Bietigheim-Bissingen mä: stääd Tamm an gemeen Ingersheim Gemeindeverwaltungsverband Bönnigheim mä: stääd Bönnigheim an gemeenen Erligheim an Kirchheim am Neckar Verwaltungsgemeinschaft Freiberg am Neckar mä: gemeen Pleidelsheim Gemeindeverwaltungsverband Marbach am Neckar mä: stääd Marbach am Neckar an gemeenen Affalterbach, Benningen am Neckar an Erdmannhausen Gemeindeverwaltungsverband Schwieberdingen-Hemmingen mä: gemeenen Schwieberdingen an Hemmingen Gemeindeverwaltungsverband Steinheim-Murr mä: stääd Steinheim an der Murr an Gemeinde Murr Verwaltungsgemeinschaft Vaihingen an der Enz mä: stääd Oberriexingen an gemeenen Eberdingen an Sersheim Commonskategorii: Lunkreis Ludwigsburg – Saamlang faan bilen of filmer Di lunkreis uun't näät Literatüür faan of auer Lunkreis Ludwigsburg uun a kataloog faan't Sjiisk Natsionaalbibleteek Iinwenertaalen faan a gemeenen uun Baden-Württemberg 2020 (Halep üüb sjiisk)


Ruslun (rüsk Россия [rɐˈsʲijə] ütjspriak?/i, amskrewen Rossija), eegentelk at Rüsk Föderatsion as en föderatiiwen stoot uun't nuurduastelk Euraasien an det gratst lun üüb a eerd. Faan jo ~144 miljoon minsken lewe 104 miljoonen uun di europeesk dial an bluas 40 miljoonen uun di föl grater asiaatisk dial. Süüdruslun (mä Krim) - Nuurdkaukasus - Madelruslun - Nuurdwaastruslun Wolga - Uraal - Sibiirien - Uasten Diar san aacht föderatsioonskreiser (rüsk Федеральный округ/Federalny okrug), an jo san widjer iindiald tu letjer föderatsioonsubjekten. luke diar: Moskau Gratfürstendoom an Rüs Keiserrik. Uun't juar 2017 woon Ruslun 665.6 miljarden kubikmeetern faan eerdgas. At lun as üüb det naist steed faan lunen, wat eerdgas wan. Commonskategorii: Ruslun – Saamlang faan bilen of filmer Wikisource: Ruslun (sjiisk) Wikiquote: Rüsk spreegwurden (sjiisk) Wikivoyage Raisfeerer: Ruslun (sjiisk) Wikimedia Atlas: Ruslun – Geograafisk an histoorisk koorden CIA: The World Factbook www.imf.org Human Development Report Office: Russian Federation – Country Profile: Human Development Indicators, ufrepen di 2. Jüüle 2017.


Ludwigsburg as en stääd uun Baden-Württemberg, nuurden faan Stuttgart. Hat hiart tu't Regiuun Stuttgart. Ludwigsburg as kreisstääd faan di Lunkreis Ludwigsburg. Commonskategorii: Ludwigsburg – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Ludwigsburg (sjiisk) Ludwigsburg uun't näät Iinwenertaalen faan a gemeenen uun Baden-Württemberg 2020 (Halep üüb sjiisk)


At Regiuun Stuttgart as det hoodstäädregiuun faan Baden-Württemberg. Diar hiart det hoodstääd Stuttgart tu an a lunkreiser: Böblingen Esslingen Göppingen Ludwigsburg Rems-Murr-Kreis Uun't gehial san det 179 stääden an gemeenen. Stäädregiuun Aachen (Nuurdrhein-Waastfaalen) Regiuun Hannover (Niidersaksen) Regiunaalferbant Saarbrücken (Saarlun) Regiuun Stuttgart (Baden-Württemberg) Regiuun Stuttgart uun't näät Metropoolregiuun Stuttgart 48.783259.1763Koordinaaten: 48° 47′ N, 9° 11′ O


Islöön, amtlik Republiik foon Islöön, is en löön in nöördwäst foon Euroopa. Et löön heet 348.450 jude (2018). Ju häädstää foon't löön is Reykjavík. Et löön heet aacht regioone: Häädstää Söönääs Wästlöön Wästfjorde Wästlik Nöördlöön Uustlik Nöördlöön Uustlöön Söölöön Iceland, citypopulation.de


Di Pasiifisk Oosean (latiinsk pacificus ‚raueg‘), of kurt Pasiifik, uk Stal Oosean of Grat Oosean as di gratst an jipst oosean üüb a eerd. Det jipst steed as di Mariaanengruug mä en jipde faan ~ 11.034 m. A eilunen uun a Pasiifik wurd efter trii grat kultuurregiuunen iindiald tu: Melaneesien Polyneesien Mikroneesien Trinjam a Pasiifik ferlääpt di Pasiifisk Ialring. Det san regiuunen, huar kontinentaalplaaden tuupstupe. Sodenang as diar mä föl tektoonisk aktiwiteet tu reegnin. Diar komt at flooksis tu eerdbeewrin of tsunamis. Commonskategorii: Pasiifisk Oosean – Saamlang faan bilen of filmer 6-160Koordinaaten: 6° N, 160° W


