Neiva (ütjspriik üüb Spaans: [ˈnei̯.βa]) as en steed uun de süüdamerikoons stoot Kolumbien. At steed leit uun süüdwaast faan't lun. Det hee 326.200 lidj (2017). Det as at hoodsteed faan det Huila Department. Columbia, citypopulation.de


Pasto of San Juan de Pasto (ütjspriik üüb Spaans: [saŋ ˈxwan de ˈpasto]) as en steed uun de süüdamerikoons stoot Kolumbien. At steed leit uun süüdwaast faan't lun. Det hee 376.300 lidj (2017). Det as at hoodsteed faan det Nariño Department. Columbia, citypopulation.de


De Dörtigjuarig Krich wiar en poliitisk an religiöös konflikt, diar föl europeeisk lunen paart uun hed, man för't miast uun det Halig Röömsk Rik wiar. A krich wooret faan 1618 tu 1648 an kaam mä de Waastfeelsk Frees tu aanj. Gustav II. Adolf, köning faan Sweeden. Christian IV., köning faan Denemark. Ferdinand II., keiser faan det Halig Röömsk Rik. Filip IV., köning faan Spanje. Friedrich V., kurfürst faan Pfalz an köning faan Böömen. Ludwig XIII., köning faan Frankrik Albrecht Wallenstein, generool. Johann T’Serclaes von Tilly, generool. Peter Ernst II. von Mansfeld, generool. Commons: Dörtigjuarig Krich – Saamling faan biljen of filmer


Pereira as en steed uun de süüdamerikoons stoot Kolumbien. At steed leit uun waast faan't lun. Det hee 401.200 lidj (2017). Det as at hoodsteed faan det Risaralda Department. Columbia, citypopulation.de


Popayán as en steed uun de süüdamerikoons stoot Kolumbien. At steed leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 252.500 lidj (2017). Det as at hoodsteed faan det Cauca Department. Columbia, citypopulation.de


Puerto Carreño as en steed uun de süüdamerikoons stoot Kolumbien. At steed leit uun a uast faan't lun. Det hee 13.700 lidj (2017). Det as at hoodsteed faan det Vichada Department. Columbia, citypopulation.de


Quibdó of San Francisco de Quibdó (ütjspriik üüb Spaans: [kiβˈðo]) as en steed uun de süüdamerikoons stoot Kolumbien. At steed leit uun a waast faan't lun. Det hee 108.600 lidj (2017). Det as at hoodsteed faan det Chocó Department. Columbia, citypopulation.de


Riohacha (ütjspriik üüb Spaans: [rjoˈa.tʃa]) as en steed uun de süüdamerikoons stoot Kolumbien. At steed leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 236.800 lidj (2017). Det as at hoodsteed faan det La Guajira Department. Columbia, citypopulation.de


San José del Guaviare (ütjspriik üüb Spaans: [saŋ xoˈse ðel ɣwaˈβja.ɾe]) as en steed uun de süüdamerikoons stoot Kolumbien. At steed leit uun a süüduast faan't lun. Det hee 46.700 lidj (2017). Det as at hoodsteed faan det Guaviare Department. Columbia, citypopulation.de


Santa Marta (ütjspriik üüb Spaans: [ˌsanta ˈmaɾta]) as en steed uun de süüdamerikoons stoot Kolumbien. At steed leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 482.700 lidj (2017). Det as at hoodsteed faan det Magdalena Department. Columbia, citypopulation.de


Sincelejo (ütjspriik üüb Spaans: [sinseˈlexo]) as en steed uun de süüdamerikoons stoot Kolumbien. At steed leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 265.400 lidj (2017). Det as at hoodsteed faan det Sucre Department. Columbia, citypopulation.de


Tunja (ütjspriik üüb Spaans: [ˈtuŋha]) as en steed uun de süüdamerikoons stoot Kolumbien. At steed leit uun a maden faan't lun. Det hee 187.700 lidj (2017). Det as at hoodsteed faan det Boyacá Department. Columbia, citypopulation.de


Valledupar (ütjspriik üüb Spaans: [baʝeðuˈpaɾ]) as en steed uun de süüdamerikoons stoot Kolumbien. At steed leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 405.100 lidj (2017). Det as at hoodsteed faan det Cesar Department. Columbia, citypopulation.de


Villavicencio (ütjspriik üüb Spaans: [biʎaβiˈsensjo]) as en steed uun de süüdamerikoons stoot Kolumbien. At steed leit uun a maden faan't lun. Det hee 482.000 lidj (2017). Det as at hoodsteed faan det Meta Department. Columbia, citypopulation.de


San Andrés (ütjspriik üüb Spaans: [ˌsan anˈdɾes]) as en steed uun de süüdamerikoons stoot Kolumbien. At steed leit uun a nuurd faan det San Andrés Eilun, uun't Kariibik, ei widj faan a uasteeg faan Nikaraagua. Det hee 53.700 lidj (2017). Det as at hoodsteed faan det Eilunen faan San Andrés, Providencia an Santa Catalina Department. Columbia, citypopulation.de


Det Waast Prowins (üüb Singhaleesk: බස්නාහිර පළාත Basnāhira Paḷāta, üüb Taamil: மேல் மாகாணம் Mēl Mākāṇam) as ian faan dön njüügen prowinsen faan Sri Lanka. Det hee 5.851.130 lidj (2012). At hoodsteed faan’t prowins as Colombo. Sri Lanka (Democratic Socialist Republic of Sri Lanka): Provinces, citypopulation.de


Det Nuurdwaast Prowins (üüb Singhaleesk: වයඹ පළාත Vayamba Paḷāta, üüb Taamil: வட மேல் மாகாணம் Vaṭamēl Mākāṇam) as ian faan dön njüügen prowinsen faan Sri Lanka. Det hee 2.380.861 (2012). At hoodsteed faan’t prowins as Kurunegala. Sri Lanka (Democratic Socialist Republic of Sri Lanka): Provinces, citypopulation.de


Det Sentraal Prowins (üüb Singhaleesk: මධ්‍යම පළාත Madhyama Paḷāta, üüb Taamil: மத்திய மாகாணம் Mattiya Mākāṇam) as ian faan dön njüügen prowinsen faan Sri Lanka. Det hee 2.571.557 (2012). At hoodsteed faan’t prowins as Kandy. Sri Lanka (Democratic Socialist Republic of Sri Lanka): Provinces, citypopulation.de


Kadüülfögler (Strigiformes) san en order faan fögler (Aves), huar auer 140 slacher tu tääld wurd. A miasten san uun a naacht uun a gang. Strigidae (Kadüülen) Asioninae Asio – Nesasio – Pseudoscops Striginae Bubo – Jubula – Ketupa – Lophostrix – Margarobyas – Megascops – Otus – Psiloscops – Ptilopsis – Pulsatrix – Pyrroglaux – Scotopelia – Strix Surniinae Aegolius – Athene – Glaucidium – Heteroglaux – Micrathene – Ninox – †Sceloglaux – Surnia – Uroglaux – Xenoglaux Tytonidae (Türnüülen) Phodilus – Tyto Uarkadüülen (Asio) Hurnüül (Asio otus) Kadüül (Asio flammeus) Stiankautsen (Athene) Stiankauts (Athene noctua) Uuhus (Bubo) Uuhu (Bubo bubo) Boskkautsen (Ninox) Kautsen (Strix) Kauts (Strix aluco) Tyto Türnüül (Tyto alba) Commonskategorii: Kadüülfögler – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Kadüülfögler


Det Süüd Prowins (üüb Singhaleesk: දකුණු පළාත Dakuṇu Paḷāta, üüb Taamil: தென் மாகாணம் Teṉ Mākāṇam) as ian faan dön njüügen prowinsen faan Sri Lanka. Det hee 2.477.285 (2012). At hoodsteed faan’t prowins as Galle. Sri Lanka (Democratic Socialist Republic of Sri Lanka): Provinces, citypopulation.de


Det Uast Prowins (üüb Singhaleesk: නැගෙනහිර පළාත Nægenahira Paḷāta, üüb Taamil: கிழக்கு மாகாணம் Kiḻakku Mākāṇam) as ian faan dön njüügen prowinsen faan Sri Lanka. Det hee 1.555.510 (2012). At hoodsteed faan’t prowins as Trincomalee. Sri Lanka (Democratic Socialist Republic of Sri Lanka): Provinces, citypopulation.de


Det Choiseul Prowins (üüb Ingels: Choiseul Province) as ian faan dön prowinsen faan dön Salomoon-Eilunen. Det hee 26.379 lidj (2009). At hoodsteed faan't prowins as Taro. Solomon Islands, citypopulation.de


Dön Papuaans Spriiken san muar spriikfamiljin an isoliaret spriiken, wat uun Nei-Guinea an üüb enkelt eilunen, wat trinjenam Nei-Guinea (Salomoonen, Halmahera an Timor) lei, spreegen wurd. At jaft 800 spriiken uun detheer skööl mä amanbi 4 miljuunen spreegern. Dön gratst spriiken uun detheer skööl san: Waast-Dani (uun 1993, 180.000 spreegern) an Ekari (uun 1985, 100.000 spreegern) uun dön waasthuuchlunen faan Nei-Guinea uun Indoneesien, an Enga (uun 2000, 230.000 spreegern), Huli (uun 2011, 150.000 spreegern), an Melpa (uun 1991, 130.000 spreegern) uun dön uasthuuchlunen faan Papua-Nei-Guinea. Tu a waast faan Nei-Guinea, san dön gratst spriiken Makasae uun Uasttimor (uun 2010, 100.000 spreegern) an Galela uun Halmahera (uun 1990, 80.000 spreegern). Tu a uast, wurd Terei (uun 2003, 27.000 spreegern) an Naasioi (uun 2007, 20.000 spreegern) üüb Bougainville Eilun spreegen.


Kiribaati [kiri'ba:ti], amtelk det Republiik faan Kiribaati as en eilunstoot uun't Pasiifik. A stoot hee'n föltaal faan eilunen uun Mikroneesien an Polyneesien, wat auer en widj gebiit uun a nuurd an uun a süüd faan't Ekwaator lei. Tu a nuurd lei dön United States Minor Outlying Islands, tu a süüduast leit Fraansöösk Polyneesien, tu a süüd lei dön Cook-Eilunen, Tokelau an Tuwaalu, tu a waast Nauru an dön Tupslööden Stooten faan Mikroneesien an uun a nuurdwaast dön Marshall-Eilunen. At lun as faan a kliimawaanel trüüwet. Efter bereegning faan't Wäältbeenk küd at eilunstoot uun't juar 2050 för't miast ei muar bewenboor an letst 2070 auersweemd wees. At lun hee 110.136 lidj (2015). At hoodsteed faan't lun as Tarawa. At lun leit uun Mikroneesien. Det bestäänt ütj trii sköölen faan eilunen: det Gilbert Skööl , det Line Skööl an det Phoenix Skööl. Dön bewenet eilunen haa eilunriader: Banaba Eilun Banaba Tarawa Eilun Betio (Tarawa) South Tarawa (Tarawa) North Tarawa (Tarawa) North Gilbert Eilunen Makin Butaritari Marakei Abaiang Central Gilbert Eilunen Maiana Abemama Kuria Aranuka South Gilbert Eilunen Nonouti North Tabiteuea (Tabiteuea) South Tabiteuea (Tabiteuea) Beru Nikunau Onotoa Tamana Arorae Phoenix Eilunen Kanton Line Eilunen Kiritimati Tabuaeran Teraina Föör suwereniteet hed at lun


Kadüülen (Strigidae) san ian faan tau familin faan a Kadüülfögler (Strigiformes). Uarkadüülen (Asio) Hurnüül (Asio otus) Kadüül (Asio flammeus) Stiankautsen (Athene) Stiankauts (Athene noctua) Uuhus (Bubo) Uuhu (Bubo bubo) Boskkautsen (Ninox) Kautsen (Strix) Kauts (Strix aluco) Asioninae Asio – Nesasio – Pseudoscops Striginae Bubo – Jubula – Ketupa – Lophostrix – Margarobyas – Megascops – Otus – Psiloscops – Ptilopsis – Pulsatrix – Pyrroglaux – Scotopelia – Strix Surniinae Aegolius – Athene – Glaucidium – Heteroglaux – Micrathene – Ninox – †Sceloglaux – Surnia – Uroglaux – Xenoglaux Commonskategorii: Kadüülen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Kadüülen


