Falkensee as jü seekstgrutst stää önj dåt tjüsch bundeslönj Brandenborj. E stää läit önj e mal foont bundeslönj. Dåt heet 43.844 inboogere (2018). Germany: Brandenburg, citypopulation.de


Eberswalde as jü soowentgrutst stää önj dåt tjüsch bundeslönj Brandenborj. E stää läit önjt nordååsten foont bundeslönj. Dåt heet 40.387 inboogere (2018). Germany: Brandenburg, citypopulation.de


Bernau bei Berlin as jü oochtgrutst stää önj dåt tjüsch bundeslönj Brandenborj. E stää läit önjt ååsten foont bundeslönj. Dåt heet 38.825 inboogere (2018). Germany: Brandenburg, citypopulation.de


Königs Wusterhausen as jü nüügentgrutst stää önj dåt tjüsch bundeslönj Brandenborj. E stää läit önj e malfoont bundeslönj. Dåt heet 37.190 inboogere (2018). Germany: Brandenburg, citypopulation.de


Fürstenwalde/Spree as jü tiintgrutst stää önj dåt tjüsch bundeslönj Brandenborj. E stää läit önjt ååsten foont bundeslönj. Dåt heet 31.941 inboogere (2018). Germany: Brandenburg, citypopulation.de


Dahmker as en gemiine foont Åmt Schwarzenbek-Land önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt weesten foon e kris. Dåt heet 139 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Dalldorf as en gemiine foont Åmt Lütau önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt sööden foon e kris. Dåt heet 349 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Dassendorf as e hoodstää foont Åmt Hohe Elbgeest önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E stää läit önjt söödweesten foon e kris. Dåt heet 3405 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Düchelsdorf as en gemiine foont Åmt Berkenthin önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt norden foon e kris. Dåt heet 166 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Duvensee as en gemiine foont Åmt Sandesneben-Nusse önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt norden foon e kris. Dåt heet 549 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


De Nuurdtjiisk Bund wiar faan 1867 tu 1871 ian federatschuun faan 23 stooten uun a nuurd faan Tjiisklun. Det wurd efter de Tjiisk Krich faan 1866 grünlaanjen. A lasmaatstooten faan a bund wiar: Preussen (tup mä't prowins Sleeswich-Holstian) Saksen Hessen-Darmstadt Meklenborig-Schwerin Oldenborig Braunschweig Saksen-Weimar-Eisenach Hamborig Anhalt Saksen-Meiningen Saksen-Coburg-Gotha Saksen-Altenburg Lippe Breemen Meklenborig-Strelitz Reuss (faan det jonger liinje) Schwarzburg-Rudolstadt Schwarzburg-Sondershausen Waldeck Lübeck Reuß (faan det ääler liinje) Lauenborig (auer dat a hertooch a köning faan Preussen wiar) Schaumburg-Lippe Commons: Nuurdtjiisk Bund – Saamling faan biljen of filmer


Glückstadt as en åmtsfri gemiine önj e Kris Stiinjborj önj Slaswik-Holstiinj. E stää läit önjt sööden foon e kris, bai di Elbe Struum. Dåt heet 10.931 inboogere (2019) Glückstadt wörd 1617 foon Kining Christian IV. foont Dånsch an Norweegen grünläid. Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein: 4. Quartal 2019, statistik-nord.de


Wilster as en åmtsfri gemiine önj e Kris Stiinjborj önj Slaswik-Holstiinj. E stää läit önjt weesten foon e kris. Dåt heet 4287 manschne (2019). Dåt as e hoodstää foont Åmt Wilstermarsch, uk wan e stää niinj diilj foont åmt as. Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein: 4. Quartal 2019, statistik-nord.de


Einhaus as en gemiine foont Åmt Lauenburgische Seen önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt nordååsten foon e kris. Dåt heet 421 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Elmenhorst as en gemiine foont Åmt Schwarzenbek-Land önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt söödweesten foon e kris. Dåt heet 844 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Escheburg as en gemiine foont Åmt Hohe Elbgeest önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt söödweesten foon e kris. Dåt heet 3461 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Fitzen as en gemiine foont Åmt Büchen önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt sööden foon e kris. Dåt heet 364 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Fredeburg as en gemiine foont Åmt Lauenburgische Seen önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt ååsten foon e kris. Dåt heet 41 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Fuhlenhagen as en gemiine foont Åmt Schwarzenbek-Land önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt weesten foon e kris. Dåt heet 386 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Giesensdorf as en gemiine foont Åmt Lauenburgische Seen önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt norden foon e kris. Dåt heet 150 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Göldenitz as en gemiine foont Åmt Berkenthin önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt norden foon e kris. Dåt heet 228 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Göttin [gœˈtiːn] as en gemiine foont Åmt Büchen önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt ååsten foon e kris. Dåt heet 65 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Grabau as en gemiine foont Åmt Schwarzenbek-Land önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt sööden foon e kris. Dåt heet 349 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Grambek as en gemiine foont Åmt Breitenfelde önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt ååsten foon e kris. Dåt heet 492 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Grinau as en gemiine foont Åmt Sandesneben-Nusse önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt norden foon e kris. Dåt heet 296 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


A Meiklooken san en plaantenslach uun det famile faan a Spargelplaanten (Asparagaceae). Meiklooken san giftag. Bloosen Bleeden Tiaknang Früchten Commonskategorii: Meiklooken – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Meiklooken Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


Rapanui of Pascuense as en polyneesk spriak, diar üüb't Puaskeilun (spoonsk: Isla de Pascua) snaaket woort. Hat woort faan 2.500 bit 3.500 minsken fööraal üüb't eilun salew, man uk üüb't chileensk fäästlun an uun a USA snaaket. Ethnologue.org, ufrepen di 13. Marts 2010 Test-Wikipedia üüb Rapanui


En Oaas (faan ualgreks ὄασις óasis „bewenet steed“) as en steed uun a wüüst, huar plaanten waaks kön. Diar as en suas, en weedeersteed of en waadi (det as at baad faan en struum, diar tidjwiis weeder feert). Oaasen kön letj siidlangen wees mä en hunfol pualmer trinjam, oober uk rocht stääden. Commonskategorii: Oaas – Saamlang faan bilen of filmer


At Beragan, (mo.) bärjånert(?), (ha.) slab-en(?) (Aythya marila) as en fögel uun't famile faan a Anenfögler (Anatidae). Beragan, at wiiftje. Aier faan Aythya marila Ei ferwaksle mä't Baragan Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Beraganen Wikispecies hää en artiikel tu: Beraganen


Orchideen (Orchidaceae) san en famile faan bloosenplaanten uun't kategorii faan a Asparagales. Tu det famile hiar 21.950 (of 26.049 ?) slacher üüb a eerd. Apostasioideae (17) – Cypripedioideae (~ 120) – Epidendroideae (~18.000) – Orchidoideae (~3.630) – Vanilloideae (~ 200) Aa Abdominea Aberrantia Acacallis Acampe Acanthephippium Aceratorchis Acianthera Acianthus Acineta Ackermania Acostaea Acriopsis Acrochaene Acrolophia Acrorchis Ada Adamantinia Adenochilus Adenoncos Adrorhizon Aerangis Aeranthes Aerides Aganisia Aglossorrhyncha Agrostophyllum Alamania Altensteinia Ambrella Amerorchis Amesiella Amitostigma Amparoa Amphigena Anacamptis Anathallis Ancipitia Ancistrochilus Ancistrorhynchus Androcorys Angraecopsis Angraecum Anguloa Anoectochilus Ansellia Anthogonium Antilla Antillanorchis Aorchis Aphyllorchis Aplectrum Apoda-prorepentia Aporostylis Apostasia Appendicula Aracamunia Arachnis Arachnites Archineottia Areldia Arethusa Armodorum Arnottia Arpophyllum Arthrochilus Artorima Arundina Ascidieria Ascocentrum Ascochilopsis Ascochilus Ascoglossum Ascolabium Aspasia Aspidogyne Atopoglossum Aulosepalum Auxopus Azadehdelia Baptistonia Barbosella Barbrodria Barkeria Barlia Bartholina Basigyne Basiphyllaea Baskervilla Batemannia Beclardia Beloglottis Benthamia Benzingia Biermannia Bifrenaria Binotia Bipinnula Bletia Bletilla Bollea Bolusiella Bonniera Brachionidium Brachtia Brachycorythis Brachypeza Brachystele Bracisepalum Braemia Brassavola Brassia Brenesia Briegeria Bromheadia Broughtonia Brownleea Buchtienia Bulbophyllum Bulleyia Burnettia Burnsbaloghia Cadetia Caladenia Calanthe Caleana Callostylis Calochilus Calopogon Calymmanthera Calypso Calyptrochilum Campanulorchis Campylocentrum Capanemia Cardiochilus Catasetum Cattleya Cattleyella Cattleyopsis Caucaea Caularthron Centroglossa Centrostigma Cephalanthera Cephalantheropsis Ceratandra Ceratocentron Ceratochilus Ceratostylis Chamaeangis Chamaeanthus Chamaegastrodia Chamelophyton Chamorchis Changnienia Chaseella Chaubardia Chaubardiella Chauliodon


At Suartrut (Scorzonera hispanica) as en plaantenslach uun det famile faan a Kurewbloosen (Asteraceae). Hör rut woort uk "wonterspargel" näämd, an koon eden wurd. Tiaknang Plantaaj Ruter üüb en markes Commonskategorii: Suartrut – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Suartrut


At Witjrut of uk Heewerrut (Tragopogon porrifolius) as en plaantenslach uun det famile faan a Kurewbloosen (Asteraceae). Hör rut koon eden wurd, an di smaag liket at Suartrut. Rut Tiaknang Commonskategorii: Witjrut – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Witjrut


Douglas ([ˈdʌɡləs]; üüb Manks: Doolish [ˈd̪uːlɪʃ]) as at hoodsteed faan't Eilun Man. At steed leit uun a süüduast faan't eilun, uun det Middle Sheading. Det hee 26.677 lidj (2021). Sant 2022 as Douglas en city uun't Ferianigt Köningrik. Brian Stowell, manks skriiwer (1936-2019) A breler an lasmaaten faan a Bee Gees: Barry Gibb (* 1946) Maurice Gibb (1949–2003) Robin Gibb (1949–2012) Joe Locke, schauspeler (* 2003) Isle of Man: Ellan Vannin, Mannin, citypopulation.de


Onchan (üüb Manks: Kione Droghad) as det naistgratst steed üüb't Eilun Man. At steed leit uun a uast faan't eilun, uun det Middle Sheading, nai bi Douglas. Det hee 9039 lidj (2021). Isle of Man: Ellan Vannin, Mannin, citypopulation.de


Ramsey (üüb Manks: Rhumsaa) as det traadgratst steed üüb't Eilun Man. At steed leit uun a nuurduast faan't eilun, uun det Garff Sheading. Det hee 8288 lidj (2021) Isle of Man: Ellan Vannin, Mannin, citypopulation.de


Peel (üüb Manks: Purt ny hInshey) as det fjuardgratst steed üüb't Eilun Man. At steed leit uun a waast faan't eilun, uun det Glenfaba Sheading. Det hee 5710 lidj (2021). Isle of Man: Ellan Vannin, Mannin, citypopulation.de


Port Erin (üüb Manks: Purt Çhiarn) as det füftgratst steed üüb't Eilun Man. At steed leit uun a süüd faan't eilun, uun det Rushen Sheading. Det hee 3730 lidj (2021). At taarep Cregneash as nai bi't steed. Isle of Man: Ellan Vannin, Mannin, citypopulation.de


Castletown (üüb Manks: Balley Chashtal) as det seekstgratst steed üüb't Eilun Man. At steed leit uun a süüd faan't eilun, uun det Rushen Sheading. Det hee 3206 lidj (2021). Isle of Man: Ellan Vannin, Mannin, citypopulation.de


Port St. Mary (üüb Manks: Purt-le-Moirrey) as det sööwenstgratst steed üüb't Eilun Man. At steed leit uun a süüd faan't eilun, uun det Rushen Sheading. Det hee 1989 lidj (2021). Isle of Man: Ellan Vannin, Mannin, citypopulation.de


Laxey (üüb Manks: Laksaa) as det aachstgratst steed üüb't Eilun Man. At steed leit uun a uast faan't eilun, uun det Garff Sheading. Det hee 1656 lidj (2021). Isle of Man: Ellan Vannin, Mannin, citypopulation.de


Tsetsaut spriak (aanj nööm: Wetaɬ ; naiber nööm: Tsʼetsʼaut ; nisgaʼa: Jitsʼaawit ; ingelsk: Tsetsaut, Wetalh) as det atapaskisk spriak faan't ütjstürwen Tsetsaut fulk uun Nuurd-Ameerikoo. Snaaket wurden as det fööraal uun British Columbia uun Kanada. det bispalen: ɬoʔ fask xɔ brün bäär xadzinε hirsk, mantje qax haas goʔ slaang ts’alε pod ts’esdja mag tsrāmaʔ wesp at’ɔ nääst εkyagɔ oonklew aɬʼɔqʼ liwer dlε daans kwuɬʼ kuad, moder na mam täʼ aatj isča doochtersjongen axa hiar aɬa(ʔ) hun mmē sia xutsʼedeʼ lachts Merritt Ruhlen (1994) On the Origin of Languages (Studies in Linguistic Taxonomy) https://web.archive.org/web/20130129021757/http://kaska.arts.ubc.ca/excercises.html