At Antarktisk Sia of Süüdelk Is-sia as bit 5805 meeter jip an amanbi 20,327 miljuun km² grat. Hat as di öödergratst oosean üüb a eerd. Tuup mä't fäästlun Antarktikaa het detdiar weltregiuun Antarktis. Commonskategorii: Antarktisk Sia – Saamlang faan bilen of filmer


At list faan ISO 3166-2-Codes för Saudi-Arabien wiset di code för 13 saudischen Emirate. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Saudi-Arabien SA), di ööder as di code för das Emirat. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk) ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden.


At könangrik Saudi-Araabien (araabisk المملكة العربية السعودية al-Mamlaka al-ʿarabīya as-saʿūdīya) as en monarchii uun Fööraasien. Uun't waasten leit at Ruad Sia an uun't uasten a Persisk Golf. Tau halag steeden faan a Islam lei uun Saudi-Araabien, det san a Kaaba uun Mekka an di Profeet sin moschee uun Medina. Uun't juar 2017 woon Saudi-Araabien 109.3 miljarden kubikmeetern faan eerdgas. At lun as üüb det aachst stääd faan lunen, wat eerdgas wan. Commonskategorii: Saudi-Araabien – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Saudi-Araabien (sjiisk) Wikimedia Atlas: Saudi-Araabien – Geograafisk an histoorisk koorden Informatjuunen faan't Bütjluns Amt Informatjuunen faan't Amt för Statistik The World Factbook. Central Intelligence Service, ufrepen di 20. Mei 2013 (ingelsk, ISSN 1553-8133). World Economic Outlook Database, April 2012 faan a IWF Human Development Report Office: Saudi Arabia – Country Profile: Human Development Indicators, ufrepen di 26. Oktuuber 2014


Gerhard August Johannes Martens (* 14. Oktuuber 1855 uun Elsfleth, † 25. Jüüne 1946 üüb Oomram) wiar en matruus an konstmooler. Gerhard Martens wiar ään faan elwen jongen faan di Sössaarper siaman an komandöör Martin Martens an sin wüf Eike, bäären Gerrets. Sin aalern lewet iarst uun Neebel, skebet 1848 oober am efter Elsfleth, huar Gerhard do uk bäären wurd. San aatj wiar ään faan a leetst öömrang Greenlun-komandöören. Gerhard foor al üs jong maan tu sia, uun a 1880er juaren wiar'er uun Ameerikoo, kaam oober 1892 turag tu Oomram. Hi wiar befreid mä Ida Diana, bäären John, an jo hed mäenööder sjauer jongen: Martin Ermin, Juliane Pauline (befreid Jessen), Maria Elisabeth (befreid Hollstein) an Peter Hinrich Charles. Idas aatj Peter Christian Hinrich John kaam 1863 mä flook ööder Öömrangen am't leewent, üs'er mä't redangsbuat det strunagt skap "Horus" tu halep kem wul. Gerhard an Ida lewet tuleetst uun Sössaarep. Iarst üs ual maan mä 75 juar begand Gerhard tu moolin. Hi küd furchboor smok skapsbilen mä öölefarew moole, miast soken, diar öömrang kopteins hed. An jo hinge daalang noch uun flook öömrang hüsang. Di ään dring Charles, bäären di 25. Detsember 1893 uun Sössaarep üüb Oomram, stoorew jong üüb


Elsfleth as en stääd uun a Lunkreis Weesermaask uun't Oldenburger Lun uun Niidersaksen. Hat leit bi a struumer Hunte an Weeser. Ærø Komuun, Denemark Commonskategorii: Elsfleth – Saamlang faan bilen of filmer Gerhard Martens Landesamt für Statistik Niedersachsen, LSN-Online Regionaldatenbank, Tabelle 12411: Fortschreibung des Bevölkerungsstandes, Stant 31. Detsember 2019. (Halep üüb sjiisk)


Di Lunkreis Weesermaask leit uun't nuurdwaasten faan Niidersaksen. Sin kreisstääd as Brake, det gratst stääd diar as Nordenham. Uun't uasten ferlääpt di struum Weeser. Iinwenertaalen di 31. Detsember 2019. Ianhaidsgemeenen Berne (6889) Brake (Onerweser), Kreisstääd (14.860) Butjadingen [Ferwaltang sat uun: Burhave] (6049) Elsfleth, Stääd (9114) Jade (5830) Lemwerder (7122) Nordenham, Stääd (26.139) Ovelgönne [Ferwaltang sat uun: Oldenbrok-Mittelort] (5176) Stadland [Ferwaltang sat uun: Rodenkirchen] (7404) Landesamt für Statistik Niedersachsen, LSN-Online Regionaldatenbank, Tabelle 12411: Fortschreibung des Bevölkerungsstandes, Stant 31. Detsember 2019. (Halep üüb sjiisk) Landesamt für Statistik Niedersachsen, LSN-Online Regionaldatenbank, Tabelle 12411: Fortschreibung des Bevölkerungsstandes, Stant 31. Detsember 2019. Commonskategorii: Lunkreis Weesermaask – Saamlang faan bilen of filmer