Tuwaalu [tuˈvaːlu], amtelk Konstitutschunel Monarchii Tuwaalu as en eilunstoot uun't Pasiifik. Tu a nuurd leit Kiribaati, uun a uast Tokelau, tu a süüduast lei Samoa an Wallis an Futuna, tu a süüd leit Fidschi an tu a waast dön Salomoon-Eilunen. Det hee 10.640 lidj (2012). At hoodsteed faan't lun as Funafuti. At lun as dial faan Polyneesien. At lun hee tjiin distrikten: A eilunen wurd uun det 19. juarhunert dön Ellice-Eilunen neemd. 1877 kaam jo oner britisk ferwalting an wurd 1892 dial faan det britisk protektoraat Gilbert- an Ellice-Eilunen. 1915 wurd a eilunen ofisiel en kolonii. At lun wurd 1978 suwereen. Tuwaalu as en parlamentaarisk monarchii. At stootsbaas as de britisk monarch, tu tidj Köning Kaarl III.. Hi hee de amtelk tiitel Charles the Third, by the Grace of God King of Tuvalu and of His other Realms and Territories, Head of the Commonwealth. En generoolguwernöör, diar üüb a riad faan a premier-minister neemd wurt, fertreet a monarch üüb a eilunen an hee bluat representatiiw apgoowen. Tuwaalu as sant 5. September 2000 lasmoot faan dön Feriand Natschuunen. Suwereen stooten uun Polyneesien: Cook-Eilunen, Nei-Sialun, Niue, Samoa, Tonga, Tuwaalu. Tuvalu, citypopulation.de


Det Aiwo Distrikt as ian faan dön fjauertanj distrikten faan Nauru. At distrikt leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 1220 lidj (2011). At distrikt hee aacht taarpen: Aiwo Aribweabwe Eaterienago Eatoborowada Gabab Orro Tebata Tsigamei Nauru, citypopulation.de


Det Anabar Distrikt as ian faan dön fjauertanj distrikten faan Nauru. At distrikt leit uun a nuurduast faan't lun. Det hee 452 lidj (2011). At distrikt hee füftanj taarpen: Adibor Aeibur Anabar Araro Areb Atebar Atibuyinor Atowong Bagetareor Bodeadi Eaterieri Imweteyung Wereda Yaterangia Yuwinengin Nauru, citypopulation.de


Det Anetan Distrikt as ian faan dön fjauertanj distrikten faan Nauru. At distrikt leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 587 lidj (2011). At distrikt hee twaalew taarpen: Anebweyan Anuuroya Atedi Eatebibido Eatedeta Eateduna Ibwerin Mediteru Mererawua Mwea Ngengan Ronawi Nauru, citypopulation.de


Det Anibare Distrikt as ian faan dön fjauertanj distrikten faan Nauru. At distrikt leit uun a uast faan't lun. Det hee 226 lidj (2011). At distrikt hee sööwentanj taarpen: Adreyi Agabwe Anakawidua Anera Anitobu Aribeang Ate Boneda Bweranibek Bweteboe Bweteoaru Eatedogi Etamor Gene Kawinanut Merubo Yanmwitebwiyeye Nauru, citypopulation.de


Türnüülen (Tytonidae) san ian faan tau familin faan a kadüülfögler. Phodilus P. assimilis - P. badius - P. prigoginei Tyto T. alba – T. almae – T. aurantia – T. capensis – T. deroepstorffi – T. furcata – T. glaucops – T. inexspectata – T. javanica – T. longimembris – T. manusi – T. multipunctata – T. nigrobrunnea – T. novaehollandiae – T. rosenbergii – T. sororcula – T. soumagnei – T. tenebricosa Tyto Türnüül (Tyto alba) Commonskategorii: Türnüülen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Türnüülen


Det Baitsi Distrikt as ian faan dön fjauertanj distrikten faan Nauru. At distrikt leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 513 lidj (2011). At distrikt hee füftanj taarpen: Adrurior Aeonun Anakawida Anut Ataneu Atirabu Baiti Deradae Ibedwe Imangengen Imaraga Mangadab Mereren Umaruru Yatabang Nauru, citypopulation.de


Det Boe Distrikt as ian faan dön fjauertanj distrikten faan Nauru. At distrikt leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 851 lidj (2011). At distrikt hee fjauer taarpen: Anamangidrin Atubwinumar Biteye Kareeub Nauru, citypopulation.de


Det Buada Distrikt as ian faan dön fjauertanj distrikten faan Nauru. At distrikt leit uun a süüd faan't lun. Det hee 739 lidj (2011). At distrikt hee fjauertanj taarpen: Abwaw Adungidungur Anakawidwo Anoreo Ara Aromwemwe Bangabanga Bogi Eanuawirieria Eateegoba Oreb Redeta Ubweno Webwebin Nauru, citypopulation.de


Det Denigomodu Distrikt as ian faan dön fjauertanj distrikten faan Nauru. At distrikt leit uun a waast faan't lun. Det hee 307 lidj (2011). At distrikt hee aagetanj taarpen: Aioe Anapodu Anatip Anerowe Anibawo Ariyeyen Atumurumur Bowagae Butimangum Bwaterangerang Bwerigi Eateneno Ibuge Imwitada Ruebe Tarawoa Yangor Yaranemat Nauru, citypopulation.de


Det Ewa Distrikt as ian faan dön fjauertanj distrikten faan Nauru. At distrikt leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 446 lidj (2011). At distrikt hee tretanj distrikten: Abab Aiburi Anna Aramen Anwer Arubo Autibwere Boreboren Ewa Marerawua Medang Yoe Yorangeb Nauru, citypopulation.de


Hililöön (uwe Tutsk: Helgoland, uwe Ingelsk: Heligoland) is en ailöön öön e Nöördsii än en gemeende öön de Pinnebeerch Krais.


Haliloun (åw Tjüsch: Helgoland, åw Ängelsch: Heligoland) äs en äiloun oun e Noordsäi än en gemiine oun di Pinnebeerj Krais.


Klaus Störtebeker (* amanbi 1360, ferlicht uun Wismar; † efter't saien 20. Oktuuber 1401 uun Hamborig), wiar en piraat an een faan dön föörstmaaner faan a skööl faan piraaten, wat Likedeeler of Witaalienbreler het. A likedeelern wurd uursprüngelk uun en krich twesken Denemark an Sweeden hüürd, jin a Deensken tu stridjen an det belaagert sweeds hoodsteed Stockholm mä iidjwooren tu fersurgin. Efter a aanj faan a krich ruuwet a likedeelern för jo salew. Wiartshüs Likedeeler, Oomrem


Klaus Störtebeker (juar ünseeker)


Faskiarner (Pandionidae) san en famile faan Gripfögler, huar't man tau slacher faan jaft. Faskiarn (Pandion haliaetus) P. h. carolinensis P. h. haliaetus P. h. ridgwayi Austraalisk Faskiarn (Pandion cristatus) Commonskategorii: Faskiarner – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Faskiarner


1401 wiar det iarst juar faan't 15. juarhunert. 12. Mei: Keiser Shōkō faan Jaapaan († 1428) 20. Oktuuber: Klaus Störtebeker (dootem ünseeker)


Det Ijuw Distrikt as ian faan dön fjauertanj distrikten faan Nauru. At distrikt leit uun a nuurduast faan't lun. Det hee 178 lidj (2011). Taarpen: Adwongeo Anebenok Aro Bogemaru Eatabwerik Eatamebure Eatibwer Etur Ganokoro Tieniben Urigomagom Nauru, citypopulation.de


Det Meneng Distrikt as ian faan dön fjauertanj distrikten faan Nauru. At distrikt leit uun a süüduast faan't lun. Det hee 1380 lidj (2011). Nauru, citypopulation.de


Det stääd Wismar leit bi't Uastsiaküst faan Mecklenburg-Föörpomern üüb't aanj faan't Wismarer Bocht. Hat as kreisstääd faan a Lunkreis Nuurdwaastmecklenburg an en Hansestääd. Statistisches Amt M-V – Bevölkerungsstand der Kreise, Ämter und Gemeinden 2017 (XLS-Datei) (Iinwenertaalen huuchreegent efter 2011). (Halep üüb sjiisk) Commonskategorii: Wismar – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Wismar (sjiisk) Klaus Störtebeker


Nuurdwaastmecklenborag as en lunkreis uun Mecklenborag-Föörpomern bi't Uastsiaküst. Trinjam lei di Lunkreis Rostock, det kreisfrei stääd Schwerin an di lunkreis Ludwigslust-Parchim. Uun't waasten leit di Kreis Hertoochdoom Lauenburg an det kreisfrei stääd Lübeck. Kreisstääd as Wismar. Amtfrei gemeenen Grevesmühlen, Stääd (10.410) Eilun Poel (2490) Wismar, Hansestääd (42.906) Amten mä gemeenen an stääden * (diar sat at ferwaltang) Statistisches Amt M-V – Bevölkerungsstand der Kreise, Ämter und Gemeinden 2017 (XLS-Datei) (Iinwenertaalen huuchreegent efter 2011). (Halep üüb sjiisk) Commons: Lunkreis Nuurdwaastmecklenborag – Saamlang faan bilen of filmer


Det Nibok Distrikt as ian faan dön fjauertanj distrikten faan Nauru. At distrikt leit uun a nuurdwaast faan't lun. Det hee 484 lidj (2011). Nauru, citypopulation.de


Det Uaboe Distrikt as ian faan dön fjauertanj distrikten faan Nauru. At distrikt leit uun a nuurdwaast faan't lun. Det hee 318 lidj (2011). Nauru, citypopulation.de


Det Yaren Distrikt as ian faan dön fjauertanj distrikten faan Nauru. At distrikt leit uun a süüd faan't lun. Det hee 747 lidj (2011). Nauru, citypopulation.de


Tonga, amtelk at Köningrik faan Tonga as en eilunstoot uun a süüd faan't Pasiifik, uun Polyneesien. A eilunen wurd uk iar Frinjskapseilunen neemd. Tu a nuurd leit Samoa, tu a nuurduast Ameerikoonsk Samoa, tu a uast lei Niue an dön Cook-Eilunen, tu a süüdwaast leit Neisialun, tu a waast Fidschi an tu a nuurdwaast Wallis an Futuna. At lun hee 100.651 lidj (2016). At hoodsteed faan't lun as Nukuʻalofa. At lun as dial faan Polyneesien. At lun hee fiiw diwisioonen: 1900 wurd at lun en britisk protektoraat. 1970 wurd at lun suwereen. At lun as en parlamentaarisk arew-monarchii. A köning faan't lun sant 2012 as Tupou VI.. Tonga as sant 14. September 1999 lasmoot faan dön Feriand Natschuunen. Suwereen stooten uun Polyneesien: Cook-Eilunen, Nei-Sialun, Niue, Samoa, Tonga, Tuwaalu. Tonga: Administrative Division, citypopulation.de Tonga: Administrative Division, citypopulation.de Tonga: Administrative Division, citypopulation.de


At list faan ISO 3166-2-Codes för Irak wiset di code för 18 Gouvernements (muḥāfaẓāt, Singular muḥāfaẓa). A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Irak IQ), di ööder as di code för Gouvernement. Der Landescode wurde am 30. Oktober 2014 zuletzt aktualisiert. 1 bis 2006 at-Ta'mim, bis 2014 Code IQ-TS ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden. iso.org: Online Browsing Platform


33.33333333333344.383333333333Koordinaaten: 33° 20′ N, 44° 23′ O Bagdad (araabisk بغداد Baghdad, DMG Baġdād, kurdisk بەغدا Beẍda, faan persisk „faan God den“) as det hoodstääd faan a Iraak an faan det Guwernement Bagdad. Diar lewe muar üs 5 miljuun iinwenern, uun det hoodstäädregiuun muar üs 11 miljuunen. Det as bal a heleft faan't hialer lun. Sodenang as Bagdad uk a madelponkt faan't poliitisk, kulturel, an ökonoomisk leewent uun a Iraak. Diar san a grat uniwersiteeten, teootern an museums. Jordaanien Amman, Jordaanien Liibanon Beirut, Liibanon Egypten Kairo, Egypten Brasiilien Rio de Janeiro, Brasiilien Mean climatic data Bagdad Commonskategorii: Bagdad – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Bagdad (sjiisk)


3645Koordinaaten: 36° 0′ N, 45° 0′ O At Autonoom Regiuun Kurdistaan (kurdisk هه‌رێمی کوردستان Herêma Kurdistan, araabisk إقليم كردستان Iqlīm Kurdistān) as en autonoom regiuun uun a Iraak. Hat hää en aanj parlament uun Erbil (Hewlêr), an aanj militeer (Peschmerga). Commonskategorii: Autonoom Regiuun Kurdistaan – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Kurdistaan (sjiisk) Wikimedia Atlas: Autonoom Regiuun Kurdistaan – Geograafisk an histoorisk koorden


22. Febrewoore: Robert II. wurd köning faan Skotlun.


04. April: Jaakob I. wurd köning faan Skotlun. 04. April: Robert III., köning faan Skotlun (* amanbi 1337 of 1340)


21. Febrewoore: Jaakob II. wurd köning faan Skotlun. 21. Febrewoore: Jaakob I., köning faan Skotlun (* 1394)


1316 wiar det seekstanjst juar faan det 14. juarhunert. 02. Marts: Robert II., köning faan Skotlun († 1390) 04. Mei: Kaarl IV., köning faan a röömsken, röömsk-tjiisk köning, köning faan Böömen an köning faan Itaalien († 1378)


1394 wiar det fjauer-an-neegentigst juar faan det 14. juarhunert. Jüüle: Jaakob I., köning faan Skotlun († 1437)