Akrotiri (greks Ακρωτήρι) 34° 35′ N, 32° 59′ O34.58432.977 an Dekelia (ingelsk Dhekelia, greks Δεκέλεια, türkisk Dikelya) 35° 0′ N, 33° 45′ O34.9935933.74882 san tau militeerisk iinrachtangen faan't Ferianagt Könangrik üüb Zypern. Jo tääl üs Britisk Bütjenlun (üüb ingelsk: Sovereign Base Areas). Commonskategorii: Akrotiri an Dekelia – Saamlang faan bilen of filmer Wikimedia Atlas: Akrotiri an Dekelia – Geograafisk an histoorisk koorden


Thomas Brian Stowell (uk Brian Mac Stoyll; * 6. September 1936 uun Douglas; † 18. Janewoore 2019 uk diar) wiar en manks raadiomoderaator, spriikwedenskapsmaan, füüsiker an skriiwer. Hi wiar en wichtich persuun uun det welergebuurt faan det Manks Spriik. 1968: Gaelg Trooid Jallooghyn: Manx Through Pictures 1973: Chronicle of The Kings of Mann and The Isles / Recortys Reeaghyn Vannin as ny hEllanyn mä George Broderick 1974: Bunneydys: A Course in Spoken Manx 1986: Abbyr Shen! 1990: Contoyrtyssyn Ealish ayns Çheer ny Yindyssyr ("Alice sin Eewentüüren uun't Wonerlun") 1996: Bun-Choorse Gaelgagh 1996: A Short History of the Manx Language 1998: Y Coorse Mooar 2005: Dunveryssyn yn Tooder-Folley ("A Wampiirmuurder") 2006: Ealish ayns Çheer ny Yindyssyn ("Alice uun't Wonerlun") 2020: Gaelg as Fishig - Skeeal my Vea ("Manks an Füüsik - Stak faan min Leewent")


At Britisk Antarktis Teritoorium (ingelsk British Antarctic Territory, BAT) as en Britisk Bütjenlun uun a Antarktis. Det suwereniteet woort internatsionaal oober ei gudkäänd. Koord Koord Commonskategorii: Britisk Antarktis Teritoorium – Saamlang faan bilen of filmer


Austraalisk Antarktis Teritoorium At Austraalisk Antarktis Teritoorium (ingelsk Australian Antarctic Territory) as en dial faan a Antarktis, diar 1933 faan Austraalien iinnimen wurden as. Hat leit trinjam a Süüdpuul tesken 45 graad an 136 graad uastelk lengde, an uk faan 142 graad uastelk bit 160 graad uastelk. Hat as 5.896.500 kwadrootkilomeeter grat. Det smääl stak tesken 136° Uast an 142° Uast as det Adélielun, an woort faan Frankrik ferlangd. Commonskategorii: Austraalisk Antarktis Teritoorium – Saamlang faan bilen of filmer


Cregneash (üüb Manks: Creneash) as en letj taarep uun a süüdwaast faan't Eilun Man. Det leit amanbi 5 km faan Port Erin. At miast faan't taarep as nü en museeum. At taarep wiar at aran faan wichtig spreegern faan det Manks Spriik, Edward Faragher (1831-1906) an Ned Maddrell (1877-1974).


Edward Faragher (uk Edward Farquhar, uk üüb Manks Ned Beg Hom Ruy; * 1831 uun Cregneash, Eilun Man; † 5. Jüüne 1908 uun Alfreton, Derbyshire, Ingelun) wiar en manks dachter an folklorist. Hi wiar een faan dön letst wichtig skriiwern üüb Manks üüs mamenspriik. Skeealyn Aesop / A Selection of Aesop's Fables (1901), üüb Manks an Ingels. Skeealyn 'sy Ghailck (1973) Broderick, G. (1981), "Manx stories and reminiscences of Ned Beg Hom Ruy", Zeitschrift für Keltische Philologie, 38: 113-78 an 39: 119-74. Douglas, M. (1965), He came from "The Cregneish Family" - fisherman and author, Isle of Man Times.


Jákup Jakobsen (uk Jakob Jakobsen; * 22. Febrewoore 1864 uun Tórshavn, Fääröer; † 15. August 1918) wiar en fääröisk spriikwedenskapsmaan. Hi wiar een faan dön wichtigst grünjleiern faan det neimuudis Fääröisk Spriik. Hi skreew uk auer det Norn Spriik. Commons: Jákup Jakobsen – Saamling faan biljen of filmer


Groß Boden as en gemiine foont Åmt Sandesneben-Nusse önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt norden foon e kris. Dåt heet 209 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Groß Disnack as en gemiine foont Åmt Lauenburgische Seen önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt norden foon e kris. Dåt heet 84 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Groß Grönau as en gemiine foont Åmt Lauenburgische Seen önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt norden foon e kris. Dåt heet 3765 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Groß Pampau as en gemiine foont Åmt Schwarzenbek-Land önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt sööden foon e kris. Dåt heet 149 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Groß Sarau as en gemiine foont Åmt Lauenburgische Seen önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt nordååsten foon e kris. Dåt heet 1013 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Groß Schenkenberg as en gemiine foont Åmt Sandesneben-Nusse önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt norden foon e kris. Dåt heet 570 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Grove as en gemiine foont Åmt Schwarzenbek-Land önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt sööden foon e kris. Dåt heet 236 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Gudow as en gemiine foont Åmt Büchen önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt ååsten foon e kris. Dåt heet 1672 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Gülzow as en gemiine foont Åmt Schwarzenbek-Land önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt sööden foon e kris. Dåt heet 1313 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Güster as en gemiine foont Åmt Büchen önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt sööden foon e kris. Dåt heet 1300 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Hamfelde as en gemiine foont Åmt Schwarzenbek-Land önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt weesten foon e kris. Dåt heet 500 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


At Ekspresionismus (faan Latiins: expressiō "ütjdrük") as en beweeging uun europeeisk konst an literatüür uun det 20. juarhunert. Det begand uun Tjiisklun üüs reakschuun üüb't Impresionismus an öler konstbeweegingen. Uun ekspresionismus ferschükt a konstler sin gefüülen an erfaaringen ütj tu drükin. Konstlern uun't beweeging wiar: uun Tjiisklun: Emil Nolde an Ernst Barlach t.b. uun Uasterrik: Egon Schiele an Oskar Kokoschka. uun Rüslun: Wassily Kandinsky. uun Waastfresklun: Gerrit Benner, Klaas Koopmans, Freark van der Wal, Frans Walon, Jan Frearks van der Bij, Jan Roos, Cor Reisma, Jan Hendrik de Jong, Eddy Sikma. uun Noorweegen: Edvard Munch. uun Irlun an det Ferianigt Köningrik: Francis Bacon. uun a Swaits: Paul Klee Renaissance • Manierismus • Barok • Rokoko • Klasitsismus • Romantik • Historismus • Reformbaukonst • Realismus • Moderne • Postmoderne • Impresionismus • Ekspresionismus Commons: Ekspresionismus – Saamling faan biljen of filmer


Gerrit Benner (* 31. Jüüle 1897 uun Ljouwert; † 15. Nofember 1981 uun Nijemardum) wiar en waastfresk konstmooler an graafiker. Hi wiar een faan dön bedüüdenst ekspresionisten uun a Neederlunen, uk wan hi sin bekäändst werken efter det ekpresionstisk tidj skeeb. Commons: Gerrit Benner – Saamling faan biljen of filmer


At Impresionismus (faan Latiins: impressiō "indrük") wiar en konstbeweeging uun det naist heleft faan det 19. juarhunert. At beweeging begand uun Frankrik üüs reakschuun tu't Klasisismus. Impresionistisk konstwerken haa letj, tan, man sichtboor penselstreger, wat a feranringen faan laacht diarstäält. Impresionistisk konstmoolern wiar: Claude Monet Edouard Manet Camille Pissarro Edgar Degas Pierre-Auguste Renoir Alfred Sisley Paul Gauguin Vincent van Gogh Georges Seurat James Abbot McNeill Whistler Paul Cézanne Renaissance • Manierismus • Barok • Rokoko • Klasitsismus • Romantik • Historismus • Reformbaukonst • Realismus • Moderne • Postmoderne • Impresionismus • Ekspresionismus Commons: Impresionismus – Saamling faan biljen of filmer


At Apklaarang wiar en tidjrüm uun't kultuurhistoore so amanbi faan 1650 bit 1800. A fertreedern faan't apklaarang ging't diaram, nei weden gudtukäänen. A wedenskapen skul a minsken faan't "jonk" madelääler hen tu nei, "laacht" tidjen feer. Det ensiklopedii Encyclopédie ou Dictionnaire raisonné des sciences, des arts et des métiers faan Denis Diderot an D’Alembert wiar diar en ütjdruk faan. Hat saameld uun 36 buken at weden faan a welt, an kaam uun a juaren 1751 bit 1780 ütj. A religioonen skul nian kriich muar jinenööder feer, jo skul gemiansoom för't welliisen faan a minsken werke. Uun a selskap bedüüdet apklaarang, dat di enkelt minsk muar freihaid feit, man uk muar feroontwurdung auernem skal. Uun a politiik feerd at apklaarang tu rewolutsioonen uun Ameerikoo (1776) an Frankrik (1789). En politisken ütjdruk faan't apklaarang uun neier tidjen as at Algemian Ufkemen auer a Minskenrochten faan a Feriand Natsioonen faan't juar 1948. Persöönelkhaiden faan't Apklaarang: (uun Frankrik) Jean-Jacques Rousseau, Voltaire; (uun't Ferianagt Könangrik) Thomas Hobbes, David Hume, John Locke; (uun Holun) Baruch de Spinoza, (uun Sjiisklun) Henriette Herz, Marcus Herz, Immanuel Kant, Gottfried Wilhelm Leibniz. Commonskategorii: Apklaarang – Saamlang faan bilen of filmer Wikiquote: Apklaarang (sjiisk)


Geesthacht as en åmtsfri stää önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj önj Slaswik-Holstiinj. E stää läit önjt sööden foont bundeslönj, bai di Elbe Struum. Dåt heet 30.688 inboogere (2019). Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein: 4. Quartal 2019, statistik-nord.de


Lauenburg an der Elbe as en åmtsfri stää önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj önj Slaswik-Holstiinj. E stää läit önjt sööden foont bundeslönj, bai di Elbe Struum. Dåt heet 11.402 inboogere (2019). Dåt as e hoodstää foont Åmt Lütau, uk wan e stää niinj diilj foont Åmt as. Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein: 4. Quartal 2019, statistik-nord.de


Tsuutina spriak of Sarsi spriak (aanj nööm: Tsúùt’ínà ; ingelsk: Tsuut’ina or Tsuu T’ina, Sarcee, Sarsi) as det atapaskisk spriak faan't Tsuutina fulk uun Nuurd-Ameerikoo. Snaaket woort det faan amanbi 50 minsken fööraal uun Alberta uun Kanada. dìná minsk; maan dlúnā müs dik'oyi kojoot jìjáchū plum didili jil mīyītłàłí waanj tú weeder chó rin zòs snä gūzūw mist ch'at'agha san; klook; muun (alemnak) wīnīgà süüd tazayisyal madernaacht tłīkōn swet gùjā gud sigha min doochter sīwù man tus Tsuut'ina Language by Tsuut'ina Nation Nanagusja A Tsuut’ina (Sarcee) Language Development Program [Teacher's Guide] (1996)


Mölln as en åmtsfri stää önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj önj Slaswik-Holstiinj. E stää läit önjt ååsten foont bundeslönj. Dåt heet 19.131 inboogere (2019). Dåt as e hoodstää foont Åmt Breitenfelde. Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein: 4. Quartal 2019, statistik-nord.de


Schwarzenbek as en åmtsfri stää önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj önj Slaswik-Holstiinj. E stää läit önjt sööden foont bundeslönj. Dåt heet 16.551 inboogere (2019). Dåt as e hoodstää foont Åmt Schwarzenbek-Land, uk wan e stää niinj diilj foont Åmt as. Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein: 4. Quartal 2019, statistik-nord.de


Wentorf bei Hamburg as en åmtsfri gemiine önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj önj Slaswik-Holstiinj. E stää läit önjt söödweesten foont bundeslönj. Dåt heet 13.439 inboogere (2019). Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein: 4. Quartal 2019, statistik-nord.de


Hamwarde as en gemiine foont Åmt Hohe Elbgeest önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt söödweesten foon e kris. Dåt heet 867 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Harmsdorf as en gemiine foont Åmt Lauenburgische Seen önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt norden foon e kris. Dåt heet 326 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Havekost as en gemiine foont Åmt Schwarzenbek-Land önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt weesten foon e kris. Dåt heet 184 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Hohenhorn as en gemiine foont Åmt Hohe Elbgeest önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt söödweesten foon e kris. Dåt heet 545 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Hollenbek as en gemiine foont Åmt Lauenburgische Seen önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt ååsten foon e kris. Dåt heet 434 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Hornbek as en gemiine foont Åmt Breitenfelde önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önj e mal foon e kris. Dåt heet 188 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Nadot’en-Wets’uwet’en spriak of Babine-Witsuwit’en spriak (aanj nööm: Nadot’en-Wets’uwet’en ; ingelsk: Babine-Witsuwit’en, Northern Carrier, Western Carrier, Bulkley Valley - Lakes District Language) as det atapaskisk spriak faan't Nadot’en fulk an Wets’uwet’en fulk (mä Dakelh an Sekani: Carrier Sekani Tribal Council) uun Nuurd-Ameerikoo. Snaaket woort det faan amanbi 292 (Nadot’en 161; Wets’uwet’en 131) minsken fööraal uun British Columbia uun Kanada. Det spriakwiisen an fulken: Nadot’en spriak (aanj nööm: Nadot’en; ingelsk: Babine) Chesletta spriakwiis (ingelsk: Chesletta sub-dialect). 10 snaake Babine Lake spriakwiis (ingelsk: Lake Babine sub-dialect). 51 snaake Takla Lake spriakwiis (ingelsk: Takla Lake sub-dialect). 100 snaake Wets’uwet’en spriak (aanj nööm: Wets’uwet’en; ingelsk: Witsuwit’en, Wetsuwet’en). Uun Bulkley Valley. Hagwilget spriakwiis (ingelsk: Hagwilget Village sub-dialect). Fulk: 235 (? snaake) Moricetown spriakwiis (ingelsk: Moricetown sub-dialect). 97 snaake Nee-Tahi-Buhn spriakwiis (ingelsk: Nee-Tahi-Buhn sub-dialect). 8 snaake Skin Tyee spriakwiis (ingelsk: Skin Tyee sub-dialect). 14 snaake Ts'il Kaz Koh spriakwiis (ingelsk: Ts'il Kaz Koh [Burns Lake] sub-dialect). 3 snaake Rocht Vetsuveten spriakwiis (ingelsk: Wet'suwet'en sub-dialect). 9 snaake Wets’uwet’en: dinï minsk dinïtiy granje dïdikh klan lhic hünj lhok fask t'ës kööl lhës bruad ts'iy kaanu c'ikwah ia to weeder yis snä can rin yet wulk, swark sim stäär bicaykë doochtersjongen ne’ mam muh' ja lhk'iy ian nek tau tak'iy