Wat menst Dü? Saksen (lönj) - det bundeslun Saksen (Fulk) - det fulk Niidersaksen - det bundeslun Saksen-Anhalt - det bundeslun


Di Iirste Wraolkrich waos en krich twaske 1914 än 1918. Di krich fung di 28. Juulii 1914 mä e krichsferkloorung foon Öösterrik-Ungarn öön Serbien öön. Hii num en iane öön di 11. Noowämber 1918. In di Iirste Wraolkrich sän ongefeer 17 milion mänskene sturwen. Tweede Wraolkrich


De iarst Wäältkrich wiar en krich twesken 1914 an 1918. De krich begant uun 28. Jüüle mä a krichsferklaarung faan Uasterrik-Ungarn uun Serbien. Hi naam en aanj uun 11. Nofember 1918 mä en woopenrau uun Compiègne. Uun a iarst Wäältkrich san amanbi 17 miljuun mensken störwen. Bi ’t atentaat 28. Jüüne 1914 faan Sarajewo wurd a uasterriks troonfuliger ertshertoog Franz Ferdinand faan lasmaaten faan a rewolutschooneer onergrünjorganisatschoon Jong Bosnien ambroocht. At hoodmotiif faan at organisatschoon wiar at befreien faan Bosnien-Hertsegowinien faan at uasterrik-ungarisk reegiment mä ’t mual faan en ianigen faan a süüdslaawen oner feering faan Serbien. Tu a 28. Jüüle 1914 ferklaaret Uasterrik-Ungarn Serbien a krich. Ruslun stään üüb a sidj faan Serbien an mobilisiiret sin armee för Serbien tu snaakin. Auer dat Tjiisklun mä Uasterrik-Ungarn ferbünjen wiar, ferklaaret det tu a 01 August 1914 Ruslun a krich mä ’t fulig, dat rusisk trupen iin uun Tjiisklun iinmarschiaret. Trii ofensiiwen faan uasterriks-ungarisk saldooten oner Oskar Potiorek twesken August an Deetsember 1914 jin Serbien kaam ei tu brud. Det iarst ofensiiw begand 12. August üüs det uasterriks-ungarisk füft armee auer de Drina struum ging. Det füft (an uk det naist) armeen sted en deellaag uun en slacht bi Cer (16.-24.


Di Tweede Wraolkrich waos en krich foon 1939 bit 1945. Hii fung öön 1. Septämber 1939 mä en tutsken ööngrif ap Poolen. Öön 2. Septämber 1945 num di Krich en iane mä e kapitulatschoon foon Japaon. In di Tweede Wraolkrich sän ongefeer 55 milion mänskene sturwen. 6 milion Juude sän bai di Holocaust ambroocht. Di ööngrif fung öön 1. Septämber 1939 di miarn klook 04.40 öön, än num öön 6. Oktoober 1939 en iane, eefter Tutsklöön än di Sowjetunioon hial Poolen beseed hääw. Iirste Wraolkrich


Wat menst dü? Woopen (heraldik), en kääntiaken för't ferbünjenhaid faan en grat skööl faan minsken, miast uun't furem faan en skilt t.b. Woopen faan Süüdafrikoo Woopen (rääskap), en rääskap, am öödern (minsken of diarten) am't leewent tu bringen


Roubaix [ʀuˈbɛ] (holuns Robaais; latiinsk Rosbacum) as en ual industriistääd an en fransöösk komuun uun Nuurdfrankrik, naibi at grens tu Belgien. Hat leit uun't süüden faan Tourcoing an uun't nuurduasten faan Lille an hiart tu't metropoolregiuun Métropole européenne de Lille uun't departement Nord uun't regiuun Hauts-de-France. Diar lewe amanbi 96 düüsen minsken, an diarmä as Roubaix at traadgratst stääd üüb't regiuun, efter Lille an Amiens. Daalang as det stääd gud bekäänd üs det uunkemststeed faan't welweedstridj Paris – Roubaix. Sjiisklun Mönchengladbach (Sjiisklun), sant 1969 Belgien Verviers (Belgien), sant 1969 Ferianagt Könangrik Bradford (Ferianagt Könangrik), sant 1969 Nuurd-Matsedoonien Skopje (Nuurd-Matsedoonien), sant 1973 Itaalien Prato (Itaalien), sant 1981 Poolen Sosnowiec (Poolen), sant 1993 Portugal Covilhã (Portugal), sant 2000 Algeerien Bouira (Algeerien), sant 2003 Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Roubaix Wääbsteed faan't stääd Roubaix (fransöösk) Wääbsteed faan't konstmuseum (fransöösk) Wääbsteed faan't textielmuseum (fransöösk) (holuns) (ingelsk) Wääbsteed faan't natjunaalarchiif faan a werkswelt (fransöösk) Fulkstäälang Janewoore 2013 (fransöösk), ufrepen di 11. Juuli 2016.