16. Oktuuber: Jaakob II., köning faan Skotlun († 1460)


Jaakob I. (üüb Ingels an Skots: James I, üüb Geelisk: Seumas I; * 25. Jüüle 1394 uun det Dunfermline Palace; † 21. Febrewoore 1437 uun Perth) wiar faan 1406 tu san duas köning faan Skotlun. Hi wurd üüs traad dring faan Robert III. an sin wüf Annabella Drummond bäären. 1399 wurd Jaakob san aatj, köning Robert III., kraank an san bruler, Daawid, wurd uunsteedhualer tup mä hör unkel, Robert, hertooch faan Albany. En stridj twesken Daawid an a hertooch faan Albany bruch ütj. Daawid wurd faan san unkel iinsperet an hi Marts 1402 stoorew. At surig am Jaakob sin seekerhaid wuks auer wonter 1405/1406 an at wurd ploonet, ham tu Frankrik tu stjüüren. Febrewoore 1406 wurd Jaakob twüngen, uun a borig Bass Rock uun’t Firth of Forth tuflucht tu schükin, efter sin eskoort faan uunhingern, faan Archibald 4. Earl faan Douglas uungreeben wurden wiar. Hi bleew diar tu maden Marts, üüs hi’n skab bestiigd, am tu Frankrik tu faaren. 22. Marts naam piraaten at skab an ded a prins tu a köning faan Ingelun auer. 4. April stoorew köning Robert III. an wurd Jaakob uun’t ääler faan elwen köning faan Skotlun, uk wan hi uun gefangenskap wiar. Sin gefangenskap uun


Kim Jong-un as a föörmaaan faan't Komitee för Stootsuungeleegenhaiden faan det Demokraatisk Folksrepubliik Korea, boowerkomandöör faan det Koreaans Folksarmee an föörmaan faan't Partei faan a Werker faan Korea as uk sant 29. Deetsember 2011 de soneemd „Boowenst Feerer“ faan det DFRK. Hi as de traad an jongst dring faan Kim Jong-il an sin traad wüf Ko Yong-hi. Feerers faan Nuurdkorea: Kim Il-sung (1948-1994), Kim Jong-il (1994-2011), Kim Jong-un (2011-). Commonskategorii: Kim Jong-un – Saamlang faan bilen of filmer


Det Ariana Guwernement (üüb Araabsk: ولاية أريانة Wilāyat Ariyānah; üüb Fraansöösk: Le Gouvernorat de l'Ariana) as ian faan dön fjauer-an-twuntig guwernementen faan Tuneesien. At guwernement leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 576.088 lidj (2014). At hoodsteed faan’t guwernement as Ariana. At guwernement hee sööwen lunkreiser (üüb Fraansöösk: délégations): Ariana Steed Ettadhamen Kalâat el-Andalous La Soukra Mnihla Raoued Sidi Thabet Tunisia, citypopulation.de


Köömenplaanten (Carum) san en plaantenskööl uun det famile faan a Skiremplaanten (Apiaceae). Diar hiar muar üs 20 slacher tu. C. appuanum – C. asinorum – C. atlanticum – C. bretschneideri – C. buriaticum – C. carvi – C. caucasicum – C. graecum – C. heldreichii – C. iminouakense – C. jahandiezii – C. lacuum – C. leucocoleon – C. meifolium – C. meoides – C. polyphyllum – C. porphyrocoleon – C. proliferum – C. rupicola – C. seselifolium – C. takenakae – C. wolffianum Commonskategorii: Köömenplaanten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Köömenplaanten


Gaalrutplaanten (Cicuta) san en plaantenskööl uun det famile faan a Skiremplaanten (Apiaceae). Jo san giftag. Uun Euroopa jaft at man ään slach, at Gaalrut (Cicuta virosa). C. bulbifera – C. douglasii – C. maculata – C. virosa Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid Commonskategorii: Gaalrutplaanten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Gaalrutplaanten


Maantrau (Eryngium) as en plaantenskööl uun det famile faan a Skiremplaanten (Apiaceae). Diar jaft at son 230 slacher faan. Di aparte nööm komt faan Eryngium campestre ("Fial-Maantrau"). Det skal üs afrodisiakum halep, am at seksualiteet uun a gang tu fun. E. agavifolium – E. alismifolium – E. aloifolium – E. alpinum – E. alternatum – E. amethystinodes – E. amethystinum – E. amorginum – E. andicolum – E. anomalum – E. antiatlanticum – E. aquaticum – E. aquifolium – E. argyreum – E. aristulatum – E. armatum – E. aromaticum – E. articulatum – E. arvense – E. atlanticum – E. babadaghensis – E. balansae – E. baldwinii – E. beckii – E. beecheyanum – E. biehersteinianum – E. billardierei – E. billardieri – E. bithynicum – E. boissieuanum – E. bolivianum – E. bonplandii – E. bornmuelleri – E. bourgatii – E. brasiliense – E. bromeliifolium – E. buchtienii – E. bungei – E. bupleuroides – E. cabrerae – E. caeruleum – E. caespitiferum – E. calaster – E. campestre – E. canaliculatum – E. cardesii – E. carlinae – E. carlinoides – E. castrense – E. caucasicum – E. cervantesii – E. chubutense – E. ciliatum – E.


Det Béja Guwernement (üüb Araabsk: ولاية باجة Wilāyat Bājah; üüb Fraansöösk: Le Gouvernorat de Béja) as ian faan dön fjauer-an-twuntig guwernementen faan Tuneesien. Det hee 303.032 lidj (2014). At hoodsteed faan’t guwernement as Béja. At guwernement hee njüügen lunkreiser (üüb Fraansöösk: délégations): Amdoun Béja Nord Béja Sud Goubellat Medjez el-Bab Nefza Téboursouk Testour Thibar Tunisia, citypopulation.de


Det Ben Arous Guwernement (üüb Araabsk: ولاية بن عروس Wilāyat Bin ‘Arūs; üüb Fraansöösk: Le Gouvernorat de Ben Arous) as ian faan dön fjauer-an-twuntig guwernementen faan Tuneesien. Det hee 631.842 lidj (2014). At hoodsteed faan’t guwernement as Ben Arous. At guwernement hee twaalew lunkreiser (üüb Fraansöösk: délégations): Ben Arous Bou Mhel el-Bassatine El Mourouj Ezzahra Fouchana Hammam Chott Hammam Lif Mohamedia Medina Jedida Mégrine Mornag Radès Tunisia, citypopulation.de


Pimpinella as en plaantenskööl uun det famile faan a Skiremplaanten (Apiaceae). Diar jaft at son 150 slacher uun Euraasien an Afrikoo faan, di wichtagst as Anis (Pimpinella anisum). Commonskategorii: Pimpinella – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Pimpinella


Pitersileplaanten san en plaantenskööl uun det famile faan a Skiremplaanten (Apiaceae). Diar jaft at man tau slacher faan. Pitersile (P. crispum) Wil Pitersile (P. segetum) Commonskategorii: Pitersileplaanten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Pitersileplaanten


A Krimkrich (üüb Rüs: Восточная война Wostotschnaja wojna of Крымская война Krymskaja wojna, üüb Türkisk: Kırım Savaşı, üüb Ingels: the Crimean War, üüb Fraansöösk: la Guerre de Crimée an üüb Italjeens: la guerra di Crimea) wiar en militeerisk konflikt twesken Rüslun üüb det ian sidj an det Osmaans Rik an uk sin ferbündeten Frankrik, det Ferianigt Köningrik an (sant 1855) uk Sardiinien-Piedmont üüb det öler sidj. A krich wooret faan Oktuuber 1853 tu Febrewoore 1856. Det begand üüs de njüügenst Rüs-Türkisch Krich, diaruun dön waasteuropeeisk meechten iingreeb, am en ütjwidjing faan rüs territoorium üüb kosten faan det swaket Osmaans Rik tu ferhanrin. Uun deheer krich naam lidj üüs Florence Nightingale, begrünjiger faan de modern waastelk kraankenpleege, Lew Tolstoj, rüs skriiwer, an Henry Berkeley Fitzhardinge Maxse, lääder onerguwernöör an guwernöör faan Haliglun dial.


Sir Charles Hamilton, 2. Baronet Hamilton faan Trebinshun Hüs (* 25. Mei 1767; † 14. September 1849 uun Iping, Sussex, Ferianigt Köningrik) wiar en ofisiar bi det britisk mariin, ufordnet uun det britisk parlament,) an guwernöör faan Neufundland (1818-1823).


Major Richard Pattinson (* 1809; † 1875) wiar faan 7. Marts 1857 tu 14. Mei 1863 britisk onerguwernöör faan Haliglun. [1] Portreet faan Richard Pattinson an sin wüf faan det National Portrait Gallery (üüb Ingels).


Wil Pitersile as ään faan tau slacher uun det skööl faan a Pitersileplaanten (Petroselinum). Jo hiar tu det famile faan a Skiremplaanten (Apiaceae). Wil Pitersile lewet uun Waast- an Süüdeuroopa. Commonskategorii: Wil Pitersile – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Wil Pitersile


Araalienplaanten (Araliaceae) san en plaantenfamile uun det order faan a Apiales. Diar hiar tau onerfamilin mä 43 bit 55 sköölen an amanbi 1450 slacher tu. Jo lewe miast uun a troopen. Hydrocotyloideae Aralioideae Anakasia – Aralia – Astrotricha – Brassaiopsis – Cephalaralia – Cheirodendron – Chengiopanax – Cussonia – Dendropanax – Eleutherococcus – Fatsia – Gamblea – Harmsiopanax – Hedera – Heteropanax – Hunaniopanax – Hydrocotyle – Kalopanax – Macropanax – Megalopanax – Merrilliopanax – Meryta – Motherwellia – Neopanax – Oplopanax – Oreopanax – Osmoxylon – Panax – Pentapanax – Plerandra – Polyscias – Pseudopanax – Raukaua – Schefflera – Seemannaralia – Sinopanax – Stilbocarpa – Tetrapanax – Trachymene – Trevesia – Woodburnia Commonskategorii: Araalienplaanten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Araalienplaanten


Schefflera (ütjspreegen: Schefleera) of Strualaraalien san en plaantenskööl uun det famile faan a Araalienplaanten (Araliaceae). Diar jaft at 500 bit 1100 slacher faan. Jo waaks miast uun a troopen faan Aasien an Austraalien. Sch. actinophylla Sch. arboricola Holt faan Sch. gabriellae Sch. wallichiana Commonskategorii: Schefflera – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Schefflera


A Siigbleedplaanten (Caprifoliaceae, faan lat. capra = at siig an folium = at bleed) san en plaantenfamile uun det order faan a Dipsacales. Diar hiar sääks onerfamilin an amanbi 40 sköölen tu. Caprifolioideae – Diervilloideae – Dipsacoideae – Linnaeoideae – Morinoideae – Scabiosoideae – Valerianoideae Abelia – Aretiastrum – Astrephia – Bassecoia – Belonanthus – Centranthus – Cephalaria – Diabelia – Diervilla – Dipelta – Dipsacus – Ebulum – Fedia – Heptacodium – Knautia – Kolkwitzia – Leycesteria – Linnaea – Lomelosia – Lonicera – Metalonicera – Morina – Nardostachys – Patrinia – Phenianthus – Phyllactis – Plectritis – Pseudobetckea – Pterocephalidium – Pterocephalodes – Pterocephalus – Pterothamnus – Pycnocomon – Scabiosa – Simenia – Sixalix – Spongostemma – Succisa – Succisella – Symphoricarpos – Triosteum – Triplostegia – Valeriana – Valerianella – Vesalea – Weigela – Xylosteon – Zabelia Commonskategorii: Siigbleedplaanten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Siigbleedplaanten


540 wiar det fiartigst juar faan det 6. juarhunert. At juar begand mä’n Söndai uun de Juliaans kalender. Ünbekäänd dootem Vishnugupta Candraditya wurd köning faan det Gupta-Rik uun Inje. Ildibad wurd köning faan a Uastgooten. Jinheung wurd köning faan det Silla Köningrik uun Korea. Ünbekäänd dootem Yōmei, keiser faan Jaapaan († 587) Columban faan Luxeuil, irsk misionaar († 615) 06. Febrewoore: Vedast, baskop faan Arras Ünbekäänd dootem Dignaga, indisk loogiker (* 480)


Ünbekäänd Dootem Totila wurd köning faan a Gooten. 21. Jüüle: Keiser Wen faan Schiina († 604)


11. April of 18. Jüüne: Det Sui Dünastii faan Schiina kaam tu aanj. A feerer faan rebelen, Li Yuan, naam at hoodsteed Luoyang, an keiser Yang wurd ambroocht. Li Yuan proklamiaret at grünjleien faan det Tang Dünastii an wurd det iarst keiser diarfaan üüs Gaozu. 11. April of 18. Jüüne: Keiser Yang faan Schiina (* 569)