Horst as en gemiine foont Åmt Lauenburgische Seen önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt ååsten foon e kris. Dåt heet 207 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Aves (spoonsk Isla de Aves, uk Bird Island, Fögeleilun) as en letj eilun uun't Kariibisk Sia, diar faan Weenesuela besaat as. Aves as en natüürsküleilun för siafögler an skiltpoden, fööraal Chelonia mydas. Station Simón Bolívar, huar wedenskaplidj lewe an werke Commonskategorii: Aves – Saamlang faan bilen of filmer


Juliusburg as en gemiine foont Åmt Lütau önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt sööden foon e kris. Dåt heet 170 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Kankelau as en gemiine foont Åmt Schwarzenbek-Land önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önj e mal foon e kris. Dåt heet 224 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Kasseburg as en gemiine foont Åmt Schwarzenbek-Land önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt weesten foon e kris. Dåt heet 578 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Kastorf as en gemiine foont Åmt Berkenthin önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt norden foon e kris. Dåt heet 1105 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Kittlitz as en gemiine foont Åmt Lauenburgische Seen önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt ååsten foon e kris. Dåt heet 255 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Klein Pampau as en gemiine foont Åmt Büchen önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt sööden foon e kris. Dåt heet 648 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Klein Zecher as en gemiine foont Åmt Lauenburgische Seen önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt ååsten foon e kris. Dåt heet 235 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Klempau as en gemiine foont Åmt Berkenthin önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt norden foon e kris. Dåt heet 611 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Klinkrade as en gemiine foont Åmt Sandesneben-Nusse önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt norden foon e kris. Dåt heet 604 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Dakelh spriak of spriaken , Carrier spriak[en] (aanj nööm: Dakelhghuni [crx], Dakelhghunek [caf] ; ingelsk: Dakelh, Carrier, Carrier proper) as det atapaskisk spriak faan't Dakelh fulk (mä Nadot’en-Wets’uwet’en an Sekani: Carrier Sekani Tribal Council) uun Nuurd-Ameerikoo. Snaaket woort det faan amanbi ? minsken fööraal uun British Columbia uun Kanada. Rocht Dakelh spriaken of spriak (aanj nööm: ᑕᗸᒡ Dakelh, Yinka Déné, Yinka Whut’en; ingelsk: Dakelh dialects or languages, Carrier proper) Dakelh (aanj nööm: Dakelhghuni; ingelsk: Dakelh, Carrier, Central Carrier, Nak’albun/Dzinghubun dialect, Stuart/Trembleur dialect, Stuart-Trembleur Lake dialect). Fulken: Tl’azt’en Band, Nak’aẕdli Band an Yekooche Band. Süüd-Dakelh (aanj nööm: Dakelhghunek; ingelsk: Southern Carrier) Nechakoh spriakwiis (ingelsk: Nechakoh dialect, Fraser/Nechako dialect) Lheidli spriakwiis (ingelsk: Lheidli dialect). Fulk: Lheidli T’enneh. S̠aik’uẕ spriakwiis (ingelsk: Saikuz or Stoney Creek dialect). Fulk: S̠aik’uẕ First Nation (of ualnööm: Stoney Creek Band). Nadleh spriakwiis (ingelsk: Nadleh dialect). Fulk: Nadleh Whut’en Band. Stelakoh spriakwiis (ingelsk: Stelakoh dialect). Fulk: Stelakoh Band. Tesetl’adak spriakwiis (ingelsk: Tesetl’adak or Cheslatta dialect). Fulk: Cheslatta Band. Blackwater spriakwiis (ingelsk: Blackwater dialect) Lhtakoh spriakwiis (ingelsk: Lhtakoh dialect). Fulk: Red Bluff Band. Ndazko spriakwiis (ingelsk: Ndazko or Nazko dialect). Fulk: Nazkoh Band . Lhoosk’us spriakwiis (ingelsk: Lhoosk’us or Kluskus dialect). Fulk: Kluskus Band. Lhk’acho spriakwiis (ingelsk: Lhk’acho or Ulkatcho


Koberg as en gemiine foont Åmt Sandesneben-Nusse önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt nordweesten foon e kris. Dåt heet 783 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Kollow as en gemiine foont Åmt Schwarzenbek-Land önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt söödweesten foon e kris. Dåt heet 609 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Köthel as en gemiine foont Åmt Schwarzenbek-Land önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt weesten foon e kris. Dåt heet 262 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Bösel (üüb Saaterfresk: Böäsel) as en ianhaidsgemeend uun a Lunkreis Cloppenburg. E gemeend leit uun a uast faan a kreis. Det hee 8384 lidj (2020). Cloppenburg: County in Lower Saxony citypopulation.de


Emstek as en ianhaidsgemeend uun a Lunkreis Cloppenburg. E gemeend leit uun a uast faan a kreis. Det hee 12.362 lidj (2020). Cloppenburg: County in Lower Saxony citypopulation.de


Garrel as en ianhaidsgemeend uun a Lunkreis Cloppenburg. E gemeend leit uun a uast faan a kreis. Det hee 15.344 lidj (2020). Cloppenburg: County in Lower Saxony citypopulation.de


Lastrup as en ianhaidsgemeend uun a Lunkreis Cloppenburg. E gemeend leit uun a süüden faan a kreis. Det hee 7088 lidj (2020). Cloppenburg: County in Lower Saxony citypopulation.de


Molbergen (üüb Saaterfresk: Molbiergen) as en ianhaidsgemeend uun a Lunkreis Cloppenburg. E gemeend leit uun a waast faan a kreis. Det hee 9.076 lidj (2020). Cloppenburg: County in Lower Saxony citypopulation.de


Apen as en ianhaidsgemeend uun a Lunkreis Amerlun uun Niidersaksen. At gemeend leit uun a waasten faan a lunkreis. Det hee 11.883 lidj (2021). Ammerland: County in Lower Saxony, citypopulation.de


Bad Zwischenahn as en ianhaidsgemeend uun a Lunkreis Amerlun uun Niidersaksen. At gemeend leit uun a maden faan a lunkreis. Det hee 29.351 lidj (2021). Ammerland: County in Lower Saxony, citypopulation.de


Edewecht as en ianhaidsgemeend uun a Lunkreis Amerlun uun Niidersaksen. At gemeend leit uun a süüden faan a lunkreis. Det hee 22.748 lidj (2021). Ammerland: County in Lower Saxony, citypopulation.de


Rastede as en ianhaidsgemeend uun a Lunkreis Amerlun uun Niidersaksen. At gemeend leit uun a nuurduast faan a lunkreis. Det hee 22.874 lidj (2021). Ammerland: County in Lower Saxony, citypopulation.de


Wiefelstede as en ianhaidsgemeend uun a Lunkreis Amerlun uun Niidersaksen. At gemeend leit uun a uast faan a lunkreis. Det hee 16.167 lidj (2021). Ammerland: County in Lower Saxony, citypopulation.de


Kröppelshagen-Fahrendorf as en gemiine foont Åmt Hohe Elbgeest önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt söödweesten foon e kris. Dåt heet 1330 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Krukow as en gemiine foont Åmt Lütau önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt süüden foon e kris. Dåt heet 153 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Da Berberspräke (uk Berberisch; Berberisch: Tamazight) bile maenoud en twich foon da Afro-Asiatische Spräke än wårde snååked önj tiin lönje önj Nord-Afrikaa. Dåt spräkegebiit låpt foon Marokko önj et weesten bit tu dåt ägyptisch Siwa önj et ååsten än foon dät Madelheef önj et norden bit tu jü republiik Niger önj et sööse. Da mååste snååkere jeeft dåt ouers önj Marokko, Algerien än Libyen. Dåt Berberisch wårt snååked foon süwat di haleft foon da Marokkaner, en treedepårt foon da Algerier än da Maure än en füftel foon da Lybier. Hüfoole manschne dåt maenouder jeeft, da Berberisch snååke, as ai gödj bekånd, ouerdåt foole lönje önj e Maghreb niinj doote ouer spräke önj jare följksteelinge apnaame. Da wårde taksiird aw tuhuupe twasche seekstiin än dorti miljoone, deerbai da latjere grupe, da booge önj Tunesien, Mali, ouers uk önj Spaanien, Frånkrik, Holönj, Bälgien, Tjüschlönj, Kanada än da Feriinde Stoote. Di noome, di da mååste berbersnååkere har seelew jeewe, as Imazighen, 'frie manschne'. Tamazight, önj nördlik Berberisch di noome for di spräke for ham seelew, as jü jü-form foon di iinjtål 'Amazigh' foon 'Imazighen'. Di oueriinjstimende ütdrük önj da Tuaregspräke as, oufhongi foon dåt dialäkt 'Tamasheq/Tamahaq/Tamajaq'. Di ütdrük Berber wårt mååst brükt, ouers


Krummesse as en gemiine foont Åmt Berkenthin önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt norden foon e kris. Dåt heet 1718 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Krüzen as en gemiine foont Åmt Lütau önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt süüden foon e kris. Dåt heet 346 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Kuddewörde as en gemiine foont Åmt Schwarzenbek-Land önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt weesten foon e kris. Dåt heet 1372 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Kühsen as en gemiine foont Åmt Sandesneben-Nusse önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt norden foon e kris. Dåt heet 375 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Kulpin as en gemiine foont Åmt Lauenburgische Seen önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt nordååsten foon e kris. Dåt heet 201 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Labenz as en gemiine foont Åmt Sandesneben-Nusse önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt norden foon e kris. Dåt heet 852 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Langenlehsten as en gemiine foont Åmt Büchen önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt söödååsten foon e kris. Dåt heet 147 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Lankau as en gemiine foont Åmt Sandesneben-Nusse önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt norden foon e kris. Dåt heet 470 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Tsilhqot’in spriak of Chilcotin spriak (aanj nööm: Tsìnlhqút’ín ; ingelsk: Chilcotin, Tsilhqot’in, Tsilhqut’in, Tzilkotin) as det atapaskisk spriak faan't Tsilhqot’in fulk uun Nuurd-Ameerikoo. Snaaket woort det faan amanbi 2.000 minsken fööraal uun British Columbia uun Kanada. ʔEsdinlagh Gwet'in Tl'esqox Gwet'in Tl'etinqox Gwet'in Yuneŝit'in Gwet'in Tŝi Deldel Gwet'in Xeni Gwet'in dénì minsk tŝì fels déyènẑ maan ts’íqíh wüf sùnàgh man bruder lhùy fask lhìn hünj sès bäär gèh haas dẑèlh berag dìny sjauer bèghú san/hör hünjtus béẑì san/hör hünjsnütj Súwh-t?’éghèdúdính: the Tsìnlhqút’ín Nímính Spiritual Path by Linda Ruth Smith (2004) Tsilhqot'in Nation v. British Columbia http://www.firstvoices.com/en/Tsilhqotin-Xeni-Gwetin


A Islaamisk kalender (araabisk التقويم الهجري, DMG at-taqwīm al-hiǧrī of التقويم الإسلامي at-taqwīm al-islāmī) as en muunkalender. Sin kalenderjuaren haa twaalew muunmuuner mä 29 of 30 daar, uun't madel 354 1⁄3 daar. Auer islaamisk juaren 10 bit 12 daar kurter san üs a sanjuaren (amanbi 365 1⁄4 daar), san 33 islaamisk juaren so lung üs ~ 32 sanjuaren. För a büürerei woort oober uk uun islaamisk lunen di Gregoriaans kalender brükt; di Islaamisk kalender hää fööraal en religiöös bedüüdang. Dootem efter a Islaamisk Kalender: 9. Dhū l-Hiddscha 1445 (= 16. Jüüne 2024) [aktualisiare] Commonskategorii: Islaamisk kalender – Saamlang faan bilen of filmer


Sindhi (Araabisk سنڌي; Devanagari सिन्धी Sindhī) as en Indoaarisk spriak, diar fööraal uun Süüduastpakistaan snaaket woort. Commonskategorii: Sindhi – Saamlang faan bilen of filmer Wikipedia üüb Sindhi