Luke iarst ans diar: w:en:Lists_of_World_Heritage_Sites (ingelsk)


Swaawel as en cheemisk element mä det ufkörtang S an det atoomnumer 16. Hat hiart tu a nianmetalen. SIMS-Spektrum faan a isotoopen. Swaawel Elektroonenskel Swaawelstooker Commonskategorii: Swaawel – Saamlang faan bilen of filmer Harry H. Binder: Lexikon der chemischen Elemente. S. Hirzel Verlag, Stuttgart 1999, ISBN 3-7776-0736-3. Wäärser kem faan www.webelements.com CIAAW, Standard Atomic Weights Revised 2013. IUPAC, Standard Atomic Weights Revised 2013 (Excel-Tabelle). Eintrag zu sulfur in Kramida, A., Ralchenko, Yu., Reader, J. und NIST ASD Team (2019): NIST Atomic Spectra Database (ver. 5.7.1). Hrsg.: NIST, Gaithersburg, MD. doi:10.18434/T4W30F (https://physics.nist.gov/asd). Afrepen di 11. Jüüne 2020. Eintrag zu sulfur bei WebElements, https://www.webelements.com, ufrepen di 11. Jüüne 2020. S. J. Rettig, J. Trotter: Refinement of the Structure of Orthorhombic Sulfur, α-S8. Uun: Acta Crystallographica Section C. Band 43, 1987, S. 2260–2262, doi:10.1107/S0108270187088152. (ütjden faan) David R. Lide: CRC Handbook of Chemistry and Physics. 90. aplaag. (uun't näät: 2010), CRC Press/Taylor and Francis, Boca Raton, FL, Properties of the Elements and Inorganic Compounds, S. 4-142 – 4-147. Wäärser uun g/mol an cgs-ianhaiden. Heer amreegent tu SI-wäärs. Yiming Zhang, Julian R. G. Evans, Shoufeng Yang: Corrected Values for Boiling Points and Enthalpies of Vaporization of Elements in Handbooks. Uun: Journal of Chemical &


Aamrem (Aamring: Oomram) es en nuurđfriisk Ailön. Hat liit süđern fan Söl en weestern fan Föör. Aamrem jert tö't Amt Föör-Aamrem ön di Krais Nuurđfriislön ön Sleeswig-Holstiin. Aamrem es 20,46 km² gurt en diaraur dat tiinst gurtest Ailön ön Dütsklön. Üs uk Föör en Söl jert Aamrem tö di trii nuurđfriisk Geest-Ailönen. Uastern fan Aamrem es di Heef. Di füf Tērper sen fuar't Miist ön di Uastersir fan't Ailön tö finj. Fan Nuurđen tö Süđern sen dit Nuurđtērp, Neebel, Süđertērp, Stiinood an Witdün. Üp di Geest sen di Tanen en di Hiiđ tö finj. Ja lii üs en Strip fan Nuurđen tö Süđern. Ön di Weesten fan aamrem sen aural Dünemer. Ali töhop sen des ombi 12 kilometer lung. Di Dünemer sen diilwiis jen Kilomeeter breer. Dat Stek Lön' hur di Dünemer sen, es 700 Hektar gurt. Fan Weesten tö Uasten sen Primeerdünemer, Wit Dünemer en Gre Dünemer tö biluki. Wanerdünemer jeft et üp Aamrem ek muar, alis biplantet. Di Aamringer Dünemer staan öner Natuursjuts, en diar bret jit Fügler, wat üđershur niin Plaats diarfuar finj ken. Thea Andresen Hark Bohm (* 1939) Knut Jungbohn Clement (1803–1873) Martin Flor Christian Johansen Arthur Kruse Hark Martinen (1934–2016) Lorenz Friedrich Mechlenburg Hark


Dütsklön es en Lön ön Euroopa. Ön Dütsklön jeft et sokstain Bundslönen: Baden-Würtembarig Bayern Berlin Branenborig Bremen (Bundslön) Hamborig Hessen Meklenborig-Fuarpommern Neđersaksen Nordrhiin-Weestfālen Rhinlön-Pfalz Saarlön Saksen Saksen-Anhalt Sleeswig-Holstiin Tüüringen Berlin Hamborig München Köln Frankfurt am Main Stuttgart Wikimedia-Atlas: Dütsklön – Geografische än histoorische koorde Commons: Dütsklön – Saamlang faan bilen of filmer Statistische Ämter des Bundes und der Länder: Gebiet und Bevölkerung – Fläche und Bevölkerung, Stand: 5. März 2010. Abgerufen am 1. Februar 2010. Statistische Ämter des Bundes und der Länder: Bevölkerung am Monatsende Bevölkerungsdichte ungerundet: 81.882.342 Einwohner/357.111,91 km² = 229,290 Einwohner pro km². Berechnet am 1. Februar 2010. International Monetary Fund: World Economic Outlook Database , Stant: September 2011. Human Development Report Office: Germany – Country Profile: Human Development Indicators


komt muarsis föör: Frånkrik (frasch) Frankrik/sö (söl'ring) Frankrik/fe (fering) Frankrik/ha (halunder) Frankrik/hf (haliifreesk) Frankrik/wi (Wiringhiirder)