13. August: Yang Guang wurd keiser faan Schiina üüs keiser Yang. 13. August: Keiser Wen faan Schiina (* 541)


Keiser Gaozu faan det Tang-Dünastii (üüb Schineesk: 唐 高祖 Táng Gāozǔ; * 566; † 25. Jüüne 635) wiar de iarst keiser faan det Tang-Dünastii. Hi het uursprüngelk Li Yuan (üüb Schineesk: 李渊 Lǐ Yuān). Hi stört uun't juar 618 det Sui-Dünastii an regiaret tu sin uftoonking uun September 626. Commons: Gaozu (Tang) – Saamling faan biljen of filmer


1402 wiar det naist juar faan't 15. juarhunert. 17. Jüüle: Zhudi wurd keiser faan Schiina üüs Yongle. 20. Jüüle: Nai bi Angora (Ankara faan daaling) ferlus a osmaanen oner sultaan Bayesit I. en slacht mä a mongoolen oner Tamerlan. Bayesit wurd gefangennimen. 13. Jüüle: Keiser Jianwen faan Schiina (* 1377)


1403 wiar det traad juar faan't 15. juarhunert. Ünbekäänd dootem Beijing wurd at hoodsteed faan Schiina. 22. Febrewoore: Kaarl VII., köning faan Frankrik († 1461) 08. Marts: Bayezid I., osmaans sultaan (* 1354)


07. September: Zhu Gaochi wurd keiser faan Schiina üüs Hongxi. 12. August: Keiser Yongle faan Schiina (* 1360)


27. Jüüne: Zhu Zhanji wurd keiser faan Schiina üüs Xuande. 21. Jüüle: Johannes VIII. Palaiologos wurd keiser faan det Uaströömsk Rik. 29. Mei: Keiser Hongxi faan Schiina (* 1378) 31. Jüüle: Manuel II Palaiologos, keiser faan det Uaströömsk Rik (* 1350)


29. Nofember: Zhu Qizhen, keiser faan Schiina 1435-1449 üüs Yingzong an 1457-1464 üüs Tianshun († 1464)


1435 wiar det fiiw-an-dörtigst juar faan det 15. juarhunert. 07. Febrewoore: Zhu Qizhen wurd keiser faan Schiina üüs Yingzong. 13. April: Kasimir V., hertooch faan Pomern (* efter 1380)


11. Febrewoore: Zhu Qizhen wurd weler keiser faan Schiina üüs Tianshun. 30. Oktuuber: Pasquale Malipiero wurd Doge faan Venedig. 14. Marts: Keiser Jingtai faan Schiina (* 1428) 01. Nofember: Francesco Foscari, Doge faan Venedig (* 1373) 24. Deetsember: Köning Danjong faan det Joseon Köningrik uun Korea (* 1441)


06. Janewoore: Konstantinos XI. Palaiologos wurd keiser faan det Uaströömsk Rik. 22. September: Zhu Qiyu wurd keiser faan Schiina üüs Jingtai.


23.Janewoore: Zhu Yuanzhang wurd keiser faan Schiina üüs Hongwu. Det Ming Dünastii wurd deheer dai grünjlaanjen.


1415 wiar det füftanjst juar faan det 15. juarhunert. 10. Marts: Wasili II., Gratfürst faan Moskau († 1462)


12. Mei: Cristoforo Moro wurd Doge faan Venedig. Ünbekäänd dootem Borigsem, Dunsem an Madlem (üüb Feer) wurd at iarst keer skraftelk neemd. 27. Marts: Wasili II., gratfürst faan Moskau (* 1415) 07. Mei: Pasquale Malipiero, Doge faan Venedig (* amanbi 1392)


22. Janewoore: Iwan III., gratfürst faan Moskau († 1505)


15. Nofember: Köning Alfons V. toonket uf. Sin dring Johannes II. wurd köning. 04. Jüüle: Johannes Aventinus, tjiisk chronist († 1534) 05. Janewoore: Kaarl de Dristig, hertooch faan Burgund (* 1433)


04. Marts: Andrea Vendramin wurd Doge faan Venedig. 28. August: Kanō Motonobu, jaapaans konstmooler († 1559) 23. Febrewoore: Pietro Mocenigo, Doge faan Venedig (* 1406) 06. Jüüle: Regiomontanus (Johannes Müller), tjiisk astronoom an matemaatiker (* 1436)


14. Deetsember: Pietro Mocenigo wurd Doge faan Venedig. 08. September: Ludovico Ariosto, italjeens dachter († 1533) 13. Oktuuber: Mariotto Albertinelli, italjeens konstmooler († 1515) 24. Mei: Adolf X., graaf faan Holstian-Pinneberig (* 1419) 01. Deetsember: Nicolò Marcello, Doge faan Venedig (* 1397)


15. Febrewoore: Piero di Lorenzo de' Medici, hersker faan Florens († 1503) 28. Marts: Fra Bartolomeo, italjeens konstmooler († 1517) 04. Jüüne: Nezahualcoyotl, asteekisk dachter an hersker faan Texcoco (* 1402)


03. Oktuuber: Heinrich VI. wurd weler köning faan Ingelun. 01. Janewoore: Magnus I., hertooch faan Saksen--Lauenborig († 1543) 20. Mei: Pietro Bembo, italjeens humanist († 1547) 30. Jüüne: Kaarl VIII., köning faan Frankrik († 1498) 10. Oktuuber: Selim I., sultaan faan det Osmaans Rik († 1520) 02. Nofember: Eduard V., köning faan Ingelun († 1483?) 05. Deetsember: Willibald Pirckheimer, tjiisk humanist († 1530) 02. Janewoore: Heinrich Reuß faan Plauen, huuchmääster faan de Tjiisk Orden (* 1400) 18. Janewoore: Keiser Go-Hanazono faan Jaapaan (* 1419) 15. Mei: Kaarl VIII., köning faan Sweeden (* 1408 of 1409)


23. September: Yejong wurd köning faan det Joseon Köningrik uun Korea. 17. Janewoore: Skanderbeg, albaans fürst (* 1405) 26. Febrewoore: Johannes Gutenberg, ütjfinjer faan de neimuuds bukdrük. 23. September: Sejo, köning faan det Joseon Köningrik uun Korea (* 1417)


1467 wiar det sööwen-an-söstigst juar faan det 15. juarhunert.


25. Mei: Stjepan Tomašević, despot faan Serbien an letst köning faan Bosnien (* 1438)


1404 wiar det fjuard juar faan det 15. juarhunert. 09. Febrewoore: Konstantinos XI. Palaiologos, letst keiser faan det Uaströömsk Rik († 1453)


1405 wiar det füft juar faan det 15. juarhunert. 06. Mei: Skanderbeg, albaans fürst († 1468)


1411 wiar det elwenst juar faan det 15. juarhunert. ünbekäänd dootem: Määster Venceslao, konstmooler (* 1352)


14. August: Eduard I. wurd köning faan Portugal. 14. August: Köning Johannes I. faan Portugal (* 1358) 01. Deetsember: Keiser Go-Komatsu faan Jaapaan (* 1377)


1428 wiar det aacht-an-twuntigst juar faan det 15. juarhunert. 07. September: Go-Hanazono wurd keiser faan Jaapaan. 30. August: Keiser Shōkō faan Jaapaan (* 1401)


28. April: Köning Eduard IV. faan Ingelun († 1483) 03. Jüüle: Keiser Go-Tsuchimikado faan Jaapaan († 1500)


1412 wiar det twaalewst juar faan det 15. juarhunert. 05. Oktuuber: Keiser Go-Komatsu faan Jaapaan toonket uf. Shōkō wurd keiser faan't lun.


1413 wiar det tretanjst juar faan det 15. juarhunert. 21. Marts: Heinrich V. wurd köning faan Ingelun. 05. Jüüle: Mehmed I. wurd sultaan faan det Osmaans Rik. 20. Marts: Heinrich IV., köning faan Ingelun (* 1367) 26. Deetsember: Michele Steno, Doge faan Venedig (* amanbi 1331)


1416 wiar det seekstanjst juar faan det 15. juarhunert.


1417 wiar det sööwentanjst juar faan det 15. juarhunert.


1418 wiar det aagetanjst juar faan det 15. juarhunert.


1420 wiar det twuntigst juar faan det 15. juarhunert.


26. Mei: Murad II. wurd sultaan faan det Osmaans Rik. 06. Deetsember: Heinrich VI., köning faan Ingelun († 1471) 26. Mei: Mehmed I., sultaan faan det Osmaans Rik (* 1389) 17. August: Johann Skondelev, baskop faan Sleeswich (* ünbekäänd)


1423 wiar det trii-an-twuntigst juar faan det 15. juarhunert. 15. April: Francesco Foscari wurd Doge faan Venedig. 04. April: Tommaso Mocenigo, Doge faan Venedig (* amanbi 1343)


De Deensk-Hanseaatisk Krich begand.


Ål da planeete, weer üs wrål uk tu hiirt, san junke kuugele, än foue jare jåcht foon e san, weer ja trinam sirkle. Näist bai e san da fjouer baneplaneete. 1. di Merkuur. Dan kaame önj füli: 2. Veenus 3. Üs wrål, ju Jard 4. Di Mars Dan da planetoiide än fare da 4 grute: 5. Di Juupiter 6. Saturn 7. Uraanus 8. Neptuun än dan wider en latje: (9. Pluuto) (Planeet 9) Da planeete önj jare respektiiwe grutelse. Foon leefts: Hiil grut jü san än dan: Merkuur ... bit Pluuto. (Da planetoiide koon huum ai siinj.) Planeet-äinschape ( * meet relatiiw tu e jard)


1434 wiar det fjauer-an-dörtigst juar faan det 15. juarhunert. 28. Deetsember: Antonio Grimani, 76. doge faan Venedig († 1523) 04. Jüüne: Władysław II. Jagiełło, gratfürst faan Liitauen an köning faan Poolen (* föör 1362)


1438 wiar det aacht-an-dörtigst juar faan det 15. juarhunert. 01. Janewoore: Albrecht II. wurd köning faan Ungarn. 13. September: Alfons V. wurd köning faan Portugal. Ünbekäänd dootem Aalkersem, Njiblem, Ööwenem an Wraksem wurd at iarst keer skraftelk neemd. 09. September: Eduard I., köning faan Portugal (* 1391)


August: Sultaan Murad II. faan det Osmaans Rik toonket uf. San dring Mehmed II. wurd sultaan.


01. Marts: Sandro Botticelli, italjeens konstmooler († 1510)


September: Sultaan Mehmed II. faan det Osmaansk Rik toonket uf. San aatj Murad II. wurd weler sultaan. 15. April: Filippo Brunelleschi, italjeens architekt (* 1377)


03. Deetsember: Bayezid II., sultaan faan det Osmaans Rik († 1512)


06. Marts: Jacob Fugger, tjiisk beenkmaan († 1525) 03. Marts: Ausiàs March, katalaans dachter (* 1397) 03. Mei: Erik faan Pomern, köning faan Denemark, Noorweegen an Sweeden (* 1382) 30. Oktuuber: Poggio Bracciolini, italjeens humanist (* 1380) 04. Deetsember: Adolf VIII., graaf faan Holstian an Stormarn an (üüs Adolf I.) hertooch faan Sleeswich (* 1401)


1399 wiar det njüügen-an-neegentigst juar faan det 14. juarhunert. 29. September: Richard II. toonket üüs köning faan Ingelun uf. 30. September: Heinrich IV. wurd köning faan Ingelun.


Selim I. (üüb Osmaans Türkisk: سليم اول, Selīm-i Evvel, üüb Türkisk: Birinci Selim; * 10. Oktuuber 1470 uun Amasya; † 21. September 1520 bi Çorlu) wiar faan 24. April 1512 tu san duas sultaan faan det Osmaans Rik. Uun sin regiaringstidj wurd Egypten dial faan det Osmaans Rik. Hi wurd uun det Yavuz Selim Moschee uun Konstantinoopel begreewen. Sultaanen faan't Osmaans Rik uun't seekstanjst juarhunert: Bayesid II. (1481-1512), Selim I. (1512-1520), Süleyman I. (1520-1566), Selim II. (1566-1574), Murad III. (1574-1595), Mehmed III. (1595-1603).