A Niagara Weederfaaler (ingelsk Niagara Falls [naɪˌæɡ(ə)ɹəˈfɔːlz]) san weederfaaler faan a Niagara Struum üüb a grens tesken a bundesstoot New York (USA) an at prowins Ontario (Kanada). Niagara Falls het uk jo tau stääden üüb eder ääg, ian uun a USA, an ian uun Kanada. Commonskategorii: Niagara Weederfaaler – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Niagara Weederfaaler (sjiisk) 43.078055555556-79.075833333333Koordinaaten: 43° 4′ 41″ N, 79° 4′ 33″ W


Nicola spriak (aanj nööm: ? ; ingelsk: Nicola language) as det atapaskisk spriak faan't Nicola fulk (Stuwix) uun Nuurd-Ameerikoo. Snaaket wurden as det fööraal uun British Columbia (Similkameen an Nicola Country) uun Kanada. Boas, Franz (1924) Vocabulary of an Athapascan Tribe of Nicola Valley, British Columbia, International Journal of American Linguistics 3.1.36-38. The Thompson Country, Mark Sweeten Wade


At Ualsaksisk, Ualneedertjiisk of Ualplaattjiisk wiar en Waastgermaans Sprik, wat faan det 9. juarhunert tu det 12. juarhunert uun't gebiit faan a uast faan't Neederlunen an a nuurdwaast faan 't Tjiisklun fan nü snaaket wurd. Det bekäändst werk üüb't spriik as at eepos Heliand. At spriik wiar a föörluuper faan Madelplaattjiisk an Plaattjiisk. Gallée, J. H. (1910), Altsächsische Grammatik, Halle: Max Niemeyer, (Archive.org)


Lanze as en gemiine foont Åmt Lütau önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt sööden foon e kris. Dåt heet 286 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Lehmrade as en gemiine foont Åmt Breitenfelde önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt ååsten foon e kris. Dåt heet 594 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Linau as en gemiine foont Åmt Sandesneben-Nusse önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt nordweesten foon e kris. Dåt heet 1252 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Lüchow as en gemiine foont Åmt Sandesneben-Nusse önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt nordweesten foon e kris. Dåt heet 276 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Lütau as en gemiine foont Åmt Lütau önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt sööden foon e kris. Dåt heet 710 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Mechow as en gemiine foont Åmt Lauenburgische Seen önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt nordååsten foon e kris. Dåt heet 127 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Möhnsen as en gemiine foont Åmt Schwarzenbek-Land önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt weesten foon e kris. Dåt heet 538 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Mühlenrade as en gemiine foont Åmt Schwarzenbek-Land önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt weesten foon e kris. Dåt heet 177 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Müssen as en gemiine foont Åmt Büchen önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt söödweesten foon e kris. Dåt heet 1165 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Mustin as en gemiine foont Åmt Lauenburgische Seen önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt nordååsten foon e kris. Dåt heet 734 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Niendorf bei Berkenthin as en gemiine foont Åmt Berkenthin önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt norden foon e kris. Dåt heet 196 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Navajo spriak of Navaho spriak (aanj nööm: Diné bizaad ; ingelsk: Navajo, Navaho) as det atapaskisk spriak faan't Navajo fulk uun Nuurd-Ameerikoo. Snaaket woort det faan amanbi 170.717 (2007) minsken fööraal uun New Mexico, Arizona, Colorado an Utah uun a Feriand Stooten faan Ameerikoo. Wikipedia üüb Navajo census.gov 2007 American Community Survey. Accessed 2010-07-13. NLA Diné Bizaad Naalkaah The Voice of the Navajo Nation KTNN


Niendorf an der Stecknitz as en gemiine foont Åmt Breitenfelde önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önj e mal foon e kris. Dåt heet 653 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Nusse as en gemiine foont Åmt Sandesneben-Nusse önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt nordweesten foon e kris. Dåt heet 1135 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Wat menst dü ? Gemeen Lüchow (Lauenborj) Lunkreis Lüchow-Dannenberg Stääd Lüchow (Wendland)


En lins as uun a optik en trochskiinen skiiw, huarfaan tumanst ian sidj krüm sleeben as. At trochskiinen laacht woort breegen an tu a maden hen tuupfeerd (bi en saamellins) of ütjenööder streid (bi en streilins). En konvex sleeben lins saamelt, an en konkav sleeben lins streit. Di nööm komt faan't plaant Lins, diar ütjsjocht üs en bikonvex sleeben lins. Commonskategorii: Lins (Optik) – Saamlang faan bilen of filmer Fresnel-Lins


A nerfen san en grat süsteem faan nerfen-selen, an sodenang en orgaan faan diarten mä en fääst selstruktuur (Eumetazoa), uk faan minsken. Jo skel feranrangen uun a bütjer an baner amwelt faan en diart registriare, an do en signaal tu't nerfensüsteem sjüür. So koon di organismus diar üüb reagiare. Sentraal nerfensüsteem (ZNS) mä Hoodmörag Ragmörag Perifeer nerfensüsteem (PNS) för uaren, uugen, nöös, müs, hidj, muskeln Hoodnerfen Ragnerfen Autonoom/wegetatiif nerfensüsteem (ANS/VNS) för automaatisk ufluupen föörgunger uun't lif Sympathikus Parasympathikus ENS för maag an siarem Dochtern för nerfenkraankesen san neuroloogen. Jo komre jo am: ALS, Parkinson, MS, Enzephalitis, Meningitis, Epilepsii, Tumooren Uk wiiren kön a nerfen uungrip, so üs bi't Ruus. Commonskategorii: Nerfen – Saamlang faan bilen of filmer


Panten as en gemiine foont Åmt Sandesneben-Nusse önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt norden foon e kris. Dåt heet 654 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Pogeez as en gemiine foont Åmt Lauenburgische Seen önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt nordååsten foon e kris. Dåt heet 495 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Poggensee as en gemiine foont Åmt Sandesneben-Nusse önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt norden foon e kris. Dåt heet 351 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Ritzerau as en gemiine foont Åmt Sandesneben-Nusse önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt norden foon e kris. Dåt heet 295 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Römnitz as en gemiine foont Åmt Lauenburgische Seen önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt nordååsten foon e kris. Dåt heet 58 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Rondeshagen as en gemiine foont Åmt Berkenthin önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt norden foon e kris. Dåt heet 812 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Roseburg as en gemiine foont Åmt Büchen önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt sööden foon e kris. Dåt heet 530 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Waast-Apache spriak (aanj nööm: Ndee biyatiʼ / Nnee biyatiʼ ; ingelsk: Western Apache) as det atapaskisk spriak faan't Navajo fulk uun Nuurd-Ameerikoo. Snaaket woort det faan amanbi 12.693 (White Mountain 12.500) minsken fööraal uun Arizona uun a Ferianagt Stooten faan Ameerikoo. Cibecue Nuurd-Tonto (ingelsk: Northern Tonto) Süüd-Tonto (ingelsk: Southern Tonto) San Carlos Tsézhiné (Arivaipa) Pinal Apache Peaks San Carlos proper White Mountain ndeeń maan isdzán wüf chaghą́shé kint shash bäär gídí kaat góshé hünj nadáʼ meis bijaaʼ sin/hör uar shijaaʼ min uar diłhił suart łitsog güül dził berag zas snä tú weeder dałaá ian naki tau táági trii dį́į́ʼi sjauer ashdlaʼi fiiw aa ja Indigenous Languages Spoken in the United States. Archiwiaret faan det originool di 23. Jüüle 2017. Ufrepen di 28. August 2011. http://jan.ucc.nau.edu/~jar/TIL_12.html Apache Speaking Dictionary Teaching Indigenous Languages


Sahms as en gemiine foont Åmt Schwarzenbek-Land önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt sööden foon e kris. Dåt heet 402 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Salem as en gemiine foont Åmt Lauenburgische Seen önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt ååsten foon e kris. Dåt heet 638 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Sandesneben as e hoodstää foont Åmt Sandesneben-Nusse önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E stää läit önjt nordååsten foon e kris. Dåt heet 1859 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Schiphorst as en gemiine foont Åmt Sandesneben-Nusse önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt nordweesten foon e kris. Dåt heet 642 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Schmilau as en gemiine foont Åmt Lauenburgische Seen önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt nordååsten foon e kris. Dåt heet 563 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Schnakenbek as en gemiine foont Åmt Lütau önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt sööden foon e kris, bai di Elbe Struum. Dåt heet 874 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Appen as en gemiine foont Åmt Geest und Marsch Südholstein önj e Kris Pinnebärj. E gemiine läit önjt sööden foon e kris. Dåt heet 4849 inboogere (2020). Pinneberg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Mescalero-Chiricahua spriak of Mescalero-Chiricahua Apache spriak as det atapaskisk spriak faan't Apache fulk uun Nuurd-Ameerikoo. Snaaket woort det faan amanbi 1.800 minsken fööraal uun New Mexico, Arizona an Oklahoma uun a Feriand Stooten faan Ameerikoo an Sonora an Chihuahua uun Meksiko. Chiricahua (ingelsk: Chiricahua, Chiricahua Apache). Uun Süüdwaast New Mexico, Oklahoma an Süüd Arizona. Chiricahua Mimbreño Mogollon Mescalero (ingelsk: Mescalero, Mescalero Apache). Madel New Mexico an uun Texas. Archive copy. Archiwiaret faan det originool di 23. Jüüle 2017. Ufrepen di 28. August 2011. Chiricahua and Mescalero Apache Texts


Bevern as en gemiine foont Åmt Rantzau önj e Kris Pinnebärj. E gemiine läit önjt norden foon e kris. Dåt heet 589 inboogere (2020). Pinneberg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Johannes Oldsen (* 13. April 1894 önj Klookris, Risem-Lonham; † 30. September 1958 önj Läigeroos bai Naibel) wus en nordfraschen poliitiker. Hi wus maning iirnge formoon foon e Foriining for nationale Friiske. San taatje wus Jacob Oldsen (1835-1906), di böre wus, än sin mam wus Ingeburg Christine Andresen (1857-1937), en böre sin doochter. Hi gäng tu schölj önj Klookris än Hüsem. Hi årbed önj e Bånkferiin för Slaswik-Holstiinj önj Hüsem än Naimünster. Hi wus önj di Jarste Wråålkrich soldoot än köm tumätje. Eefter jü NSDAP e måcht ouernüm, wörd hi disidänt. Eefter di Oudere Wråålkrich wus hi önj e loondai foon Slaswik-Holstiinj. Literatuur foon unti ouer Johannes Oldsen önj e kataloog foon't Tjüsch Natsionaalbibleteek


Schönberg as en gemiine foont Åmt Sandesneben-Nusse önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt noordweesten foon e kris. Dåt heet 1366 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Schretstaken as en gemiine foont Åmt Breitenfelde önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önj e mal foon e kris. Dåt heet 489 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Schulendorf as en gemiine foont Åmt Büchen önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt sööden foon e kris. Dåt heet 448 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Lipan spriak of Lipan Apache spriak (aanj nööm: ? ; ingelsk: Lipan, Lipan Apache) as det atapaskisk spriak faan't Apache fulk uun Nuurd-Ameerikoo. Snaaket wurden as det fööraal uun New Mexico, Texas an Oklahoma uun a Feriand Stooten faan Ameerikoo. Unesco Altas: http://www.unesco.org/culture/ich/index.php?pg=00206 Ethnologue http://www.lipanapachetribe.com/


Schürensöhlen as en gemiine foont Åmt Sandesneben-Nusse önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt norden foon e kris. Dåt heet 158 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Seedorf as en gemiine foont Åmt Lauenburgische Seen önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt ååsten foon e kris. Dåt heet 501 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Siebenbäumen as en gemiine foont Åmt Sandesneben-Nusse önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt norden foon e kris. Dåt heet 606 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Siebeneichen as en gemiine foont Åmt Büchen önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt sööden foon e kris. Dåt heet 250 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Sierksrade as en gemiine foont Åmt Berkenthin önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt norden foon e kris. Dåt heet 433 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Sirksfelde as en gemiine foont Åmt Sandesneben-Nusse önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt nordweesten foon e kris. Dåt heet 338 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Steinhorst as en gemiine foont Åmt Sandesneben-Nusse önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt norden foon e kris. Dåt heet 554 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Sterley as en gemiine foont Åmt Lauenburgische Seen önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt ååsten foon e kris. Dåt heet 932 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Stubben as en gemiine foont Åmt Sandesneben-Nusse önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt nordweesten foon e kris. Dåt heet 386 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Jicarilla Apache spriak of Jicarilla spriak (aanj nööm: Abáachi mizaa ; ingelsk: Jicarilla, Jicarilla Apache) as det atapaskisk spriak faan't Jicarilla Apache fulk (3.000 minsken) uun Nuurd-Ameerikoo. Snaaket woort det faan amanbi 1.000 minsken fööraal uun New Mexico, Colorado an Oklahoma uun a Feriand Stooten faan Ameerikoo. dééh tee ts’e weremk dzemichʼili Prunus virginiana kʼaiʼ Salix exigua nooshchʼili Quercus gambelii kʼii Rhus trilobata tsé fels zháal jil Dictionary of Jicarilla language in the works. Archiwiaret faan det originool di 2. Febrewoore 2010. Ufrepen di 29. August 2011. Rebecca Rae (2009), Utilizing Jicarilla Apache Knowledge to Enrich, The Watershed Watch Program Curriculum for the Benefit of the Jicarilla Apache Youth Jicarilla Apache Texts by Pliny Earle Goddard (1911)