At DPANN sköööl as en stam faan uurbakteerien (Archaea), an diar hiart tu tidj ian klas Nanoarchaeota tu. Man diar san noch en haile rä klasen (kandidooten), diar preewet wurd, of's ferlicht uk diartu hiar. Stam Klas(en) DPANN skööl Nanoarchaeota + kandidooten: Aenigmarcheota – Diapherotrites – Micrarchaeota – Nanohaloarchaeota – Pacearchaeota – Parvarchaeota – Woesearchaeota Commons: Uurbakteerien – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Uurbakteerien Rinke C et al. (2013): "Insights into the phylogeny and coding potential of microbial dark matter." Nature (2013) 499:431-437. Bacterological Code (Revision 1990) NCBI Taxonomy Bacterio.net Microbial Genome Database European Nucleotide Archive


A Nanoarchaeota san en stam faan uurbakteerien uun't DPANN skööl. N.N. Stam Skööl(en) DPANN skööl Nanoarchaeota Nanoarchaeum ünseeker Nanoarchaeota Commons: Uurbakteerien – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Uurbakteerien Rinke C et al. (2013): "Insights into the phylogeny and coding potential of microbial dark matter." Nature (2013) 499:431-437. Bacterological Code (Revision 1990) NCBI Taxonomy Bacterio.net Microbial Genome Database European Nucleotide Archive


Di Riiwels (Ribes) of Riibels sen di iinsig Ker ön di Plantenfamiilie Grossulariaceae, diar 140 bit 160 Slachern heer. Riiwels (Ribes rubrum) Solbai (Ribes nigrum) Stekelsbiar, Stechelsbiar (Ribes uva-crispa) Di dütsk Noom Johannisbeere kumt fan di Johannisdai, diar ön di 23. Juuni es. Fan des Dai ön uur di jest Riiwels rip, dat em jam bārichi en iinkööki ken. Fan 6 kg Riiwels me 6 Litern Weeter en 300 ml Höning ken em en en gur en kraftigi Saftdrink kööki. Dit uur sa aacht bit niigen Litern, aurdat jaa di Saft fan di Baien bitö kumt. Wan em dit grof drooget, da heer em jit en bet Früchtmiit en Skelen me diarbenen. Dit bringt uk jit Smak. Fan 1 kg Riiwels, 500 g Geliarisoker (2:1) en dit Mark fan jen Vaniljistek uur en gur en kraftigi Marmelaad, diar ek tö swet ütfalt. Commons: Riiwels – Saamling fan Skelter en Videos Wikispecies heer en artiikel tö: Riiwels


Solbai (Ribes nigrum) jit en Plaant en uk di Frücht diarfan, diar tö di Famiilie fan di Grossulariaceae jert. Ön di Swaiz sair em uk Cassis. 'ECM': Gurt Baien, kuurt Drüüwen 'Titania': Starki plaant, kurt Stam 'Tsema': lüng Drüüwen 'Ometa': Merellung Drüüwen, gur Smak 'Bona': Gurt Baien, gur Smak 'Silvergieters Suarten': Starki Plaant, gurt en swet Baien Wikimedia Commons heer Skelter of Filmi aur: Solbaien Wikispecies heer en artiikel tö: Solbaien Solbai. Uun: FloraWeb.de.


Kelerswin(j) (Porcellio scaber) hiir tö di Kraben. Ja lewi fuaral öner Stiiner, Bleeren en ual Holt, man uk ön Kelern, Guartern en Geernhüüsingen. Dit Kelerswinj lewet fan duar Mateerie, dit jit, et es en Öntsöriger. Holt sa üs ual Bualkemern en skiaren Bosken uur freten, man Kelerswinj skafi uk en swak Beton. Wan en Düür leenger ek iipen wesen es, ken dit fuarkum, dat di Kelerswinj di fan önern önfreten haa. Wan em di Düür da iipenmaaket, knip ja waker üt. Wikimedia Commons heer Skelter of Filmi aur: Kelerswinj Wikispecies heer en artiikel tö: Kelerswinj