Murad III. (üüb Osmaans Türkisk: مراد ثالث Murād-ı s̱ālıs̱, üüb Türkisk: Üçüncü Murat; * 4. Jüüle 1546 uun Manisa; † 16. Janewoore 1595) wiar faan 15. Deetsember 1574 tu san duas sultaan faan det Osmaans Rik. Hi hed nian neeging tu't politiik; sin tidj ferbroocht hi uun seelskap faan musikers, dachtern an kloonen. At regiaring faan't rik wurd faan a gratwesiir Sokollu Mehmed Pascha tu sin ambringung uun Oktuuber 1579 feerd. A inflööd faan't Harem hed san hööchteponkt uun sin regiaringstidj. Murad wurd 4. Jüüle 1546 uun Manisa bäären. Hi wiar de äälst dring faa sultaan Selim II. an Afife Nurbanu. Uun't juar 1557 wurd hi tu a guwernöör faan Akşehir neemd. Uun't ääler faan aagetanj wurd hi tu a guwernöör faan Saruhan neemd. San ualaatj sultaan Süleyman I. stoorew, üüs Murad 20 juar ual wiar, an san aatj wurd de nei sultaan. Selim II. bruch traditschuun an stjüürd bluat sin äälst dring ütj a palast, am en prowins tu regiarin. Murad wurd tu Manisa stjüürd. Selim stoorew 1574 an Murad wurd do sultaan. Hi ded order, dat sin fiiw breler troch wirgin ambroocht weese. Sin autoriteet wurd faan a inflööd faan't Harem swaaket. Uun sin regiaringstidj wurd at rik


Süleyman I. (üüb Osmaans Türkisk: سليمان اول Süleyman-ı Evvel; üüb Türkisk: Birinci Süleyman; * 6. Nofember 1494, 27. April 1495 of Mei 1496 uun Trabzon; † 7. September 1566 föör Szigetvár) wiar faan 30. September 1520 tu san duas sultaan faan det Osmaans Rik. Uun sin regiaringstidj lingt det geograafisk ütjdeening an't meecht faan't rik san hööchteponkt. Hi wurd uun det Süleymaniye Moschee uun Konstantinoopel begreewen. Sultaanen faan't Osmaans Rik uun't seekstanjst juarhunert: Bayezid II. (1481-1512), Selim I. (1512-1520), Süleyman I. (1520-1566), Selim II. (1566-1574), Murad III. (1574-1595), Mehmed III. (1595-1603).


Selim II. (üüb Osmaans Türkisk: سليم ثانى Selīm-i s̱ānī, Türkisk: İkinci Selim; * 28. Mei 1524, † 15. Deetsember 1574 uun Konstantinoopel) wiar faan 7. September 1566 tu san duas sultaan faan det Osmaans Rik. Hi wiar de iarst faan dön osmaans sultaanen, diar ham ei aktiiw am politiik an krichsfeering komert, man dönheer dingen iar tu san swiigerdring, de gratwesiir Sokollu Mehmed Pascha, auerleet. Hi wurd uun Hagia Sophia uun Konstantinoopel begreewen. Sultaanen faan't Osmaans Rik uun't seekstanjst juarhunert: Bayezid II. (1481-1512), Selim I. (1512-1520), Süleyman I. (1520-1566), Selim II. (1566-1574), Murad III. (1574-1595), Mehmed III. (1595-1603).


Mehmed III. (üüb Osmaan Türkisk: محمد ثالث Meḥmed-i s̱ālıs̱; Türkisk: Üçüncü Mehmet; * 26. Mei 1566, † 21. Deetsember 1603) wiar faan 15. Janewoore 1595 tu san duas sultaan faan det Osmaans Rik. En wichtig bejewenhaid faan sin regiaringstidj wiar de Lung Türkenkrich faan 1593 tu 1606, diaruun Mehmed üüs iarst sultaan sant Süleyman I. persöönelk at feering auernaam. Sultaanen faan't Osmaans Rik uun't seekstanjst juarhunert: Bayezid II. (1481-1512), Selim I. (1512-1520), Süleyman I. (1520-1566), Selim II. (1566-1574), Murad III. (1574-1595), Mehmed III. (1595-1603).


Sokollu Mehmed Pascha (üüb Osmaans Türkisk: سوکلو محمد پاشا Sokollu Meḥmet Pāšā, üüb Türkisk: Sokollu Mehmet Paşa; üüb Serbokroaatisk: Mehmed-paša Sokolović/Мехмед-паша Соколовић [měxmet pâʃa sokǒːloʋitɕ]; * amanbi 1505 uun Sokol bi Rudo, Bosnien; † 12. Oktuuber 1579 uun Konstantinoopel) wiar en militeerkomandöör an sant 1565 gratwesiir faan det Osmaans Rik. Det Mehmed Paša Sokolović Brag uun Višegrad, Bosnien, as efter ham neemd.


Winrütjen (Ruta) san en plaantenskööl uun det famile faan a Winrütjplaanten (Rutaceae). Jo lewe trinjam at Madlunsia bit Waastaasien. R. angustifolia – R. buxbaumii – R. chalepensis – R. corsica – R. graveolens – R. lamarmorae – R. montana – R. suaveolens – R. thesioides – R. villosa Commonskategorii: Winrütjen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Winrütjen


At Winrütj of Guardrütj (Ruta graveolens) as en plaantenslach uun det skööl faan a Winrütjen (Ruta), an hiart tu a Winrütjplaanten (Rutaceae). Hat as al loong bekäänd üs gewürts an uun a medesiin. Bleed Bloos Spriadkoord Ruta divaricata Ruta hortensis Commonskategorii: Winrütj – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Winrütj


Selim III. (üüb Osmaans Türkisk: سليم ثالث Selīm-i s̱ālıs̱, üüb Türkisk: Üçüncü Selim; * 24. Deetsember 1762 uun Konstantinoopel; † 28. Jüüle 1808 uk diar) wiar faan 7. April 1789 tu 29. Mei 1807 sultaan faan det Osmaans Rik. Hi ferschükt at regiaring faan't rik tu reformiarin, man wurd hi faan a Janitschaaren ufsaat an kurt diarefter ambroocht. Sultaanen faan det Osmaans Rik uun dön njüügentanjst an twuntigst juarhunerten: Selim III. (1789–1807), Mustafa IV. (1807–1808), Mahmud II. (1808–1839), Abdülmedschid I. (1839–1861), Abdülasis (1861–1876), Murad V. (1876), Abdülhamid II. (1876–1909), Mehmed V. (1909–1918), Mehmed VI. (1918–1922).


Mustafa IV. (üüb Osmaan Türkisk: مصطفى رابع Muṣṭafā-yi rābi‘, üüb Türkisk: Dördüncü Mustafa; * 8. September 1779 uun Konstantinoopel; † 17. Nofember 1808 uk diar) wiar faan 29. Mei 1807 tu 28. Jüüle 1808 sultaan faan det Osmaans Rik. Efter't ufsaating faan Selim III. wurd Mustafa faan a fiinden faan Selim sin reformpolitiik tu a sultaan heewen. Bluat en juar lääder wurd hi salew ufsaat an faan Mahmud II. ütjbütjet, diar ham uun en widjer staheu ambroocht leet. Sultaanen faan det Osmaans Rik uun dön njüügentanjst an twuntigst juarhunerten: Selim III. (1789–1807), Mustafa IV. (1807–1808), Mahmud II. (1808–1839), Abdülmedschid I. (1839–1861), Abdülasis (1861–1876), Murad V. (1876), Abdülhamid II. (1876–1909), Mehmed V. (1909–1918), Mehmed VI. (1918–1922).


Mahmud II. (üüb Osmaan Türkisk: محمود ثانى Mahmud-u s̠ānī, üüb Türkisk: İkinci Mahmut; * 20. Jüüle 1785 uun Konstantinoopel; † 1. Jüüle 1839 uk diar) wiar faan 28. Jüüle 1808 tu 1. Jüüle 1839 sultaan faan det Osmaans Rik. Uun sin regiaringstidj wurd Serbien autonoom an Grekenlun suwereen. Hi maaged föl reformen an heewd 1826 a Janitschaaren ap. Sultaanen faan det Osmaans Rik uun dön njüügentanjst an twuntigst juarhunerten: Selim III. (1789–1807), Mustafa IV. (1807–1808), Mahmud II. (1808–1839), Abdülmedschid I. (1839–1861), Abdülasis (1861–1876), Murad V. (1876), Abdülhamid II. (1876–1909), Mehmed V. (1909–1918), Mehmed VI. (1918–1922).


Abdülmedschid I. (üüb Osmaans Türkisk: عبد المجيد اول Abdülmecīd-i evvel, üüb Türkisk: Birinci Abdülmecid; * 25. April 1823 uun Konstantinoopel; † 25. Jüüne 1861 uk diar) wiar faan 2. Jüüle 1839 tu san duas sultaan faan det Osmaans Rik. Hi maaget föl reformen, am't rik tu modernisiarin. Uun sin regiaringstidj streed at rik tup mä det Ferianigt Köningrik, Frankrik an Sardiinien jin Rüslun uun a Krimkrich (1853-1856). Sultaanen faan det Osmaans Rik uun dön njüügentanjst an twuntigst juarhunerten: Selim III. (1789–1807), Mustafa IV. (1807–1808), Mahmud II. (1808–1839), Abdülmedschid I. (1839–1861), Abdülasis (1861–1876), Murad V. (1876), Abdülhamid II. (1876–1909), Mehmed V. (1909–1918), Mehmed VI. (1918–1922).


Bayesid II. (üüb Osmaans Türkisk: بايزيد ثانى Bāyezīd-i s̱ānī, üüb Türkisk: İkinci Bayezid of İkinci Beyazıt; * 3. Deetsember 1447 efter öler kwelen * Januar 1448; uun Dimotika (nü Didymoticho) uun Grekenlun faan daaling; † 26. Mei 1512 uk diar) wiar faan 22. Mei 1481 tu 24. April 1512 sultaan faan det Osmaans Rik. Uun Jüüle 1492 ferdreew de nei stoot Spanje sin jüüdsk an musliimisk lidj an stjüürd Bayezid en flot tu Spanje, am jo seeker tu osmaans lunen tu ewakuiarin. 24. April 1512 toonket hi uf an wurd san dring Selim I. sultaan faan't rik. Hi wurd uun det Bayesid II. Moschee uun Konstantinoopel begreewen. Sultaanen faan det Osmaans Rik uun't füftanjst juarhunert: Mehmed I. (1413-1421), Murad II. (1421-1444, 1446-1451), Mehmed II. (1444-1446, 1451-1481), Bayesid II. (1481-1512).


Osman I. of Osman Gazi (üüb Osmaans Türkisk: عثمان غازى ‘Os̠mān Ğāzī, üüb Türkisk: Birinci Osman of Osman Gazi; * 1258 uun Söğüt; † 1323, 1324 of 1326 uk diar) wiar a begrünjiger an faan 1299 tu 1323, 1324 of 1326 iarst sultaan faan det Osmaans Rik. Sultaanen faan det Osmaans Rik uun dön fjauertanjst an füftanjst juarhunerten: Osman I. (1299–1326), Orhan I. (1326–1362), Murad I. (1362–1389), Bayesid I. (1389–1402), neen sultaan (1402-1413), Mehmed I. (1413-1421), Murad II. (1421-1444, 1446-1451), Mehmed II. (1444-1446, 1451-1481), Bayesid II. (1481-1512).


Orhan I. of Orhan Gazi (üüb Osmaans Türkisk: اورخان غازی Orḫān Ğāzī; üüb Türkisk: Orhan Gazi; * 1281 uun Reyhanli of Bilecik; † woorskiinelk 1359 uun Bursa, efter öler kwelen † 1362) wiar faan 1326 tu san duas de naist sultaan faan det Osmaans Rik. Uun sin regiaringstidj naam a Osmaanen widj dialen faan a nuurdwaast faan Letj Aasien: 1326 Bursa, 1331 Nikaia (İznik faan daaling), 1337 Nikomedeia (İzmit faan daaling). Widjer uun a uast naam hi 1354 Angora (Ankara faan daaling). Orhan maaget Bursa tu't hoodsteed faan a Osmaanen. Hi salew, san aatj Osman I. an sultaan Mehmed I. lei uun Bursa begreewen. Üüs Orhan sultaan wurden wiar, wiar det Osmaans Rik 16.000 km² grat. Trii-an-dörtig juar lääder wiar at rik seekssis grater (95.000 km²). Sultaanen faan det Osmaans Rik uun dön fjauertanjst an füftanjst juarhunerten: Osman I. (1299–1326), Orhan I. (1326–1362), Murad I. (1362–1389), Bayesid I. (1389–1402), neen sultaan (1402-1413), Mehmed I. (1413-1421), Murad II. (1421-1444, 1446-1451), Mehmed II. (1444-1446, 1451-1481), Bayesid II. (1481-1512).


Dame Agatha Mary Clarissa Christie, Lady Mallowan, DBE (ütjspriik üüb Ingels: [ˈæɡəθə ˈkɹɪsti]; * 15. September 1890 uun Torquay, Graafskap Devon; † 12. Janewoore 1976 uun Wallingford, gebuursnööm Agatha Mary Clarissa Miller) wiar en britisk skriiwer. Hat as fööraal troch en grat taal faan kriminaalromoonen an kurt staken bekäänd, wat uk för kiino an fernseen ferfilmet an för't spelrak adaptiaret wurd. Sin bekäändst skeebingen san de belgisk detektiiw Hercule Poirot mä san frinj Arthur Hastings an uk Miss Marple. Commons: Agatha Christie – Saamling faan biljen of filmer


John Maynard Keynes, 1. Baron Keynes (ütjspriik: [keɪnz]; * 5. Jüüne 1883 uun Cambridge; † 21. April 1946 uun Tilton bi Firle, East Sussex) wiar en britisk ökonoom, poliitiker an matemaatiker. Hi wiar dial faan det Bloomsbury Group, en skööl faan ingels konstmooler, intelektuelen an wedenskapslidj, wat faan 1905 tu de Naist Wäältkrich uun London wiar. Hi wiar een faan bedüüdenst ökonoomen faan det 20. juarhunert an as nöömjiiwer faan det Keynesianismus. Sin ideen haa tu daaling inflööd üüb ökonoomisk an poliitisk teoriin. Sin hoodwerk as Det Algemian Teorii faan't Werk, a Sins an't Jil (üüb Ingels: The General Theory of Employment, Interest and Money; 1936).