Talkau as en gemiine foont Åmt Breitenfelde önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önj e mal foon e kris. Dåt heet 516 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Tramm as en gemiine foont Åmt Büchen önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önj e mal foon e kris. Dåt heet 347 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Walksfelde as en gemiine foont Åmt Sandesneben-Nusse önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt noordweesten foon e kris. Dåt heet 235 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Wangelau as en gemiine foont Åmt Lütau önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt sööden foon e kris. Dåt heet 221 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Wentorf (Amt Sandesneben) as en gemiine foont Åmt Sandesneben-Nusse önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt nordweesten foon e kris. Dåt heet 732 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Bergisch Gladbach as en stää önj dåt tjüsch bundeslönj Nordrhin-Weestfåålen. Jü stää heet 111.846 inboogere (2019). Dåt as e hoodstää foon di Rheinisch-Bergischer Kreis. Germany: Nordrhein-Westfalen, citypopulation.de


Plains Apache spriak of Kiowa Apache spriak (aanj nööm: Náʼįįsha ; ingelsk: Plains Apache, Kiowa Apache) as det atapaskisk spriak faan't Plains Apache fulk (mä Kiowa fulk) uun Nuurd-Ameerikoo. Snaaket wurden as det fööraal uun Oklahoma uun a Feriand Stooten faan Ameerikoo. James Estes, National Clearinghouse for Bilingual Education Ta na á née see? hü hetst dü? https://web.archive.org/web/20100122133412/http://hello-oklahoma.benjaminbruce.com/plains-apache.htm


Wiershop as en gemiine foont Åmt Hohe Elbgeest önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt söödweesten foon e kris. Dåt heet 204 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Witzeeze as en gemiine foont Åmt Büchen önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt sööden foon e kris. Dåt heet 905 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Wohltorf as en gemiine foont Åmt Hohe Elbgeest önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt söödweesten foon e kris. Dåt heet 2398 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Woltersdorf as en gemiine foont Åmt Breitenfelde önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önj e mal foon e kris. Dåt heet 305 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Worth as en gemiine foont Åmt Hohe Elbgeest önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt söödweesten foon e kris. Dåt heet 189 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Ziethen as en gemiine foont Åmt Lauenburgische Seen önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt nordååsten foon e kris. Dåt heet 1124 inboogere (2020). Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Bilsen as en gemiine foont Åmt Rantzau önj e Kris Pinnebärj. E gemiine läit önjt ååsten foon e kris. Dåt heet 820 inboogere (2020). Pinneberg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Bokel as en gemiine foont Åmt Hörnerkirchen önj e Kris Pinnebärj. E gemiine läit önjt norden foon e kris. Dåt heet 596 inboogere (2020). Pinneberg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Wat menst dü? Bokel (Pinnebärj) Bokel (Nortorf) Bokelesch (Boukeläsk) uun't Saaterlun


A Cinque Terre, det ment: fiiw stääden of lunen, san en 12 km lungen strimel bi't küst faan a Riviera uun't Prowins La Spezia (Liguurien, Itaalien). Diar lei fiiw aparte letj stääden, diar iin uun a berger baud wurden san. Det regiuun as en UNESCO weltarewdial, an diar wene son 7.000 minsken. Vernazza Monterosso al Mare Corniglia Manarola Riomaggiore Commonskategorii: Cinque Terre – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Cinque Terre (sjiisk)


At Metropolitansteed Genua hee 67 gemeenden. Genova: Metropolitan City in Liguria, citypopulation.de


Hupa spriak (aanj nööm: Na:tinixwe Mixine:whe’ ; ingelsk: Hupa, Hoopa) as det atapaskisk spriak faan't Hupa fulk uun Nuurd-Ameerikoo. Snaaket woort det faan amanbi 64 minsken fööraal uun Nuurdwaast-Kalifornien uun a Feriand Stooten faan Ameerikoo. Hupa-Chilula Chilula-Whilkut Chilula Whilkut Hupa-Tsnungxwe Hupa spriak Tsnungxwe Mattole-Wailaki Mattole (Mattole-Bear River) Mattole Bear River (Nekanni) Eel River spriaken Kato (Cahto) Lassik Nongatl Sinkyone Northern Sinkyone (Lholankok Sinkyone) Southern Sinkyone (Shelter Cove Sinkyone) Wailaki Eel Wailaki North Fork Wailaki Pitch Wailaki Hupa Language Dictionary / Na:tinixwe Mixine:whe’, second edition Hupa Language / Na:tinixwe:-Mixine:we' Danny Ammon's Hupa Language Web Site


Elba as en eilun uun't Madlunsia, an hiart tu't regiuun Toskaana uun't Prowins Livorno (Itaalien). Üüb Elba lewe son 32.000 minsken uun sööwen gemeenen: Portoferraio (Hoodstääd mä't eilun Montecristo), Campo nell’Elba (mä Pianosa), Capoliveri, Marciana, Marciana Marina, Porto Azzurro an Rio. Hualeweilun Enfola uun't nuurden Waastküst Bocht faan Fetovaia uun't süüdwaasten Commonskategorii: Elba – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Elba (sjiisk)


Iwan Jakowytsch Franko (üüb Ukrainisk: Іва́н Я́кович Франко́ Iván Jákovič Frankó; * 27. August 1856 uun Nahujewytschi, Galiisien, Keiserdoom Uasterrik; † 28. Mei 1916 uun Lemberg, Galiisien, Uasterrik-Ungarn) wiar en ukrainisk skriiwer. Hi skreew dön iarst kriminaalromoonen an neimuudis staken üüb rimen üüb Ukrainisk. At steed Iwano-Frankiwsk uun a waast faan a Ukraine as efter ham neemd. Iwan Franko sin wichtig werken san: Lung staken üüb rimen: Панські жарти Pans'ki žarty (1887; „A Lunbesaater sin Spooser”) Іван Вишенський Ivan Vyšens'kyj (1900; „Iwan Wyschensky”) Мойсей Mojsej (1905; „Moose”) Soomlingen faan staken üüb rimen: Зів'яле листя Ziv’jale lystja (1896; „Ferwelet Bleeden”) Мій Ізмарагд Mij Izmarahd (1897; „Man Smaragd”) Із днів журби Iz dniv žurby (1900; „Faan a Daar faan Komer”). Öler werken: Борислав сміється Boryslav smijet'sja (1882; „Boryslaw Laachet”) Захар Беркут Zachar Berkut (1883; „Sachar Berkut”) Основи суспільност Osnovy suspil'nosti (1895; „Stöten faan't Seelskap”) Перехресні стежки Perechresni stežky (1900; „A Krüsingen”). Commons: Iwan Franko – Saamling faan biljen of filmer


At Metropolitansteed Bari hee 41 gemeenden: Bari: Metropolitan City in Puglia, citypopulation.de


Pasiifik-Atapaskisk spriaken san en twiig faan a Atapaskisk spriaken bi a Pasiifikküst faan a Feriand Stooten faan Ameerikoo. Diar hiar amanbi 10-13 spriaken tu, an 50-100 minsken snaake ian diarfaan üs mamenspriak. Kalifornien Atabaskisk spriaken Hupa-Chilula Chilula-Whilkut Chilula Whilkut Hupa-Tsnungxwe Hupa spriak Tsnungxwe Mattole-Wailaki Mattole (Mattole-Bear River) Mattole spriak Bear River (Nekanni) Eel River spriaken Kato spriak (Cahto) Lassik spriak Nongatl spriak Sinkyone spriak Northern Sinkyone (Lholankok Sinkyone) Southern Sinkyone (Shelter Cove Sinkyone) Wailaki spriak Eel Wailaki North Fork Wailaki Pitch Wailaki Oregon Atabaskisk spriaken Boower-Umpqua spriak Rogue River (a.k.a. Tututni or Lower Rogue River) Boower-Coquille spriak Coquille Flores Creek Tututni spriak Tututunne Mikwunutunne Joshua (a.k.a. Chemetunne) Sixes Pistol River (a.k.a. Chetleshin) Wishtenatin (a.k.a. Khwaishtunnetunnne) Euchre Creek Chasta Costa (a.k.a. Illinois River, Chastacosta, Chasta Kosta) Galice-Applegate Galice Applegate (a.k.a. Nabiltse) Tolowa spriak Chetco spriak († ütjstürwen) Smith River


A Dame Commander as en betiaknang uun't Ferianagt Könangrik för en wüf mä en huugen fersiinstorden. Diar jaft at ünlik wäärdaghaiden faan. En Dame as en betiaknang faan a britisk aadel. Order of the Bath (DCB) Order of St. Michael and St. George (DCMG) Royal Victorian Order (DCVO) Order of the British Empire (DBE) För a maaner as det en betj ööders, jo het Knight Commander an haa sääks tiitel: Order of the Bath (KCB) Order of the Star of India (KCSI) Order of St Michael and St George (KCMG) Order of the Indian Empire (KCIE) Royal Victorian Order (KCVO) Order of the British Empire (KBE)


fpd3pd5 A Puy de Sancy as mä en hööchde faan 1.885 meetern di huuchst berag uun't fransöösk Sentraalmasiif, 35 km süüdwaasten faan Clermont-Ferrand. Hi hiart tu't beragkeed Monts Dore. A Puy de Sancy wiar ans en wulkaan. Commonskategorii: Puy de Sancy – Saamlang faan bilen of filmer


At Metropolitansteed Bologna hee 55 gemeeden. Bologna: Metropolitan City in Emilia-Romagna, citypopulation.de


Kwalhioqua–Tlatskanai spriak (aanj nööm: ? ; ingelsk: Kwalhioqua–Clatskanie, Kwalhioqua–Tlatskanie, Kwalhioqua-Tlatskanai) as det atapaskisk spriak faan't Kwalhioqua–Tlatskanai fulk uun Nuurd-Ameerikoo. Snaaket wurden as det fööraal uun Washington an Oregon uun a Feriand Stooten faan Ameerikoo. Tlatskanai (of Łatskanai ; ingelsk: Clatskanie, Tlatskanie, Tlatskanai) : Uun süüd üüb oner Columbia River uun Oregon. Kwalhioqua : Uun nuurd üüb oner Columbia River uun Washington. Willapa (Willoopah) Suwal Det Willapa spriakwiis bispalen: xunani minsk wʼati wüf łin hünj ghałi san; muun tu weeder łi ian natke tau take trii tunchi sjauer łiqunnughan fiiw Victor Golla, Atlas of the World's Languages 2007 pg. 17 Łatskanai = Tlatskanai of Klatskanai tu Łingít = Tlingit of Klingit http://www.native-languages.org/clatskanie.htm http://multitree.org/codes/qwt.html https://web.archive.org/web/20110604210315/http://linguistics.berkeley.edu/survey/catalog/languages/show/1165


At Metropolitansteed Cagliari hee 17 gemeenden. Cagliari: Metropolitan City in Sardegna, citypopulation.de


At Metropolitansteed Catania hee 59 gemeenden. Catania: Province in Sicilia, citypopulation.de


Cagliari ([ˈkaʎ.ʎa.ri]; üüb Sardisk: Casteddu, üüb Latiinsk: Caralis) as at hoodsteed faan't regiuun Sardiinien uun Itaalien. At steed leit uun a süüd faan't eilun Sardiinien. Det hee 148.881 lidj (2022). Det as uk at hoodsteed faan't Metropolitansteed Cagliari. Italy: Sardegna, citypopulation.de


Reggio Calabria [ˌɾɛdːʒo kaˈlabɾia] of Reggio di Calabria as at hoodsteed faan't Metropolitanstääd Reggio Calabria uun't regiuun Kalaabrien uun Itaalien. At steed leit uun a süüd faan't regiuun. Det hee 171.800 (2022). Italy: Calabria, citypopulation.de


A Elytropappus san en plaantenskööl uun det famile faan a Kurewbloosen (Asteraceae). Diar jaft at njügen slacher faan. E. adpressus E. cyathiformis E. glandulosus E. gnaphaloides E. hispidus E. longifolius E. rhinocerotis - Nööshurnbosk E. ruschianus E. scaber Commonskategorii: Elytropappus – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Elytropappus


Alessandro Francesco Tommaso Antonio Manzoni (* 7. Marts 1785 uun Mailand; † 22. Mei 1873 uk diar) wiar en italjeens dachter an skriiwer. Sin bekäändst werk as a romoon I Promessi Sposi (1827; „Dön Ferlööweten”). Commons: Alessandro Manzoni – Saamling faan biljen of filmer


Joan Maragall i Gorina (* 10. Oktuuber 1860 uun Barcelona; † 20. Deetsember 1911 uk diar) wiar en katalaans dachter. Hi as een faan dön bedüüdenst skriiwern faan det neimuudis katalaans literatüür. Högen faan sin werken san: Poesies [Staken üüb Rimen]. Barcelona: Tipografia „L’Avenç“, 1895. Visions & cants [Apdaagingen an Schongen]. Barcelona: Tipografia „L’Avenç“, 1900 (archive.org, üüb Katalaans). Les disperses [Dön Ferstreileten]. Barcelona, Publicacions „Joventut“: 1904. Enllà [Üüb a Öler Eeg]. Barcelona: Tipografia „L’Avenç“, 1906 (archive.org, üüb Katalaans). Seqüències [Widjergungingen]. Barcelona: Tipografia „L’Avenç“, 1911. Commons: Joan Maragall – Saamling faan biljen of filmer


Eugène Nielen Marais (* 9. Janewoore 1871 uun Pretoria; † 29. Marts 1936) wiar en süüdaafrikoons skriiwer, jurnalist an afkoot. Hi skreew det iarst konststak üüb rimen üüb Afrikaans, Winternag („Wonternaacht”; 1904). Winternag (1904) (allpoetry.com) Lied van Suidafrika (1926). Dwaalstories an ander vertellings (1927) Die huis van die vier winde (1933) Burgers van die berge (1938) Wedenskapelk werken üüb Ingels an Afrikaans: Die Siel van die Mier (1934) My friends the baboons (1939) The soul of the ape (1969) Commons: Eugène Marais – Saamling faan biljen of filmer