Stekelsbiar of Stechelsbiar(fe.) (Ribes uva-crispa, uk: Ribes grossularia) jit en Plaant en di Früchten fan en Bosk, diar tö di Famiilie fan di Grossulariaceae jert. Hat kumt ön Euroopa, Aasien en Nuurd-Afrikaa fuar. Üp Sölring es en bet wunerlich, dat di "-biar" jit, aur di Frücht ja "Baien" sen. Dit es noch da wunerlich aur di Noom Biligers fuar di diari Frücht. Rip Frücht fan en Ruar-Suurt Stekelsbiar Blöös Teekning 'Achilles': ruar Frücht, gur Smak 'Green Kuugel': Gurt Frücht, leecht green, swet-süür 'Invicta': green, merelgurt 'Pax': ruar, hiirti Früchten 'Xenia': leecht ruar, gurt Frücht, gur Smak Online-Bereegnang faan't Universität Hohenheim Wikimedia Commons heer Skelter of Filmi aur: Stekelsbiar Wikispecies heer en artiikel tö: Stekelsbiar


Anthony Trollope (* 24. April 1815, † 6. Deetsember 1882, uun London) wiar ään faan dön miast uunsen ingels dachtern faan det 19. juarhunert. Trollope wurd uun London bäären. A aatj, Thomas Anthony Trollope, wiar afkoot (man kaam hi ei tu brud) an leeder uk büür. A mam, Frances Trollope, en foomen faan en prääster, kaam efter en apenthual uun Nuurdameerika üüs bekäänd skriiwer tu brud. Hat kaam man weler tu Ingelun tu hör maan turag, wat diar ferblewen wiar. Trollope beschückt üüs kint skuulen üüs Harrow an Winchester College. Romaaner The Macdermots of Ballycloran (1847) The Kellys and the O'Kellys (1848) La Vendée: An Historical Romance (1850) The Three Clerks (1858) The Bertrams (1859) Castle Richmond (1860) Orley Farm (1862) The Struggles of Brown, Jones & Robinson (1862) Rachel Ray (1863) Miss Mackenzie (1865) The Belton Estate (1866) The Claverings (1867) Nina Balatka (1867) Linda Tressel (1868) He Knew He Was Right (1869) The Vicar of Bullhampton (1870) Sir Harry Hotspur of Humblethwaite (1871) Ralph the Heir (1871) The Golden Lion of Granpère (1872) Harry Heathcote of Gangoil (1874) Lady Anna (1874) The Way We Live Now (1875) The American Senator (1877) Is He Popenjoy? (1878) John Caldigate (1879)


1771 wiar det ian-an-sööwentigst juar faan det 18. juarhunert. 30. janewoore: George Bass, ingelsken forsker


George Bass (* 30. Janewoore 1771 uun Aswarby, Lincolnshire, Ingelun; † 1803) wiar en ingelsken forsker.


1762 wiar det tau-an-söstigst juar faan det 18. juarhunert. At juar begand mä’n Freidai uun de Gregoriaans kalender. 31. Janewoore: Lachlan Macquarie, füft guwernöör faan New South Wales († 1824) 08. Febrewoore: Keiser Gia Long faan Wjetnam († 1820)


Lachlan Macquarie (* 31. Janewoore 1762 üüb at Isle of Mull (ian eilun faan dön Hebriden); † 1. Jüüle 1824 uun London) wiar faan 1810 tu 1821 Guwernöör faan New South Wales. Guwernöören faan New South Wales (1788-1821): Arthur Phillip (1788-1792), John Hunter (1795-1800), Philip Gidley King (1800-1806), William Bligh (1806-1808), Lachlan Macquarie (1810-1821).


Arthur Phillip (* 11. Oktuuber 1738; † 31. August 1814) wiar ofsiar bi a britisken mariine an de iarst Guwernöör faan New South Wales (1788-1792). Guwernöören faan New South Wales (1788-1821): Arthur Phillip (1788-1792), John Hunter (1795-1800), Philip Gidley King (1800-1806), William Bligh (1806-1808), Lachlan Macquarie (1810-1821).


Philip Gidley King (* 23. April 1758 uun Launceston, Cornwall, Ingelun; † 3. September 1808) wiar koptein bi a britisk mariine an de traad Guwernöör faan New South Wales. Guwernöören faan New South Wales (1788-1821): Arthur Phillip (1788-1792), John Hunter (1795-1800), Philip Gidley King (1800-1806), William Bligh (1806-1808), Lachlan Macquarie (1810-1821).


Edmund Barton, ([ˈbɑːtən]; * 18. Janewoore 1849 uun Sydney, New South Wales, Austraalien; † 7. Janewoore 1920 uun Medlow Bath, New South Wales, Austraalien) wiar en austraalisken politiker an de iarst premierminister faan at lun. Edmund Barton wiar de jongst faan njüügen jongen faan William an Mary Louise Barton. Uun’t ääler faan sööwen juar begand hi sin liar uun skuul bi a Fort Street High School. Mä tjiin juar wakselt hi tu Sydney Grammar School. Efter a skuulufslus 1865 begand hi bi a University of Sydney studiare. Uun’t juar 1868 maaget hi san Bachelor-Ufsluss an tau juar leeder, uun’t ääler faan 21 juar san Master-Ufsluss. Hi freit 1870 Jane Mason Ross. Edmund Barton wiar ian faan dön feeren lidj, wat för at skaafin faan ään austraalisk bund san. Sin amtstidj üüs premierminister wooret faan a 1. Janewoore 1901 tu a 24. September 1903. Hi treed a 24. September 1903 turag, am rachter faan at High Court of Australia tu wurden. Rutledge, Martha (1979), "Barton, Sir Edmund (Toby)," uun det Australian Dictionary of Biography (üüb Ingels)