Ahmed I. (üüb Osmaan Türkisk: احمد اول Aḥmed-i evvel; Türkisk: Birinci Ahmed; * 18. April 1590 uun Manisa; † 22. Nofember 1617 uun Konstantinoopel) wiar faan 22. Deetsember 1603 tu san duas sultaan faan det Osmaans Rik. Hi wiar de iarst sultaan ei tu a brük tu fuligen, direkt konkurenten am a truun ambringe tu leeten. Sultaanen faan det Osmaans Rik uun dön sööwentanjst an aagetanjst juarhunerten: Ahmed I. (1603-1617), Mustafa I. (1617-1618), Osman II. (1618-1622), Mustafa I. (weler, 1622-1623), Murad IV. (1623-1640), Ibrahim (1640-1648), Mehmed IV. (1648-1687), Süleyman II. (1687-1691), Ahmed II. (1691-1695), Mustafa II. (1695-1703), Ahmed III. (1703-1730), Mahmud I. (1730-1754), Osman III. (1754-1757), Mustafa III. (1757-1774), Abdülhamid I. (1774-1789).


Matsuo Bashō wiar en jaapaans dachter. Hi wiar de bedüüdenst fertreeder faan det jaapaans wersform Haiku. Commonskategorii: Matsuo Bashō – Saamlang faan bilen of filmer Wikiquote: Matsuo Bashō (sjiisk) Literatüür faan of auer Matsuo Bashō uun a kataloog faan't Sjiisk Natsionaalbibleteek


Geoffrey Chaucer (ütjspriik üüb Ingels: [ˈtʃɔːsər]; * amanbi 1342 of 1343, woorskiinelk uun London; † woorskiinelk 25. Oktuuber 1400 uun London) wiar en ingels skriiwer an dachter, diar üüs ferfeeder faan dön Canterbury Tales bekäänd as. Uun en tidj, diaruun det ingels dachting noch för't miast üüb Latiins, Fraansöösk of Anglonormans skrewen wurd, brükt Chaucer at folksspriik an heewd at Madelingels tu't literatüürspriik.


Det Anglonormans Spriik (üüb Anglonormans: franceis, fraunceis of romanz) wiar en Romaans spriik, wat det normaanen efter hör eroobering faan Ingelun uun't juar 1066 faan Frankrik mäbroocht. Det onerskääsd ham faan began uun faan't spriik faan det Île-de-France. Efter't skiasing faan dön Britisk Eilunen an't Normandie uun det ääder 13. juarhunert ging ham det Anglonormans widjer faan det festluns Fraansöösk wech, wat t. B. uun Geoffrey Chaucer sin beskriiwing faan't Prioresse uun a proloog faan dön Canterbury Tales tu a ütjdrük komt: Tu a aanj faan det 14. juarhunert bleew anglonormans (an uk Latiins) at spriik faan det ingels hoof, at ferwalting an justiis. Uun't literatüür wurd det sant maden faan det 13. juarhunert faan det Madelingels ufliaset. Ian faan dön populeerst anglonormans skriiwer wiar Marie de France. Föl ingels wurden kaam faan't Anglonormans.


At Département Pyrénées-Atlantiques harke tu?/i [pirene(z)atlɑ̃ˈtik] (baskisk Pirinio Atlantikoak, bit 1969 Basses-Pyrénées) as en fransöösk département mä det luupen numer 64. Hat leit uun't süüdwaasten faan't lun an hää hör nööm efter a Atlantik an a Pyreneen. Pau Bayonne Uun't Département Pyrénées-Atlantiques lei trii arrondissementen, 27 kantooner an 546 gemeenen: Bayonne uun't waasten as di baskisk dial. Di uastelk dial as det hisotoorisk prowins Béarn. le64.fr Baskisk Béarneesk Commonskategorii: Département Pyrénées-Atlantiques – Saamlang faan bilen of filmer 43.256944444444-0.70861111111111Koordinaaten: 43° 15′ N, 0° 43′ W


Kaarl I. (üüb Ingels: Charles I; * 19. Nofember 1600 uun Dunfermline, Skotlun; † 30. Janewoore 1649 uun London) faan det Hüs Stuart wiar faan 27. Marts 1625 tu 30. Janewoore 1649 köning faan Ingelun, Skotlun an Irlun. Sin ferschüker, uun Ingelun an Skotlun en det like sarkenferfaading iintufeeren an uun't san faan Absolutismus saner parlament tu regiarin, liaset de Ingels Bürgerkrich ütj, wat mä Karl sin henrachting an det tidjwiis ufskaafing faan't monarchii tu aanj kaam. Köninger an Köninginen faan Skotlun (Stewart/Stuart Dynastii): Robert II. (1371-1390), Robert III. (1390-1406), Jaakob I. (1406-1437), Jaakob II. (1460-1488), Jaakob III. (1460-1488), Jaakob IV. (1488-1513), Jaakob V. (1513-1542), Maria I. (1542-1567), Jaakob VI. (1567-1625), Kaarl I. (1625-1649), Kaarl II. (1649-1651, 1660-1685), Jaakob VII. (1685-1688), Maria II. (1688-1695) an Wilhelm II. (1688-1702), Anna (1702-1707), 1707: Skotlun wurd dial faan det Ferianigt Köningrik. Köninger an Köninginen faan Ingelun uun det 17. juarhunert: Elisabeth I. (1558-1603), Jaakob I. (1567-1625), Kaarl I. (1625-1649), Kaarl II. (1649-1651, 1660-1685), Jaakob II. (1685-1688), Maria II. (1688-1695) an Wilhelm II. (1688-1702), Anna (1702-1707), 1707: Ingelun wurd dial faan det Ferianigt Köningrik.


Hokkaidō as det naistgratst eilun faan Jaapaan an det gratst prefektüür faan't lun. Det as uk ian faan dön aacht regiuunen faan't lun. Dön tjiin gratst steeden üüb't eilun san: Japan: Hokkaidō - Cities and Towns, citypopulation.de Ainu


Jaakob II. (üüb Ingels: James II; * 14. Oktuuber 1633 uun St. James’s Palace uun London; † 16. September 1701 uun Saint-Germain-en-Laye, Frankrik), an uk Jaakob VII. faan Skotlun, wiar faan 6. Febrewoore 1685 tu 11. Deetsember 1688 köning faan Ingelun, Skotlun an Irlun. Hi wurd 1688 faan det Glorious Revolution ufsaat an faan sin foomen Maria an san maan Wilhelm III. faan Oraanien ütjbütjet. Köninger an Köninginen faan Skotlun (Stewart/Stuart Dynastii): Robert II. (1371-1390), Robert III. (1390-1406), Jaakob I. (1406-1437), Jaakob II. (1460-1488), Jaakob III. (1460-1488), Jaakob IV. (1488-1513), Jaakob V. (1513-1542), Maria I. (1542-1567), Jaakob VI. (1567-1625), Kaarl I. (1625-1649), Kaarl II. (1649-1651, 1660-1685), Jaakob VII. (1685-1688), Maria II. (1688-1695) an Wilhelm II. (1688-1702), Anna (1702-1707), 1707: Skotlun wurd dial faan det Ferianigt Köningrik. Köninger an Köninginen faan Ingelun uun det 17. juarhunert: Elisabeth I. (1558-1603), Jaakob I. (1567-1625), Kaarl I. (1625-1649), Kaarl II. (1649-1651, 1660-1685), Jaakob II. (1685-1688), Maria II. (1688-1695) an Wilhelm II. (1688-1702), Anna (1702-1707), 1707: Ingelun wurd dial faan det Ferianigt Köningrik. Commons: Jaakob II. (Köning faan Ingelun, Skotlun an Irlun) – Saamling faan biljen of filmer


Nuurdthailun (üüb Thai: ภาคเหนือ Phaak Neua [pʰâːk nɯ̌a]) as ian faan dön regiuunen uun Thailun, wat tu geograafisk an statistisk saagen definiaret wurd, wat man nian poliitisk bedüüding haa. Uun Nuurdthailun lei 17 prowinsen (Changwat). Commons: Nuurdthailun – Saamling faan biljen of filmer


Süüdthailun (üüb Thai: ภาคใต้ Phaak Tai [pʰâːk tâj]) as ian faan dön regiuunen uun Thailun, wat tu geograafisk an statistisk saagen definiaret wurd, wat man nian poliitisk bedüüding haa. Uun Süüdthailun lei 14 prowinsen (Changwat). Commons: Süüdthailun – Saamling faan biljen of filmer


Madelthailun (üüb Thai: ภาคกลาง Phaak Klaang [pʰâːk klaːŋ]) as ian faan dön regiuunen uun Thailun, wat tu geograafisk an statistisk saagen definiaret wurd, wat man nian poliitisk bedüüding haa. Uun Madelthailun lei 26 prowinsen (Changwat). Bangkok an diar ambi: Bangkok, Nakhon Pathom, Nonthaburi, Pathum Thani, Samut Prakan, Samut Sakhon Oner Madelthailun: Ang Thong, Ayutthaya, Chai Nat, Lop Buri, Saraburi, Sing Buri Waast-Madelthailun: Kanchanaburi, Phetchaburi, Prachuap Khiri Khan, Ratchaburi, Samut Songkhram, Suphan Buri Uast-Madelthailun: Chachoengsao, Chanthaburi, Chonburi, Nakhon Nayok, Rayong, Prachin Buri, Sa Kaeo, Trat Commons: Madelthailun – Saamling faan biljen of filmer


Det Chiang Mai Prowins (üüb Thai จังหวัดเชียงใหม่ Changwat Chiang Mai [t͡ɕāŋ.wàt t͡ɕʰīaŋ.màj]) as ian faan dön prowinsen faan Thailun. At prowins leit uun a nuurd faan't lun an hiart tu det Nuurdthailun Regiuun. Det hee 1.737.041 lidj (2010). At hoodsteed faan't prowins as Chiang Mai. Chiang Mai hee 25 distrikten: Mueang Chiang Mai Chom Thong Mae Chaem Chiang Dao Doi Saket Mae Taeng Mae Rim Samoeng Fang Mae Ai Phrao San Pa Tong San Kamphaeng San Sai Hang Dong Hot Doi Tao Omkoi Saraphi Wiang Haeng Chai Prakan Mae Wang Mae On Doi Lo Galyani Vadhana Thailand, citypopulation.de


ʻEua as en eilun an ian faan dön fiiw diwisioonen faan Tonga. At eilun an diwisioon leit uun eilunskööl faan Tongatapu, uun a süüd faan't lun. Det hee 4945 lidj (2016). At hoodsteed faan't diwisioon as ʻOhonua. At diwisioon hee tau distrikten: Tonga: Administrative Division, citypopulation.de Tonga: Administrative Division, citypopulation.de Tonga: Administrative Division, citypopulation.de


A Buddhismus as ian faan dön grat wäältreligioonen. Det wurd faan Siddhartha Gautama (563 f.Kr.-483 f.Kr.) uun a nuurd faan Inje grünlaanjen. Uun a jinsats tu a Hinduismus an dön abrahamiitisk religioonen (d. h. Krastendoom, Juudendoom, Islam an ölern) betji a gluuwsatser faan dön miast buddhistisk liaren jo üüb amfangrik filosoofisk-loogisk auerleiingen, hü det uk uun de schineesk Daoismus an Konfutsianismus a faal as. Uk as a Buddhismus nian eebenbaringsreligioon, betjocht ham do ei üüb en götelk skraft an hee uk nian sentraal liarinstans, wat dogmen feestsaat; at beteekning Buddhismus hee en widj spektrum faan apdaagingsfuarmen, wat faan filosoofisk liar auer kluasterweesen tu't folksfroomighaid ling. At jaft trii hoodrachtingen faan Buddhismus: Hinayana („Letj faartjüch“), diarütj daaling at form faan a Theravada („Liar faan a Äälern“) bestäänt. Det as wichtig uun Mjanmaar, Sri Lanka, Thailun, Kambodscha an Lao. Mahayana („Grat faartjüch“), wat uun Schiina, Republiik Schiina, Korea, Jaapaan an Vietnam wichtig as. an Vajrayana Det as wichtig uun Schiina (Tibeet, Baner Mongolei an naibüürgebiiten), Nepaal, Bhuutaan, at Mongolei an Rüslun (Kalmükien, Tuwa an Burjaatien). A grünjlaagen faan Buddhismus san: Dharma - at liar. Dön fjauer eedel woorhaiden an de aachtfach stegelk. Det ufhengig enstunen. Karma - uursaag an wirking. Samsara -