James Prescott Joule [dʒuːl] (* 24. Detsember 1818 uun Salford bi Manchester; † 11. Oktuuber 1889 uun Sale) wiar en britisken füüsiker. Eegentelk fersiinet hi sin jil mä't biir braun, hää ham oober mä flook füsikaalisk fraagen befaadet. At SI-Ianhaid för energii het Joule tu iaren faan James Prescott Joule. Commonskategorii: James Prescott Joule – Saamlang faan bilen of filmer Wikisource: James Prescott Joule (sjiisk)


At Metropolitansteed Venedig hee 42 gemeenden. Venezia: Metropolitan City in Veneto, citypopulation.de


At Metropolitansteed Florens hee 41 gemeenden. Firenze: Metropolitan City in Toscana, citypopulation.de


At Metropolitansteed Mailand hee 134 gemeenden. Milano: Metropolitan City in Lombardia, citypopulation.de


Utrecht (ˈytrɛxt, tuharke?/i) as en holuns gemeen an det hoodstääd faan't Prowins Utrecht. Diar wene son 360.000 minsken, mä't amlun san't son 660.000. Utrecht as at sjuardgratst stääd uun Holun, an leit temelk uun a maden faan't lun. Diaram luup diar uk flook ferkiarswaier troch. Bevolkingsontwikkeling; regio per maand. Uun: StatLine. Centraal Bureau voor de Statistiek, 28-2-2023 (Holuns). Commonskategorii: Utrecht – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Utrecht (sjiisk)


Gettorf (däänsk: Gettorp, plaatsjiisk: Cheddörp, Geddörp) as en gemeen uun a Kreis Rendsborag-Eckernförde, sowat hualew wai tesken Kiel an Eckernförde. Uun Gettorf sat at amt faan't Amt Dänischer Wohld. Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2021 (XLS-datei) (Widjerfeerd üüb grünjlaag faan't fulkstäälang 2011) (Halep üüb sjiisk) Commonskategorii: Gettorf – Saamlang faan bilen of filmer


A Limfjord as en lungen fjord, di det eilun Vendsyssel-Thy faan't Jütsk Hualeweilun ufdialt. Sodenang ferlääpt hi faan a Nuurdsia uun't waasten tu't Kattegat uun't uasten. Hi as iarst bi't Febrewooreflud 1825 trochbreegen, so dat diar daalang bragen auer feer. Di nööm komt faan't däänsk wurd "limsten", det as en 65 miljuun juar ualen kalkstian. Eilunen uun a Limfjord san Mors, Fur, Venø, Jegindø. Commonskategorii: Limfjord – Saamlang faan bilen of filmer 56.9427777777789.075Koordinaaten: 56° 57′ N, 9° 5′ O


Mate (Ilex paraguariensis) as en plaant uun det skööl faan a Ilex. Hat wääkst üs strük of buum uun Süüdameerikoo. Diar het hat Yerba of Yerba-Mate. A bleeden wurd apgööden, jüst so üs tee. Uun a frisk bleeden san 0,4 bit 1,6 % Koffein an 0,3 bis 0,45 % Theobromin. Commonskategorii: Mate – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Mate


Vorlage:Infobox Chemikalie/Summenformelsuche vorhanden Theobromin (faan ualgreks θεός theós ‚God‘ an βρῶμα brōma ‚mial, spiis‘) as en alkaloid an en stimulans. Hat as nai mä Coffein an hää iinflööd üüb't nerfensüsteem. Theobromin komt natüürelkerwiis föör uun Kakao, Kola, Mate an Tee. Iindraanj tu Theobromin uun't GESTIS-dootenbeenk faan't IFA (mä JavaScript) Theobromin bi ChemIDplus Dootenbleed Theobromin bi AlfaAesar, ufrepen di 2010-12-14 (mä JavaScript). J. Marhold: Prehled Prumyslove Toxikologie; Organicke Latky. Avicenum, Prague, Czechoslovakia, 1986, S. 1372. C. C. Scott, R. C. Anderson, K. K. Chen: Further study of some l-substituted theobromine compounds. In: The Journal of pharmacology and experimental therapeutics. Band 86, Februar 1946, S. 113–119. PMID 21018247.


Hibiskus (Hibiscus), huuchsjiisk Eibisch as en plaantenskööl uun't famile faan a Malwenplaanten (Malvaceae). Diar jaft'at 200 bit 675 slacher faan. Jo waaks fööraal uun a troopen an subtroopen. H. sect. Aristivalvus – H. sect. Bombicella – H. sect. Bombycidendron – H. sect. Calyphylli – H. sect. Clypeati – H. sect. Columnaris – H. sect. Furcaria – H. sect. Hibiscus – H. sect. Ketmia – H. sect. Lilibiscus – H. sect. Muenchhusia – H. sect. Pentacalycinus – H. sect. Solandra – H. sect. Spatula – H. sect. Striati – H. sect. Trichospermum – H. sect. Trionastrum – H. sect. Trionum – H. sect. Venusti Commonskategorii: Hibiskus – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Hibiskus


Sees (Malva neglecta) as en plaantenslach uun't famile faan a Malwenplaanten (Malvaceae). Uun ring tidjen as det plaant brükt wurden üs iidj. Tiaknang Bloos Frücht Commonskategorii: Sees – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Sees


A Dalasi as det münt faan di stoot Gambia uun Waastafrikoo sant 1971. Hi woort faan't Sentraalbeenk faan Gambia ütjden. 1 Butut 5 Bututs 10 Bututs 25 Bututs 50 Bututs 1 Dalasi (Sant 2019 jaft'at nei jilskiiner.) Fiiw Dalasis Tjiin Dalasis Fiiwantwuntag Dalasis Föftag Dalasis Hunert Dalasis Commonskategorii: Dalasi – Saamlang faan bilen of filmer


Basse of Upper River as en lokaal ferwaltingsgebiit (üüb Ingels: Local Government Area) uun Gambia. At ferwaltingsgebiit leit uun a uast faan't lun. Uun a nuurd, uast an süüd leit Seenegal an uun a waast Janjanbureh. Det hee 237.220 lidj (2013). At hoodsteed faan't ferwaltingsgebiit as Basse Santa Su. Dön aacht gratst steeden uun't ferwaltingsgebiit san: De Brikama Area Council ("Brikama Gebiitsriad") uun Basse Santa Su fewaltet at gebiit. Gambia: Administrative Division, citypopulation.de Gambia: Cities & Settlements, citypopulation.de


Berlin Berlin as jü hoodstää foon Tjüschlönj. Deer booge 3.664.088 manschne (2020). E stää heet 12 distrikte: 1871: Berlin wårt hoodstää foon dåt Tjüsche Rik. 1943 booge 4,5 milion manschne önj e stää. 1945: Slåcht am Berlin. 1949: Tou stääse, Weest-Berlin än Ååst-Berlin. 1961: Buu foon jü Berlin Möör. 1990: Weest- än Ååst-Berlin kaame tuhuupe. Berlin wårt hoodstää foon dåt näie Tjüschlönj. Alexanderplåts Berliner Doom Berlin Hoodboonhuf Brandenbörj Door Fiirsiitörn Potsdamer Plåts Riksdäi (tjüsche Bundesdäi) Rüüdj Räidhüs Straße des 17. Juni Siegessäule Unter den Linden Riksdäi Potsdamer Plåts Berlin katedrool Brandenbörj Door Teooter foon dåt weeste Schloss Bellevue Siegessäule Memorial Church International Congress Center , Funkturm Berlin Zoo, Knut 24.03.2007 Berliner Philharmonie Berlin Museum, Nefertiti Germany: States and Major Cities, citypopulation.de Germany: Berlin, citypopulation.de


At Sentraalbeenk faan Gambia as det stootsbeenk faan di waastafrikoons stoot Gambia. Hat as 1971 grünjlaanj wurden, sat uun't hoodstääd Banjul, an dää det münt Dalasi ütj. At 'Economic Community of West African States' (ECOWAS), huar Gambia uk mä tu hiart, wal al sant 2005 en gemiansoom münt för fiftaanj waastafrikoons lunen apbau. Hat skal 'ECO' het efter det münster faan a EURO, man diar as noch niks efter kimen. Üüb a ööder sidj jaft'at uun Waastafrikoo al en müntunioon faan't Waastaafrikoons Sentraalbeenk (BCEAO) mä di CFA-Franc BCEAO. Wääbsteed faan't 'Central Bank of The Gambia' (ingelsk)


Alvise Cadamosto (uk Ca’ da Mosto of Da Mosto; * amanbi 1432 uun Venedig; † 16. Jüüle 1483) wiar en hanelsmaan faan Venedig, diar uun a portugiisk prins Heinrich de Siafaarer san tiinst werket. Hi foon a Kapwerden ütj an siild loongs a waasteeg faan Aafrika, faan de Gambia Struum tu de Geba Struum uun det Guinea-Bissau faan nü. Hi skreew a Navigazioni (iarst 1507 ütjden), diar en ütjfeerelk beskriiwing faan sin faarten an a seelskapen faan a fölker uun a waast faan Aafrika uun det 15. juarhunert wiar. Commons: Alvise Cadamosto – Saamling faan biljen of filmer


At Deensk Gulküst (üüb Deensk: Danske Guldkyst of Dansk Guinea) wiar en skööl faan koloniin, wat bi a Golf faan Guinea uun a waast faan Aafrika lai an tut Köningrik Denemark-Noorweegen hiard. A koloniin wurd 1850 tu det Ferianigt Köningrik ferkeeft. A gebiit faan det Deensk Gulküst as nü de süüduast eeg faan Ghaana. Uun det 19. juarhunert hed det Deensk Gulküst fiiw feestingen: Christiansborg (nü Accra) Fredensborg (nü Old Ningo) Prinsensten (nü Keta) Kongensten (nü Ada) Augustaborg (nü Teshie) Commons: Deensk Gulküst – Saamling faan biljen of filmer


Lance Armstrong Test


Mattole spriak (aanj nööm: ? ; ingelsk: Mattole language) as det atapaskisk spriak faan't Hupa fulk uun Nuurd-Ameerikoo. Snaaket wurden as det fööraal uun Nuurd-Kalifornien uun a Feriand Stooten faan Ameerikoo. Mattole Bear River (Nekanni) naatʼłíí hünj shaa san; muun too weeder łiigəi suart łitsəw güül łitcidj ruad ləihaʼ ian nakxəh tau daakʼəh trii dintcʼyəh sjauer djikxlaʼ fiiw http://www.native-languages.org/mattole.htm Dick Grune (1994), A Survey of the Athabaskan Language Mattole Mattole language overview at the Survey of California and Other Indian Languages Mattole at native-languages.org


Brikama of West Coast as en lokaal ferwaltingsgebiit (üüb Ingels: Local Government Area) uun Gambia. At ferwaltingsgebiit leit uun a waast faan't lun. Uun a nuurd lei Banjul, de Gambia Struum an Mansakonko, uun a uast an süüd leit Seenegal an uun a waast a Atlantik. Det hee 688.744 lidj (2013). Dön tjiin gratst steeden uun't ferwaltingsgebiit san: De Brikama Area Council ("Brikama Gebiitsriad") uun Brikama Steed fewaltet at gebiit. Gambia: Administrative Division, citypopulation.de Gambia: Cities & Settlements, citypopulation.de


Janjanbureh of Central River as en lokaal ferwaltingsgebiit (üüb Ingels: Local Government Area) uun Gambia. At ferwaltingsgebiit leit uun a uast faan't lun. Uun a nuurd an süüd leit Seenegal, uun a uast Basse an uun a waast Kuntaur. Det hee 125.204 lidj (2013). Dön trii gratst steeden uun't ferwaltingsgebiit san: Gambia: Administrative Division, citypopulation.de Gambia: Cities & Settlements, citypopulation.de


Christoph Kolumbus (itajeensk Cristoforo Colombo, spoonsk Cristóbal Colón, portugiisk Cristóvão Colombo; * amanbi 1451 uun't Republiik Genua; † 20. Mei 1506 uun Valladolid, Könangrik Kastiilien) wiar en itajeensken siamaan an koptein uun siinsten faan't Könangrik Kastiilien. Hi hää 1492 a siawai tu Ameerikoo fünjen. Eegentelk wul hi en waastelken siawai tu Indien finj, auer Indien en wichtag hanelslun wiar. An hi wul gauer wees üs a Portugiisen, diar leewen trinjam Afrikoo siil moost. Kolumbus siild faan 1492 bit 1504 sjauersis auer a Atlantik, an hää diar fööraal a Grat Antilen besoocht. Iarst üüb sin leetst rais foor hi widjer am a waast an kaam uun Honduuras üüb't Amerikoonsk fäästlun uun. Sin leewent loong as Kolumbus diar goorei waar am wurden, dat hi en neien kontinent fünjen hed. Iarst leeder foonj Amerigo Vespucci det ütj, an efter ham as Ameerikoo do näämd wurden. Daalang witj wi, dat al a Wikingern oner Leif Erikson 500 juar iarer uun Ameerikoo lungat san, man jo haa diar ei siidelt. An diaram täält Kolumbus üs di maan, di Ameerikoo fünjen hää. Kolumbus sin sjauer raisen tu Ameerikoo an sin aanj siakoord: Commonskategorii: Christoph Kolumbus – Saamlang faan bilen of filmer


At Europoeesk Sentraalbeenk (ESB, huuchsjiisk EZB, ingelsk ECB, fransöösk BCE) as 1998 grünjlaanj wurden, an för't Europeesk Müntunion tustendag. Hör münt as di EURO (€). At ESB sat uun Frankfurt am Main (Sjiisklun). Commonskategorii: Europeesk Sentraalbeenk – Saamlang faan bilen of filmer


Kato spriak of Cahto spriak (aanj nööm: ? ; ingelsk: Kato or Cahto language) as det atapaskisk spriak faan't Kato fulk (92 minsken 1982) uun Nuurd-Ameerikoo. Snaaket wurden as det fööraal uun Nuurd-Kalifornien (Cahto Valley an Long Valley uun Mendocino County) uun a Feriand Stooten faan Ameerikoo. Eel River spriaken Kato spriak (Cahto) Lassik spriak Nongatl spriak Sinkyone spriak Northern Sinkyone (Lholankok Sinkyone) Southern Sinkyone (Shelter Cove Sinkyone) Wailaki spriak Eel Wailaki North Fork Wailaki Pitch Wailaki din minsk tcʼeek wüf naalhghii hünj too weeder lhgai witj lhtciik ruad lhaaʼhaaʼ ian naakaaʼ tau taakʼ trii naakaaʼnaakaaʼ sjauer laaʼsaanii fiiw http://linguistics.berkeley.edu/~survey/languages/kato.php http://www.native-languages.org/kato.htm http://www.ethnologue.com/show_language.asp?code=ktw http://www.native-languages.org/kato.htm Goddard, Pliny Earle. 1909. Kato texts. University of California Publications in American Archaeology and Ethnography 5: 65-238. Goddard, Pliny Earle. 1912. Elements of the Kato language. University of California Publications in American Archaeology and Ethnography 11: 1-176. Golla, Victor. 2011. California Indian languages. Berkeley: University of California Press.