1701 wiar det iarst juar faan det 18. juarhunert. At juar begand mä’n Saninj uun de Gregoriaans kalender. 24. Marts: Vincent Rumpff, bürgermääster faan Hamborig († 1781) 01. April: Friedrich von Schleswig-Holstein-Sonderburg-Glücksburg, hertooch († 1766) 19. Mei: Alvise Mocenigo IV., Doge faan Venedig († 1778) 03. Janewoore: Louis I., fürst faan Monako (* 1642) 04. Janewoore: Ernst Rüdiger von Starhemberg, steedkomandant faan Wien an keiserelk generool (* 1638) 23. Mei: William Kidd, skots-ameerikoons piraat (* 1645) 02. Jüüne: Madeleine de Scudéry, fraansöösk skriiwer (* 1607) 16. September: Jaakob II., köning faan Ingelun, Skotlun an Irlun (* 1633)


1702 wiar det öler juar faan det 18. juarhunert. At juar begand mä’n Söndai uun de Gregoriaans kalender. 19. Marts: Anne wurd köningin faan Ingelun, Skotlun an Irlun. 14. Deetsember: Julius Surland wurd bürgermääster faan Hamborig. 06. Janewoore: José de Nebra, spaans komponist († 1768) 14. Janewoore: Nakamikado, keiser faan Jaapaan († 1737) 03. Febrewoore: Michael Adelbulner, tjiisk matemaatiker, füüsiker an Astronoom († 1779) 27. Marts: Johann Ernst Eberlin, tjiisk komponist an organist († 1762) 06. April: Philipp Becker, tjiisk rochtswedenskapsmaan († 1747) 07. August: Ehrenreich Gerhard Coldewey, geliard, juurist an Uastfresklunkeener († 1773) 05. Nofember: Pietro Longhi, venesiaans konstmooler († 1785) 29. Deetsember: Friedrich von Ahlefeldt, deensk ofisiar an gudsher († 1773) Ünbekäänd Dootem Mathijs Accama, waastfresk konstmooler († 1783) 19. Marts: Wilhelm III., köning faan Ingelun, Skotlun an Irlun (* 1650)


1704 wiar det fjuard juar faan det 18. juarhunert. At juar begand mä’n Teisdai uun de Gregoriaans kalender. 03. Mei: Johann Gottfried Teske, tjiisk füüsiker († 1772) 04. Jüüne: Benjamin Huntsman, ingels klookmaager an ütjfinjer († 1776) 11. Jüüne: José Antonio Carlos de Seixas, portugiisk komponist († 1742) 24. Jüüne: Johann Georg Platzer, tiroolers konstmooler († 1761) 31. Jüüle: Gabriel Cramer, sweitser matemaatiker († 1752) 21. August: Johann Georg von Sachsen, kurseksisk generool an guwernöör faan Dresden († 1774) 05. September: Maurice Quentin de La Tour, fraansöösk konstmooler († 1788) 16. September: Louis de Jaucourt, fraansöösk dochter, skriiwer an geliard († 1779) 02. Oktuuber: František Ignác Tůma, tschechisk komponist († 1774) 26. Oktuuber: Johannes Oosterdijk Schacht, holuns medisiiner († 1792) 01. Nofember: Paul Daniel Longolius, tjiisk ensiiklopedist († 1779) 13. Nofember: Paul Wilhelm Schmid, tjiisk rochtswedenskapsmaan († 1763) 24. Deetsember: Pedro Vicente Maldonado, ekwadoriaans kartograaf an uniwersaalgeliard († 1748) 28. Oktuuber: John Locke, ingels dochter an filosoof (* 1632)


1706 wiar det seekst juar faan det 18. juarhunert. At juar begand mä’n Freidai uun de Gregoriaans kalender.


1709 wiar det njüügenst juar faan det 18. juarhunert. 28. Jüünejul./8. Jüülegreg.: A Slacht bi Poltawa twesken Sweeden an Rüslun.


1710 wiar det tjiinst juar faan det 18. juarhunert. At juar begand mä’n Weedensdai uun de Gregoriaans kalender.