Paali (üüb Paali: पाळि Pāḷi) as en Madelindisk Spriik, wat tu dön Praakrit Spriiken hiart. Wer det al ens en spreegen spriik wiar, as amstreden. At spriik as daaling uun a süüduast faan Aasien üüs sakraalspriik brükt an liket uun sin bedüüding tu det Sarklatiin uun a waast faan Euroopa of det Sarkenslaawisk uun a uast faan Euroopa. Uk daaling noch skriiw gebildet mönken religiöös teksten üüb Paali, am jo tu det internatschunaal mönksgemeend (fööraal uun Mjanmaar, Thailun an Sri Lanka) tugengelk tu maagin. Paali stäänt uun naar tuphang mä a Buddhismus. Uun de iarst tidjrüm faan a Buddhismus (amanbi 5. juarhunert f.Kr. tu 1. juarhunert f.Kr.) entsted a kern faan dön buddhistisk skraften faan de Theravada-Buddhismus. Uun detheer tidj wurd a halig teksten müntelk auerlöwert. A Buddha hed woorskiinelk uun en öler Praakrit spriik, Ardhamagadhi, onerrachtet; faan a Buddha sin histoorisk wurden as man niks fingen. Dön äälst skraften wiar bluat auersaatingen uun öler spriiken, oner ölern Sanskrit an Paali. Det iarst archeoloogisk bewisen faan Paali as iinskraften faan det 5. juarhunert an det 6. juarhunert, wat uun Mjanmaar fünjen wurd. Det as at spriik faan de Paali-Kaanon (uk a Tipiṭaka neemd), wat uun det 1. juarhunert f.Kr. skraftelk


Dön Praakrit Spriiken san en skööl faan Indo-aarisk spriiken, wat faan det 6. juarhunert f.Kr. tu det 11. juarhunert uun a nuurd faan Inje spreegen wurd. A nööm faan't skööl kaam faan det Sanskrit wurd प्राकृत (prākṛta) of ünkultiwiaret (uun jinsats tu संस्कृत (saṃskṛta), wat kultiwiaret het. A spriiken uun detheer skööl wiar: Apabhramscha Ardhamagadhi Dramili Elu Gandhari Kamarupi Magadhi Maharaschtri Paischatschi Paali Schauraseni


Det Birmaans Spriik (üüb Birmaans: မြန်မာစာ mranma ca [mja˨ɴma˨sa˨]/[bəma˨sa˨] (skrewen spriik) of မြန်မာစကား mranma ca.ka: [mja˨ɴma˨səga˦]/[bəma˨səga˦] (spreegen spriik)) as det amtelk spriik uun Mjanmaar an wurt faan amanbi 35 miljuunen lidj spreegen. Uk wurt at spriik faan föl etnisk of spriikelk manerhaiden uun Mjanmaar üüs naistspriik bitu a mamenspriik brükt. Birmaans hiart tu dön Tibeeto-Birmaans Spriiken, wat dial faan dön Sinotibeetisk Spriiken san. At spriik hee sin aanj skraft, wat faan det indisk Braahmii Skraft kaam. Det wurd "Birmaans Spriik" üüb birmaans uun birmaans skraft. Commons: Birmaans (Spriik) – Saamling faan biljen of filmer


Det Singhaleesk Spriik (üüb Singhaleesk සිංහල Siṁhala [ˈsiŋɦələ]) as ian faan dön Indo-aarisk spriiken, wat faan amanbi 16 miljuunen lidj uun Sri Lanka spreegen wurd. At spriik hee sin aanj skraft.


Det Maraathii Spriik (üüb Maraathii: मराठी Marāṭhī [mə'ɾa:ʈʰi:]) as ian faan dön Indo-aarisk spriiken, wat faan 83 miljuunen lidj uun de bundesstoot Maharashtra uun Inje spreegen wurt. At spriik wurd uun Devanagari skrewen. Commons: Maraathii – Saamling faan biljen of filmer


Det ualindisk Braahmii Skraft (üüb Sanskrit: 𑀩𑁆𑀭𑀸𑀳𑁆𑀫𑀻 Brāhmī) as a föörluuper faan muar üüs hunert indisk skraften. Det as en kombinatschuun faan silwenskraft an buksteewerskraft (of Abugida). At skraft wurd faan potstaken, wat mä't skraft iinskrewen uun Anuradhapura uun Sri Lanka fünjen wurd, tu a began faan det 4. juarhunert f.Kr. dootiaret. Högen faan dön iarst an bekäändst Braahmii iinskraften san a iinskraften faan a keiser Aschoka faan a juaren 250 f.Kr.-232 f.Kr.. Det wurd uun dön 1830 juaren faan a ingels indoloog James Prinsep entsifiaret. At skraft hee trii-an-dörtig konsonanten: At skraft hee fjauertanj wokaalen: Devanagari Kannada Skraft Malayalam Skraft Telugu Skraft Tibeetisk Skraft Dönheer teekens haa nian salewstendig formen.


At Kannada skraft (üüb Telugu: ಕನ್ನಡ ಲಿಪಿ Kannaḍa Lipi) as ian faan dön skraften, wat faan’t Braahmii Skraft ufleitet wurd. At skraft wurt brükt, am det Kannada tu skriiwen. At skraft hee seeks-an-dörtig konsonanten: At jaft uk föl ligatüüren. Jo treed ap, wan uun't wurd tau konsonanten lik üübenöler treed. De naist konsonant uun det ligatüür lei uner de iarst. Dön miast faan de naist konsonanten uun a ligatüüren haa det lik ütjsen üüs hör folformen. Hög faan dön naist konsonanten uun a ligatüüren luke man ölers üüs hör folformen ütj. Dönheer teekens haa nian salewstendig formen.


Det Malayalam Skraft (üüb Malayalam: മലയാളലിപി Malayāḷalipi [mələjɑːɭə lɪpɪ]) as ian faan dön skraften, wat faan’t Braahmii Skraft ufleitet wurd. At skraft wurt brükt, am det Malayalam tu skriiwen. Dönheer teekens haa nian salewstendig formen.


Monte Águila as en stää önj Chiile. Jü stää heet 6.574 inboogere (2017). Offitsjäl Websid foon Monte Águila Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Monte Aguila https://web.archive.org/web/20130728001556/https://www.cabrero.cl/conoce https://web.archive.org/web/20060921084317/http://www.ine.cl/cd2002/sintesiscensal.pdf


Giordano Bruno, föör 1565 Filippo Bruno (* Janewoore 1548 uun Nola; † 17. Febrewoore 1600 uun Rom), wiar en itajeensken prääster, dachter, filosoof an astronoom. Un Rom as hi üs 'ketzer' faan a inquisition tu a duas feroordialet wurden. Uun't juar 2000 (efter 400 juar) hää poop Johannes Paul II. uunerkäänd, dat det oordial ünrocht wiar. Bruno foonj ütj, dat di weltrüm saner aanj an iiwag wiar. Det paaset ei mä a liaren faan't katuulsk hööw tuup: Diarefter as a welt faan God skeeben, an det gongt oner mä't 'jongst gericht'. Uurknal Commonskategorii: Giordano Bruno – Saamlang faan bilen of filmer Wikiquote: Giordano Bruno (sjiisk)


Uun a matematiik as Riemann sin taalenkuugel en mögelkhaid, aal a kompleks taalen en steed tu dun. At kompleks fial (Gauß-fial) as saner aanj, oober üüb det taalenkuugel as ( ∞ ) {\displaystyle (\infty )} di "nuurdpuul". Det taalenkuugel gongt turag üüb Bernhard Riemann. Ferklaarang faan Klaus Hefft (Institut för Teoreetisk Füsiik, Uni-Heidelberg) Ünentelkhaid


Ruker an Kriaken (Corvus) san mäenööder en fögelskööl uun det famile faan a Raawenfögler (Corvidae). Diar hiar 42 slacher tu. Uun Euroopa lewe 4 slacher. C. albicollis – C. albus – C. bennetti – C. boreus – C. brachyrhynchos – C. capensis – C. caurinus – C. corax – C. cornix – C. corone – C. coronoides – C. crassirostris – C. cryptoleucus – C. culminatus – C. edithae – C. enca – C. florensis – C. frugilegus – C. fuscicapillus – C. hawaiiensis – C. imparatus – C. insularis – C. jamaicensis – C. kubaryi – C. leucognaphalus – C. levaillantii – C. macrorhynchos – C. meeki – C. mellori – C. minutus – C. moneduloides – C. nasicus – C. orru – C. ossifragus – C. palmarum – C. rhipidurus – C. ruficollis – C. sinaloae – C. splendens – C. tasmanicus – C. torquatus – C. tristis – C. typicus – C. unicolor – C. validus – C. woodfordi Commonskategorii: Ruker an Kriaken – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Ruker an Kriaken


Det Ungaars Spriik (üüb Ungaars: Magyar Nyelv [ˈmɒɟɒr ˈɲɛlv]) as ian Uraalisk Spriik, wat uun Ungarn an dialen faan muar naibüürlunen spreegen wurt. Det as det amtelk spriik faan Ungarn an ian faan dön 24 amtelk spriiken faan det Europeeisk Unioon. Bütj Ungarn wurt det uk faan ungaars gemianskapen uun a süüd faan't Slowakei, a waast faan't Ukraine, a maden an waast faan Rumeenien, a nuurd faan Serbien, a nuurd faan Kroatien an a nuurd faan Sloweenien spreegen. Det wurt uk faan uun ungaars diasporagemianskapen aueraal üüb a wäält spreegen, fööraal uun dön Ferianigt Stooten, Kanada uun Israel. Mä 13 miljuunen spreegern as det efter spreegertaal det gratst lasmaat faan det Uraalisk skööl faan spriiken.


Minnesota [ˌmɪnɪˈsoʊtə] as en diiljstoot foon da Feriind Stoote. E diiljstoot läit önj't norden foon't lönj. Dåt heet 5.639.632 manschne (2019). E hoodstää foon e diiljstoot as Saint Paul. Di Boower Siie läit önj't nordååsten foon e diiljstoot. Da tiin grutst stääse önj e diiljstoot san: Minnesota heet 87 counties: Kiik uk deer: List foon counties önj Minnesota Kittson Roseau Lake of the Woods Koochiching St. Louis Lake Cook Itasca Beltrami Marshall Pennington Red Lake Polk Norman Clay Becker Mah- nomen Clear- water Hub- bard Cass Crow Wing Aitkin Carlton Pine Kan- abec Mille Lacs Morrison Todd Wa- dena Otter Tail Douglas Grant Wil- kin Tra- verse Big Stone Ste- vens Pope Stearns Ben- ton Sher- burne Isanti Chi- sago Wash- ington Ram- sey Anoka Hen- nepin Wright Mee- ker Kandi- yohi Swift Chip- pewa Lac qui Parle Yellow Medicine Renville Mc Leod Carver Scott Dakota Goodhue Rice Le Sueur Sibley Nicollet Brown Redwood Lyon Lin- coln Pipe- stone Murray Cotton- wood Wat- onwan Blue Earth Was- eca Steele Dodge Olmsted Wabasha Winona Houston Fillmore Mower Free- born Fari- bault Martin Jackson Nobles Rock USA: States, citypopulation.de USA: Minnesota, citypopulation.de 46.366666666667-94.45Koordinaaten: 46° 22′ N, 94° 27′ W


Önj e politiik jeeft et ünlike floose foon manschne än jare inträse. Da floose ma daseelwie interäse san mååstens fertrin önj jüseelew politisch partai. Di ütdrük 'politiik' kamt foon dåt griechisch uurd Polis än bedjüsed süwat as stää unti miinschap. Sunt jü Frånsch Rewolusjoon jeeft et tou politische ruchtinge, di leeftse (oofting progresiiw) än ruchtse (oofting konserwatiiw) ruchting, ma deertwasche foole oudere struume.


Det Istriootisk Spriik as en Romaans Spriik, wat uun a süüdwaast faan det Istrisk Hualeweilun uun Kroatien faan amanbi 400 lidj spreegen wurt, fööraal uun Rovinj an Vodnjan, man uk uun Bale, Fažana, Galižana, Ližnjan an uun't amlun faan Pula. Uun't juar 2017 wurd det faan det Max-Planck-Instituut för Menskhaidhistoore mä det Dalmaatisk Spriik uun't onerskööl Dalmaatoromaans klasifisiaret. Posesiiwpronoomen uun't spriikwiis faan Rovinj: Bispal: el nostro pan - üüs bruad. Taalen uun det spriikwiis faan Rovinj: Ive, Antonio. (1900), I dialetti ladino-veneti dell'Istria. Straßburg, s. 51. Ive, Antonio. (1900), I dialetti ladino-veneti dell'Istria. Straßburg, s. 50.