Otto III. (HRR) woort Röömsk-Tjiisk Keiser faan't Hilag Röömsk Rik


Juri Alexejewitsch Gagarin (rüsk Юрий Алексеевич Гагарин; amskrewen Jurij Alekse’evič Gagarin; * 9. Maarts 1934 uun Kluschino, Oblast Smolensk, Sowjetunion; † 27. Maarts 1968 bi Nowosjolowo, Oblast Wladimir, Sowjetunion) wiar en sowjetsken weltrümkeerer (kosmonaut), an di iarst minsk uun a weltrüm. Commonskategorii: Juri Gagarin – Saamlang faan bilen of filmer Wilson, Jim: Yuri Gagarin: First Man in Space (en) NASA. 13. April 2011. Archiwiaret faan det originool di 14. Maarts 2023. Ufrepen di 23. Maarts 2023.


Ferdinand Magellan, portugiisk Fernão de Magalhães, ütjspriak: [fɨr'nãu̯ dɨ mɐɣɐ'ʎãi̯ʃ], spoonsk Fernando de Magallanes (* föör 1485, ferlicht uun Vila Nova de Gaia, Könangrik Portugal; † 27. April 1521 üüb Mactan, Filipiinen) wiar en portugiisken siamaan an koptein uun siinsten faan't spoonsk könanghüs. Hi skul en waastelken wai tu a Molukken finj, diar en grat bedüüdang üs gewürtseilunen hed. An so wurd hi di iarst, di trinj am a welt siild as. Det wiar di leetst bewis, dat a eerd nian flaak skiiw, man en kuugel wiar. Di 20. September 1519 foor fiiw skeb faan Sanlúcar de Barrameda ütj üüb sia. Ian juar leeder foonj jo det Magellanstruat an siild üs iarst europeesk sialidj auer a Pasiifik. Man üs jo üüb a Filipiinen uunkaam, kaam Magellan tu duas bi en stridj mä en stam faan a Visayas. Oner komando faan Juan Sebastián Elcano kaam bluas ian faan jo fiiw skeb, at Victoria, weder tüs auer di bekäänd wai trinjam't Kap Gud Hööb, an lunagt di 6. September 1522 uun Sanlúcar. Faan muar üs 240 maan san bluas 35 trinjam a eerd siild. 55 öödern siild efter uasten weder tüs, so dat 90 maan det tuur auerlewet haa. Faan det tuur


Sanlúcar de Barrameda as en stääd uun't Prowins Cádiz uun Andaluusien (Süüdspoonien). Hat leit bi a müs faan a struum Guadalquivir iin uun a Atlantik. Faan Sanlúcar ütj foor Ferdinand Magellan mä fiiw skeb ütj am a waast, man bluas ian skap kaam hial trinjam a eerd weder diar uun. Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Iinwenerstatistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Commonskategorii: Sanlúcar de Barrameda – Saamlang faan bilen of filmer


At Magellanstruat as en natüürelken siawai tesken a Atlantik uun't uasten an a Pasiifik uun't waasten swäärs troch Patagoonien (Süüdameerikoo). Hat hää hör nüüm efter Ferdinand Magellan, di di wai uun't juar 1520 fünjen hää. Hat hää en grat bedüüdang för a siafaard, auer di wai trinjam't Kap Hoorn föl linger an böös gefeerelk as. Commonskategorii: Magellanstruat – Saamlang faan bilen of filmer


At Kap Gud Hööb (holuns Kaap de Goede Hoop, afrikaans Kaap die Goeie Hoop, ingelsk Cape of Good Hope, portugiisk Cabo da Boa Esperança) as en üübfaalen lunspas naibi't süüdspas (Kap Agulhas) faan Afrikoo. Hat leit uun't Prowins Waastkap faan Süüdafrikoo. Commonskategorii: Kap Gud Hööb – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Kap Gud Hööb (sjiisk) -34.358118.472138888889Koordinaaten: 34° 21′ 29,2″ S, 18° 28′ 19,7″ O


At Kap Hoorn (sjiisk Kap Horn, spoonsk Cabo de Hornos, ingelsk Cape Horn, holuns Kaap Hoorn) as en lunspas üüb det chileensk eilun Isla Hornos (Regiuun XII, Región de Magallanes y de la Antártica Chilena). Hat as a süüdermiast ponkt faan Süüdameerikoo. Di nööm hää't sant 1616 efter koptein Willem Cornelisz Schouten an det Hoorner Austraalse Compagnie uun't holuns stääd Hoorn. Commonskategorii: Kap Hoorn – Saamlang faan bilen of filmer -55.978888888889-67.271944444444Koordinaaten: 55° 58′ 44″ S, 67° 16′ 19″ W


Vorlage:Infobox Ort in den Niederlanden/Wartung/Typ falsch gesetzt Hoorn ( tuharke?/i) as en holuns stääd uun't Prowins Nuurdholun. Diar wene 75.230 minsken (Stant: 1. Janewoore 2023) üüb en areaal faan 53 km². Diarfaan san 33 km² weeder. Di nööm komt ferlicht faan Hornus, en sjipdring faan di fresk Könang Redbad. Efter det Hoorner Austraalse Compagnie, diar 1616 en skapsrais trinjam Süüdameerikoo üüb a bian steld hää, as Kap Hoorn näämd wurden. Bevolkingsontwikkeling; regio per maand. Uun: StatLine. Centraal Bureau voor de Statistiek, 28-2-2023 (Holuns). Commonskategorii: Hoorn – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Hoorn (sjiisk)


Hornos (spoonsk Isla Hornos) as en 6 km lung an 2 km briad eilun uun a chileensk dial faan Feuerland. Hör süüdspas as at Kap Hoorn, a süüdermiast ponkt faan Süüdameerikoo. Üüb Hornos stäänt en ialtürn an en meteoroloogisk statsion Estación Meteorológica de Cabo de Hornos. Bit aanj faan't 18. juarhunert lewet üüb Hornos an diar ambi a Yámana, en stam faan indioonern. Commonskategorii: Kap Hoorn – Saamlang faan bilen of filmer


Wailaki spriak (aanj nööm: ? ; ingelsk: Wailaki language) as det atapaskisk spriak faan't Wailaki fulk uun Nuurd-Ameerikoo. Snaaket wurden as det fööraal uun Nuurd-Kalifornien (Round Valley Reservation) uun a Feriand Stooten faan Ameerikoo. Eel River spriaken Kato spriak (Cahto) Lassik spriak Nongatl spriak Sinkyone spriak Northern Sinkyone (Lholankok Sinkyone) Southern Sinkyone (Shelter Cove Sinkyone) Wailaki spriak Eel Wailaki North Fork Wailaki Pitch Wailaki kaatʼiinin maan tcʼeektcin wüf naatʼii hünj too weeder lhgai witj lhtciit ruad lhai'haa' ian naakaaʼ tau taak trii denkyʼen sjauer daashkalaaʼ fiiw http://www.native-languages.org/wailaki.htm http://linguistics.berkeley.edu/~survey/languages/wailaki.php (ütjstürwen)


Feuerland (spoonsk Tierra del Fuego, „Lun faan't Ial“), iar uk Magellanica (efter Ferdinand Magellan) as en skööl faan eilunen bi't süüdspas faan Süüdameerikoo. At Magellanstruat dialt a eilunen faan't fäästääg uf. Sant 1881 as Feuerland apdiald tu Chiile (Prowins Tierra del Fuego) uun't waasten an Argentiinien uun't uasten. A miast minsken lewe uun a argentiinsk dial (~ 127.000), uun a chileensk dial lewe man 8.000. Üs Ferdinand Magellan 1520 det Magellanstruat foonj, siig hi uun't süüden flook ialen, an so füng det regiuun di nööm Feuerland / Iallun. Commonskategorii: Feuerland – Saamlang faan bilen of filmer


A Hermite Eilunen (spoonsk Islas Hermite) san en ünbewent skööl faan eilunen uun't regiuun Feuerland uun a süüd faan Chiile. Jo hiar tu't gemeen Cabo de Hornos uun't Región de Magallanes y de la Antártica Chilena. Bit iin uun't 18. juarhunert wiar a eilunen bewenet faan a Yámana indioonern an haa Samajani het, daalang san's näämd efter di holuns admiraal Jacques L’Hermite. Tu det skööl hiar aacht grater eilunen: Isla Hermite, 143,59 km², 516 m huuch Isla Herschel, 65,81 km² Isla Deceit, 40,4 km² Isla Hornos mä Kap Hoorn Isla Jerdan Isla Hall Isla Maxwell Isla Seddle Efter nuurden tu lei a Wollaston Eilunen, diar faan a Canal Franklin ufdiald wurd. Uun't süüden ferlääpt at Drakestruat. Kap Hoorn üüb't Isla Hornos Isla Deceit Hermite Eilunen


A Yámana (uk: Yagan of Yaghan) wiar en fulk faan uuriinwenern uun't süüdelk Patagoonien, diar uun't 20. juarhunert ütjstürwen as. A Yámana wiar weedernomaaden. Aal hör eegendoom haa's uun buaten skebet, an do för kurt tidj en looger apbaud. Efter a juarstidj waanert's so loongs a küsten. Hör aanj spriak wiar det Yaghan of Háusi Kúta, a leetst spreeger as 2022 stürwen. En hial aparte wurd faan det spriak as mamihlapinatapai. Det ment so föl üs: tau minsken luke enööder uun, an arken maad, dat di ööder wat begant, wat biasen hal du maad, oober näämen du däär. Ään dring faan a Yamana as bekäänd wurden, auer ingelsk sialidj oner Robert FitzRoy ham mä det skap Beagle tu Ingelun broocht haa: Jeremy Button (eegentelk o'run-del'lico of Orundellico) (* amanbi 1815; † 1864 uun Wulaia, Feuerland). Hi skul efter ingelsk muude aptaanj wurd, kaam oober mä det naist rais, huar uk Charles Darwin mä bi wiar, weder tüs. Leeder skal hi ingelsk misionaaren duadslaanj haa, det küd oober ei bewiset wurd. Di aparte nööm button (knoop) komt diar faan, dat Orundellico sin aalern för en knoop "ufkääft" wurden as. Jeremy Button wiar uk en föörlaag för Jim Knopf uun Michael Ende


Nongatl spriak (aanj nööm: ? ; ingelsk: Nongatl or Saia language) as det atapaskisk spriak faan't Nongatl fulk uun Nuurd-Ameerikoo. Snaaket wurden as det fööraal uun Nuurd-Kalifornien (Van Duzen River) uun a Feriand Stooten faan Ameerikoo. Eel River spriaken Kato spriak (Cahto) Lassik spriak Nongatl spriak Sinkyone spriak Northern Sinkyone (Lholankok Sinkyone) Southern Sinkyone (Shelter Cove Sinkyone) Wailaki spriak Eel Wailaki North Fork Wailaki Pitch Wailaki https://web.archive.org/web/20110926222829/http://linguistics.berkeley.edu/~survey/languages/nongatl.php http://linguistics.berkeley.edu/~survey/languages/eel-river-athabaskan.php https://web.archive.org/web/20130425001218/http://cla.berkeley.edu/language/1251?tab=collections&drestriction=all Elsasser, Albert B. 1978. Mattole, Nongatl, Sinkyone, Lassik, and Wailaki. In Robert F. Heizer, ed. California, pp. 190-204. (Handbook of North American Indians, Volume 8.) Washington: Smithsonian Institution. Golla, Victor. 2011. California Indian languages. Berkeley: University of California Press.