1711 wiar det elwenst juar faan det 18. juarhunert. At juar begand mä’n Tüürsdai uun de Gregoriaans kalender. 26. April: David Hume, skots filosoof († 1776)


1713 wiar det tretanjst juar faan det 18. juarhunert. At juar begand mä’n Söndai uun de Gregoriaans kalender. 24. Nofember: Laurence Sterne, ingels-irsk skriiwer († 1768)


1714 wiar det fjauertanjst juar faan det 18. juarhunert. At juar begand mä’n Mundai uun de Gregoriaans kalender. 01. August: George I. wurd köning faan det Ferianigt Köningrik. 01. Mei: Elisabeth Sophie Friis, wüf faan dikbager Jean Henri Desmercières, diarefter de Elisabeth-Sophien-Koog neemd wurd († 1799)


1715 wiar det füftanjst juar faan det 18. juarhunert. 17. Jüüne: At steed Karlsruhe wurd grünjlaanjen. 23. Marts: Sönke Ingwersen, nuurdfresk-holuns kuupmaan an gudsher († 1786) 1. September: Ludwig XIV., köning faan Frankrik 1643-1715.


1716 wiar det seekstanjst juar faan det 18. juarhunert. 19. Febrewoore: Dawid III. wurd keiser faan Ethioopien. 14. Nofember: Gottfried Wilhelm Leibniz, tjiisk filosoof (* 1646)


1719 wiar det njüügentanjst juar faan det 18. juarhunert. At juar begand mä’n Söndai uun de Gregoriaans kalender. 31. Deetsember: John Flamsteed, ingels astronoom (* 1646)


1720 wiar det twuntigst juar faan det 18. juarhunert. 01. Febrewoore: Sweeden slood uun a Grat Noorsk Krich den Frees faan Stockholm mä Prüüsen. 08. Febrewoore: Sakuramachi, 115. keiser faan Jaapaan († 1750) 28. August: Johann Anton Tischbein, tjiisk mooler († 1784) 07. Nofember: Erekle II. köning faan Kachetien an Kartlien-Kachetien († 1798) 03. Nofember: Frederik Dekkers, holuns medisiiner (* 1644) 12. Nofember: Peter Wessel Tordenskiold, deens vise-admiraal (* 1690)


Nai-Siilöön (uwe Ingelsk: New Zealand, uwe Maori: Aotearoa) is en löön öön di Söö-Pasiifik. Et löön heet 5.084.300 jude (2020). E häädstää foont löön is Wellington. Et löön heet taue grote ailööne: North Island än South Island. Ööre grote ailööne sän Chatham Island än Stewart Island. Dä tiin grotste stäänge öön't löön sän: New Zealand: Aotearoa, citypopulation.de


Feebrewoor is di tweede mööne foon dat iir öön di gregoriaansk kaländer. Hii heet 28 ooder 29 deege. Mööne: Janewoor, Feebrewoor, Märts, April, Moi, Juunii, Juulii, Augost, Septämber, Oktoober, Noowämber, Desämber.


Edward Gough Whitlam (Ütjspriik: [ˈedwəd ɡɒf ˈwɪtləm]; * 11. Jüüle 1916 uun Melbourne, Victoria; † 21. Oktuuber 2014 uun Sydney, New South Wales) wiar di 21. premierminister faan Austraalien. Sin amtstidj wooret faan a 5. Deetsember 1972 tu a 11. Nofember 1975. Faan a 8. Feebrewoore 1967 tu a 5. Deetsember 1972 an uk faan a 11. Nofember 1975 tu a 22. Deetsember 1977 wiar hi feerer faan at oppositschuun. Santdeem as hi di iansig austraalisk premierminister weesen, wat faan di general-guwernöör faan san amt entleet wurd. Commons: Gough Whitlam – Saamling faan biljen of filmer "Whitlam, Gough Edward," uun det Australian Dictionary of Biography (üüb Ingels)


New South Wales (Ütjspriik: [ˈnjuː ˌsaʊθ ˈweɪlz]; fering: Nei-Süüd-Wales, ufkurting: NSW) as en bundeslun uun a süüduast faan Austraalien. Sydney as at hoodsteed. Uun a süüd leit Victoria, uun a waast South Australia an uun a nuurd Queensland. Uun at süüduastdial faan at bundeslun leit at Australian Capital Territory. At bundeslun heet 7.480.228 lidj (knaap en traad paart faan at befölkring faan Austraalien). De Murray Struum bildet det miast grens tu Victoria. Dön tjiin gratst steeden uun't bundeslun san: At bundeslun hee 128 lokaal ferwaltingsgebiiten (üüb Ingels: Local Government Areas) an tau unincorporated areas (Lord Howe-Eilun an Unincorporated Far West). Luke diar: List faan Local Government Areas uun New South Wales. New South Wales wurd 26. Janewoore 1788 en britisk kolonii. New South Wales hee sant 1856 en parlament. At parlament hee tau koomern: det Legislative Assembly (de naist koomer) an de Legislative Council (de iarst koomer). En nei parlament wurt arke fjauer juaren direkt faan't folk weelet. A baas faan a bundesstoot as a premier-minister (üüb Ingels: premier). Chris Minns as sant de 28. Marts 2023 a premier-minister faan't bundeslun. Auer dat New South Wales dial faan en konstutsionel monarchii as, hee a bundesstoot en guwernöör, diar a köning