Midden-Drenthe, iar Middenveld, as ian faan dön twaalew gemeenden faan't prowins Drenthe uun a Neederlunen. At gemeend leit uun a maden faan’t prowins. Det hee 33.381 lidj (2021). At hoodsteed faan't gemeend as Beilen. Drenthe: Province in the Netherlands, citypopulation


Noordenveld as ian faan dön twaalew gemeenden faan't prowins Drenthe uun a Neederlunen. At gemeend leit uun a nuurd faan’t prowins. Det hee 31.214 lidj (2021). At hoodsteed faan't gemeend as Roden. Drenthe: Province in the Netherlands, citypopulation


Tynaarlo as ian faan dön twaalew gemeenden faan't prowins Drenthe uun a Neederlunen. At gemeend leit uun a nuurden faan’t prowins. Det hee 33.978 lidj (2021). At hoodsteed faan't gemeend as Vries. Drenthe: Province in the Netherlands, citypopulation


Westerveld as ian faan dön twaalew gemeenden faan't prowins Drenthe uun a Neederlunen. At gemeend leit uun a waast faan’t prowins. Det hee 19.661 lidj (2021). At hoodsteed faan't gemeend as Havelte. Drenthe: Province in the Netherlands, citypopulation


De Wolden as ian faan dön twaalew gemeenden faan't prowins Drenthe uun a Neederlunen. At gemeend leit uun a süüdwaast faan’t prowins. Det hee 24.374 lidj (2021). At hoodsteed faan't gemeend as Zuidwolde. Drenthe: Province in the Netherlands, citypopulation


Cabo de Hornos („Kap Hoorn“, bit 2001 Navarino) as ian faan tau gemeenen uun't chileensk prowins Antártica Chilena uun't Región de Magallanes y de la Antártica Chilena. Hoodsteed as Puerto Williams. Üüb en areaal faan 15.853 kwadrootkilomeetern lewe 1.945 minsken (Stant: 2013). Süüdermuar jaft at bluas noch det gemeen Antártica uun a Antarktis. Commonskategorii: Puerto Williams – Saamlang faan bilen of filmer Wääbsteed faan't gemeen


Lassik spriak (aanj nööm: ? ; ingelsk: Lassik language) as det atapaskisk spriak faan't Lassik fulk uun Nuurd-Ameerikoo. Snaaket wurden as det fööraal uun Nuurd-Kalifornien (Dobbyn Creek) uun a Feriand Stooten faan Ameerikoo. Eel River spriaken Kato spriak (Cahto) Lassik spriak Nongatl spriak Sinkyone spriak Northern Sinkyone (Lholankok Sinkyone) Southern Sinkyone (Shelter Cove Sinkyone) Wailaki spriak Eel Wailaki North Fork Wailaki Pitch Wailaki http://www.billabbie.com/calath/laindex.html http://linguistics.berkeley.edu/~survey/languages/eel-river-athabaskan.php Elsasser, Albert B. 1978. Mattole, Nongatl, Sinkyone, Lassik, and Wailaki. In Robert F. Heizer, ed. California, pp. 190-204. (Handbook of North American Indians, Volume 8.) Washington: Smithsonian Institution. Golla, Victor. 2011. California Indian languages. Berkeley: University of California Press.


A Wollaston Eilunen (spoonsk Islas Wollaston) san en skööl faan ünbewenet eilunen uun't regiuun Feuerland uun a süüd faan Chiile. Jo hiar tu't gemeen Cabo de Hornos uun't Región de Magallanes y de la Antártica Chilena. Bi a Yámana haa a eilunen Yachkusin het, det ment 'skööl faan eilunen'. Daalang het's efter William Hyde Wollaston, en ingelsken wedenskapsmaan. Tu det skööl hiar sjauer grater eilunen: Isla Wollaston, 221,9 km², 670 meeter huuch Isla Grevy Isla Bayly Isla Freycinet Efter süüden tu lei a Hermite Eilunen mä't Isla de Hornos an Kap Hoorn. Diartesken ferlääpt a Canal Franklin. Commonskategorii: Wollaston Eilunen – Saamlang faan bilen of filmer


At Chileensk Antarktis Teritoorium (spoonsk: Territorio Antártico Chileno) as en dial faan a Antarktis. Hat as uk en chileensk gemeen mä di nööm Antártica uun't prowins Antártica Chilena. Hat amfaadet en regiuun faan a süüdpuul efter nuurden tesken 53 graad an 90 graad waastelk lengde. Man uk Argentiinien an at Ferianagt Könangrik ferlang diar en dial faan. Di internatsionaal Antarktisferdrach sait oober, dat a Antarktis tu nian lun hiart. Antártica as 1.250.257 km² grat an diar wene son 130 wedenskapslidj uun 15 statsioonen, diar oober ei aaltumaal at hialer juar besaat san. "Hoodstääd" as Puerto Covadonga. Commonskategorii: Chileensk Antarktis Teritoorium – Saamlang faan bilen of filmer -75-70Koordinaaten: 75° 0′ S, 70° 0′ W


At Adelielun (fransöösk Terre Adélie) as en smäälen strimel faan a kontinent Antarktikaa tesken 136 graad an 142 graad uastelk lengde. Hat as 432.000 km² grat an woort faan Frankrik ferlangd. Uun det stasion Dumont d’Urville werke 30 bit 80 fransöösk wedenskapslidj. Adelielun hiart tu a Fransöösk Süüd- an Antarktisregiuunen. Commonskategorii: Adélielun – Saamlang faan bilen of filmer


At Ross Teritoorium (ingelsk Ross Dependency) as en dial faan Antarktikaa an a Antarktis, diar faan Neisialun ferlangd woort. Hat as 750.310 km² grat (diarfaan 336.770 km² swääm-is), an leit tesken 160° uastelk an 150° waastelk lengde. Commonskategorii: Ross Teritoorium – Saamlang faan bilen of filmer -80180Koordinaaten: 80° 0′ 0″ S, 180° 0′ 0″ O


Sinkyone spriak (aanj nööm: ? ; ingelsk: Sinkyone language) as det atapaskisk spriak faan't Sinkyone fulk uun Nuurd-Ameerikoo. Snaaket wurden as det fööraal uun Nuurd-Kalifornien (Sinkyone Wilderness State Park; Nuurd-Sinkyone: Scotia - South Fork; Süüd-Sinkyone: South Fork - Phillipsville an Leggett - Shelter Cove) uun a Feriand Stooten faan Ameerikoo. Eel River spriaken Kato spriak (Cahto) Lassik spriak Nongatl spriak Sinkyone spriak Northern Sinkyone (Lholankok Sinkyone) Southern Sinkyone (Shelter Cove Sinkyone) Wailaki spriak Eel Wailaki North Fork Wailaki Pitch Wailaki http://linguistics.berkeley.edu/~survey/languages/eel-river-athabaskan.php Elsasser, Albert B. 1978. Mattole, Nongatl, Sinkyone, Lassik, and Wailaki. In Robert F. Heizer, ed. California, pp. 190-204. (Handbook of North American Indians, Volume 8.) Washington: Smithsonian Institution. Golla, Victor. 2011. California Indian languages. Berkeley: University of California Press.


At Marie Byrd Lun as en dial faan Antarktikaa tesken 158° waastelk längde an 103°24' waast. Hat as näämd efter det wüf faan di US-amerikoonsk forsker Richard Evelyn Byrd. A USA haa det teritoorium ans ferlangd, du det daalang oober ei muar. Hat as 1.610.000 km² grat an ei bewenet. Bütj en letj stak wüüst tesken Egypten an Sudaan (Bir Tawil) as Marie Byrd Lun det iansagst stak lun üüb a welt, diar ei tu en stoot hiart. Commonskategorii: Marie Byrd Lun – Saamlang faan bilen of filmer -75-125Koordinaaten: 75° 0′ 0″ S, 125° 0′ 0″ W


Bir Tawil of Bi'r Tawīl (araabisk بئر طويل, DMG Biʾr Ṭawīl) as en 2.060 kwadrootkilomeeter grat stak wüüst üüb a grens tesken Egypten an Sudan. Hat as näämd efter en suas uun a maden (araabisk بئر, DMG biʾr ‚suas‘) uun't Wadi Tawil, det lung dääl. Bir Tawil as bütj at Marie Byrd Lun uun Antarktikaa ian faan weltwidj tau regiuunen, diar ei tu en stoot hiar. Commonskategorii: Bir Tawil – Saamlang faan bilen of filmer 21.87027777777833.737777777778Koordinaaten: 21° 52′ 13″ N, 33° 44′ 16″ O


Argentiinsk Antarktis Teritoorium At Argentiinsk Antarktis Teritoorium (spoonsk: Antártida Argentina, Argentártida) as en dial faan a Antarktis, diar 1942 faan Argentiinien iinnimen wurden as. Hat leit trinjam a Süüdpuul tesken 25 graad an 74 graad waastelk lengde, an tesken 60 graad an 90 graad süüdelk breetje. Commonskategorii: Argentiinsk Antarktis Teritoorium – Saamlang faan bilen of filmer


Könangin Maud Lun At Könangin Maud Lun (ingelsk: Queen Maud Land, rüsk: Земля Королевы Мод, noorsk: Dronning Maud Land) as en dial faan a Antarktis, diar 1939 faan Norweegen iinnimen wurden as. Hat leit trinjam a Süüdpuul tesken 10 graad waastelk lengde an 15 graad uastelk lengde. Hat as näämd efter Maud faan Gratbritanien an Irlun (1869–1938). Commonskategorii: Könangin Maud Lun – Saamlang faan bilen of filmer


At Peter I. Eilun (ütjspreegen: Peter-di-iarst-eilun; noorsk Peter I Øy, ingelsk Peter I Island, rüsk Остров Пётра I, spoonsk Isla Pedro I) as en ünbewenet eilun föör't Bellingshausen-Sia nai bi Antarktikaa. Hat woort faan Norweegen ferlangd. Efter a Antarktisferdrach woort det oober ei gudkäänd, auer hat süüdelk faan 60° süüdelk breetje leit. Commonskategorii: Peter I. Eilun – Saamlang faan bilen of filmer


Dön Tuamotu-Eilunen (üüb Fraansöösk: Îles Tuamotu, amtelk Archipel des Tuamotu) san en skööl faan eilunen uun a süüd faan a Pasiifik. Uun a nuurdwaast lei dön Marquesas-Eilunen, uun a süüduast Pitcairn, uun a süüdwaast dön Austral-Eilunen an Bass-Eilunen, tu a waast dön Selskap-Eilunen an tu a nuurdwaast Kiribati. A eilunen hiar tu Fraansöösk Polyneesien. At jaft 78 atolen uun't skööl. Dön tjiin gratst diarfaan san: Rangiroa Makemo Hao Anaa Gambier-Eilunen Katiu Makatea Taiaro Apataki Niau Dön tjiin gratst steeden an taarpen uun dön Tuamotu-Eilunen san: Fraansöösk as det amtelk spriik faan a eilunen. Tuamotuisk, ian faan dön Polyneesisk Spriiken, wurt uk snaaket. Mangarevaans as üüb dön Gambier-Eilunen snaaket. Tuamotu het "skööl faan eilunen" üüb Tuamotuisk. French Polynesia, citypopulation.de Commons: Tuamotu-Eilunen – Saamling faan biljen of filmer Moruroa


Chetco spriak (aanj nööm: ? ; ingelsk: Chetco language) as det atapaskisk spriak faan't Chetco fulk (Tceti tunne) uun Nuurd-Ameerikoo. Snaaket wurden as det fööraal uun Oregon (Chetco River) uun a Feriand Stooten faan Ameerikoo. http://www.ethnologue.com/show_language.asp?code=ctc http://www.native-languages.org/chetco.htm James Owen Dorsey (researcher); Baldwin Fairchild (consultant). 2010. Chetco (Tceti tunne) vocabulary and grammatical notes, formerly spoken by the Athapascans living on the Chetco River, Oregon. Survey of California and Other Indian Languages. [1] M. Paul Lewis (editor). 2009. Chetco: a language of United States. SIL International [2] http://multitree.org/codes/ctc.html


Dön Marquesas-Eilunen (üüb Fraansöösk: Îles Marquises, Marquises, amtelk Archipel des Marquises; üüb Nuurdmarquesaans: Te Henua ʻEnana, Süüdmarquesaans: Te Fenua ʻEnata of "At lun faan mensken") san en skööl faan eilunen uun a süüd faan a Pasiifik. Tu a süüd lei dön Tuamotu-Eilunen an tu a waast leit Kiribati. A eilunen hiar tu Fraansöösk Polyneesien. De huuchst ponkt üüb a eilunen as de Oave-Berig (1230 m) üüb Ua Pou Eilun. Dön wichtigst eilunen uun't skööl san: Nuku Hiva Ua Pou Ua Huka Eiao Hatutu Motu Iti Motu One Hiva Oa Tahuata Fatu Hiva Fatu Huku Mohotane Fraansöösk as det amtelk spriik faan a eilunen. Tau Polyneesisk Spriiken, Nuurdmarquesaans an Süüdmarquesaans wurd uk üüb a eilunen snaaket.


Leepra as en kraankes, diar hidj, nerfen an knooken uungrapt (Code A 30 efter ICD). Hat woort faan en bakteerium ütjliaset, at Mycobacterium leprae. Det bakteerium as 1873 faan Gerhard Armauer Hansen fünjen wurden, an det kraankes het diaram uk Morbus Hansen of Hansen-Kraankes. Daalang komt leepra fööraal uun troopisk lunen föör. Arke juar wurd muar üs 100.000 minsken uunstäächt. At WHO hed ham föörnimen, leepra bit tu't juar 2005 ütj a welt tu skaafin, man det hää ei loket, auer det so loong düüret, iar dü wat markst faan det kraankes. An do heest dü det bakteerium al widjer ferdiald tu ööder minsken. Commonskategorii: Leepra – Saamlang faan bilen of filmer


A Nuurdwaastelk Hawaii-Eilunen (ingelsk Northwestern Hawaiʻian Islands NWHI, hawaiiaans: Papahānaumokuākea) san en keed faan letj eilunen, atolen an koralenraber uun a Pasiifik. Jo hiar aaltumaal tu't Honolulu County bit üüb a Midway-Eilunen (United States Minor Outlying Islands). A miasten san ünbewenet. 1) Wedenskapslidj Commonskategorii: Nuurdwaastelk Hawaii-Eilunen – Saamlang faan bilen of filmer