Sweten as en feest of hualewfeest iidjwoor, wat en huuch paart faan soker hee. Commons: Sweten – Saamling faan biljen of filmer


Jacht ment det sjüken, finjen, fangen an duadmaagin faan wil diarten. Det jaagin woort faan en jeeger bedrewen. Hi as för't jaagin tuläät an witj, hük diarten wan jaaget wurd mut an skel. Flooksis slaachtet di jeeger uk salew. Wan fasker 'jaaget' wurd, snaaket am oober ei faan 'jacht' an 'jeeger', det as do faskerei. Iar det büürerei apkaam föör amanbi 12.000 juaren, haa a minsken jo fersuragt mä jacht an det saamlin faan früchten. Tu jaagin haa a minsken rääskapen ütjfünjen, diar leewen beeder wurden san. Tuleetst so gud, dat enkelt diarten ütjstürwen san, t.b. di uuroks. För't jaagin jaft at föl grünjer: Besurgin faan flääsk tu iidjen Skan, hurner an ööder dialen kön brükt wurd üs werktjüch, telt of kluader tu uuntjin Reguliarin faan en tu huugen bestant, di skaas uunracht An do as jaagin uk en kultuurtechnik, diar efter was reegeln pleeget woort Sjiträäskapen: Ruder, pistool, ... Blankrääskapen: Knif, swörd, ... Ualang rääskapen: Stonger, flitsböög, ... Herkules jaaget 2. juarhunert 14. juarhunert 19. juarhunert Di jeeger hinget san hünj ap, wan'er ei muar koon. Det san ei aaltumaal jeegers, diar iin uun't tuuthurn bloose. Volkert Faltings an Reinhard Jannen: Fering-Öömrang Spreegwurdleksikon. Hüsem 2012 Commonskategorii: Jacht – Saamlang


Det Juudenspaans Spriik (aanj nööm: Djudeo-Espanyol [dʒudeo espanjol], uun Hebreewsk Skraft: גֿודֿיאו-איספאנייול), uk Ladino, Djudezmo an uun a nuurd faan Marokko Hakitía, as en Romaans Spriik, wat faan Ualspaans kaam an at spriik faan föl sefardisk juuden as. El djudeo-espanyol es la lingua favlada de los djudios sefardim arondjados de la Espanya enel 1492. Es una lingua derivada del espanyol i favlada de 150.000 personas en komunitas en Israel, la Turkia, antika Yugoslavia, la Gresia, el Maruekos, Mayorka, las Amerikas, entre munchos otros lugares. Det Juudenspaans as at spriik, wat faan 1492 faan Spanje ferdrewen sefardisk juuden spreegen wurt. Det as en spriik, wat faan Spaans kaam an faan 150.000 lidj uun Israel, at Türkei, det iar Jugoslaawien, Grekenlun, Marokko, Mallorca, Nuurdameerika, Süüdameerika an Madelameerika, oner föl öler steeden, spreegen wurt.


Abdülhamid I. (üüb Osmaans Türkisk: عبد الحميد اول, ‘Abdü-l-Ḥamīd-i evvel; üüb Türkisk: Birinci Abdülhamit; * 20. Marts 1725; † 7. April 1789) wiar faan 21. Janewoore 1774 tu san duas sultaan faan det Osmaans Rik. Sultaanen faan det Osmaans Rik uun dön sööwentanjst an aagetanjst juarhunerten: Ahmed I. (1603-1617), Mustafa I. (1617-1618), Osman II. (1618-1622), Mustafa I. (weler, 1622-1623), Murad IV. (1623-1640), Ibrahim (1640-1648), Mehmed IV. (1648-1687), Süleyman II. (1687-1691), Ahmed II. (1691-1695), Mustafa II. (1695-1703), Ahmed III. (1703-1730), Mahmud I. (1730-1754), Osman III. (1754-1757), Mustafa III. (1757-1773), Abdülhamid I. (1774-1789).


Mustafa III. (üüb Osmaans Türkisk: مصطفى ثالث Muṣṭafā-yi s̱ālıs̱, üüb Türkisk: Üçüncü Mustafa; * 28. Janewoore 1717; † 24. Deetsember 1773) wiar faan 30. Oktuuber 1757 tu san duas sultaan faan det Osmaans Rik. Sultaanen faan det Osmaans Rik uun dön sööwentanjst an aagetanjst juarhunerten: Ahmed I. (1603-1617), Mustafa I. (1617-1618), Osman II. (1618-1622), Mustafa I. (weler, 1622-1623), Murad IV. (1623-1640), Ibrahim (1640-1648), Mehmed IV. (1648-1687), Süleyman II. (1687-1691), Ahmed II. (1691-1695), Mustafa II. (1695-1703), Ahmed III. (1703-1730), Mahmud I. (1730-1754), Osman III. (1754-1757), Mustafa III. (1757-1773), Abdülhamid I. (1774-1789).


Osman III. (üüb Osmaans Türkisk: عثمان ثالث ‘Osmān-ı s̱ālıs̱, üüb Türkisk: Üçüncü Osman; * 2. Janewoore 1699 uun Edirne; † 30. Oktuuber 1757 uun Konstantinoopel) wiar faan 13. Deetsember 1754 tu san duas sultaan faan det Osmaans Rik. Sultaanen faan det Osmaans Rik uun dön sööwentanjst an aagetanjst juarhunerten: Ahmed I. (1603-1617), Mustafa I. (1617-1618), Osman II. (1618-1622), Mustafa I. (weler, 1622-1623), Murad IV. (1623-1640), Ibrahim (1640-1648), Mehmed IV. (1648-1687), Süleyman II. (1687-1691), Ahmed II. (1691-1695), Mustafa II. (1695-1703), Ahmed III. (1703-1730), Mahmud I. (1730-1754), Osman III. (1754-1757), Mustafa III. (1757-1773), Abdülhamid I. (1774-1789).


Knoopbluumen (Knautia) san en plaantenskööl uun det famile faan a Dipsacales. At jaft amanbi 60 slacher, huar 48 faan uun Euroopa föörkem. Lüsruus (Knautia arvensis) .. Commonskategorii: Knoopbluumen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Knoopbluumen


Haagekäärsen (Lonicera) san en plaantenskööl uun det famile faan a Siigbleedplaanten (Caprifoliaceae). Diar jaft at son 180 slacher faan üüb a nuurdelk eerdheleft. Blä Haagekäärs (Lonicera caerulea) Hönangbei (Lonicera caerulea var. kamtschatica) Lonicera caprifolium Ruad Haagekäärs (Lonicera xylosteum) .. L. acuminata – L. adenophora – L. affinis – L. albiflora – L. alpigena – L. alseuosmoides – L. altmannii – L. angustifolia – L. arborea – L. arizonica – L. asperifolia – L. bracteolaris – L. caerulea – L. canadensis – L. caprifolium – L. caucasica – L. chaetocarpa – L. chamissoi – L. chrysantha – L. ciliosa – L. confusa – L. conjugialis – L. coreana – L. dasystyla – L. demissa – L. dioica – L. discolor – L. elisae – L. etrusca – L. ferdinandi – L. flava – L. floribunda – L. fragrantissima – L. fuchsioides – L. glabrata – L. glutinosa – L. gracilipes – L. graebneri – L. gynochlamydea – L. harae – L. henryi – L. heteroloba – L. heterophylla – L. hildebrandiana – L. himalayensis – L. hirsuta – L. hispida – L. hispidula – L. humilis – L. hypoglauca – L. hypoleuca – L. iberica – L. iliensis – L. implexa


Haasruusen (Scabiosa) san en plaantenskööl uun det famile faan a Siigbleedplaanten (Caprifoliaceae). Diar hiar son 30 bit 100 slacher tu. Haasruus (Scabiosa columbaria) .. Commonskategorii: Haasruusen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Haasruusen


At Haasruus (Scabiosa columbaria) as en plaantenslach uun det famile faan a Siigbleedplaanten (Caprifoliaceae). Commonskategorii: Haasruusen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Haasruusen


Lonicera caprifolium as en plaantenslach uun det famile faan a Siigbleedplaanten (Caprifoliaceae). Commonskategorii: Lonicera caprifolium – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Lonicera caprifolium


At Ruad Haagekäärs (Lonicera xylosteum) as en plaantenslach uun det famile faan a Siigbleedplaanten (Caprifoliaceae). Früchten (beien) Commonskategorii: Ruad Haagekäärsen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Ruad Haagekäärsen


Det Northland Regiuun (üüb Maori: Te Tai Tokerau) as ian faan dön seekstanj regiuunen faan Nei-Sialun. At regiuun leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 188.700 lidj (2019). At hoodsteed faan't regiuun as Whangarei. New Zealand: Main Islands and Regions, citypopulation.de


Katherine Mansfield (bäären Kathleen Mansfield Beauchamp; * 14. Oktuuber 1888 uun Wellington, Nei-Sialun; † 9. Janewoore 1923 uun Fontainebleau, Île-de-France) wiar en nei-sialuns skriiwer, diar al uun't ääler faan 34 uun tuberkuloos stoorew. Hat wiar D. H. Lawrence, Virginia Woolf, an Lady Ottoline Morrell an öler lidj uun det Bloomsbury Group hör frinj. Bi tu faan 73 uun't reegel kurt staken leet hat föl briaw an notiisen efter. At resonans üüb sin iar smeel werk wiar an as üübfaalen briad. In a German Pension (Uun en tjiisk pansiuun, 1911). Prelude (Föörspal, 1918). Bliss and other stories (Soolighaid an öler staken, 1920). The Garden Party and other short stories (At guardfest an öler kurt staken, 1922). The doves' nest and other stories (At düüwenneest an öler staken, 1923). Something childish and other stories (Wat kintelks an öler staken, 1924). Enkelt staken faan Katherine Mansfield uun det New Zealand Electronic Text Collection (üüb Ingels)


Dame Edith Ngaio Marsh ([ˈnaɪ.oʊ mɑːʃ]; * 23. April 1895 uun Merivale, en steeddial faan Christchurch, Nei-Sialun; † 18. Febrewoore 1982 uun Christchurch) wiar en nei-sialuns skriiwer, schauspeler an teooterreschisöör. Hat wiar ian faan dön bedüüdener skriiwer faan dön klasisk detektiiwstaken, üüs jo fööraal faan britisk autooren uun't tidj twesken dön tau wäältkriiger skrewen wurd. Marsh as bitu Agatha Christie, Dorothy L. Sayers an Margery Allingham üüs ian faan dön Queens of Crime (köninginen faan't ferbreegen) bekäänd. Hat skreew twesken 1934 an 1982 32 detektiiwromoonen. Föl diarfaan spele uun a wäält faan a teooter, fölsis drei jo's am William Shakespeare sin draamen. Hat as fööraal för hör karakter, Roderick Alleyn, en detektiiw, diar för det Metropolitan Police uun London werket, bekäänd. Högen faan hör werken san ferfilmet wurden.


William Shakespeare ([ˈwɪljəm ˈʃeɪkspɪə]; krasnet 26. April 1564 jul. uun Stratford-upon-Avon, Ingelun; † 3. Mei 1616 jul. uk diar) wiar en ingels dramaatiker, dachter an schauspeler. Sin komeedestaken an tragöödien hiar tu dön bedüüdenst werken faan't wäältliteratüür. Sin auwerlöwert werken haa 38 draamen, episk feesdachtingen an uk 154 soneten.


Christchurch ([ˈkraɪstʃɜːrtʃ]; üüb Māori: Ōtautahi) as det gratst steed üüb't Süüd-Eilun faan Nei-Sialun an't hoodsteed faan det Canterbury Regiuun. At steed leit bi't uasteeg faan't Süüd-Eilun, uun a nuurd faan't Banks Hualeweilun. At steed as efter Auckland an Wellington det traadgratst steed uun Nei-Sialun. Det hee 377.200 lidj (2018). De Avon Struum leept troch a maden faan't steed. Archeologisk beweisen wise diarüüb hen, dat lidj tu iarst amanbi 1250 uun't geegent faan't steed siidelt. Christchurch wurd 31. Jüüle 1856 faan Royal Charter tu en steed an as diarmä ofisiel det äälst grünjlaanjen steed uun Nei-Sialun. Det Canterbury Association, wat dön Canterbury Plains besiidelt, neemd at steed efter Christ Church, Oxford. Ngaio Marsh (1895-1982), skriiwer. New Zealand, citypopulation.de


1304 wiar det fjuard juar faan det 14. juarhunert. 20 Jüüle: Francesco Petrarca, italjeens dachter († 1374)


19. Jüüle: Francesco Petrarca, italjeens dachter (* 1304)


Francesco Petrarca ([franˈtʃesko peˈtrarka]; * 20. Jüüle 1304 uun Arezzo, Itaalien; † 19. Jüüle 1374 uun Arquà Petrarca) wiar en italjeens dachter an histooriker. Hi wiar mäbegrünjiger faan det Renaissance-Humanismus an tup mä Dante Alighieri an Giovanni Boccaccio een faan dön wichtigst fertreedern faan det ääder italjeens literatüür. Commons: Francesco Petrarca – Saamling faan biljen of filmer


1313 wiar det tretanjst juar faan det 14. juarhunert. 16. Jüüne: Giovanni Boccaccio, italjeens skriiwer († 1375)


21. Deetsember: Giovanni Boccaccio, italjeens skriiwer (* 1313)


16. September: Kaarl VI. wurd köning faan Frankrik. 11. Febrewoore: Poggio Bracciolini, italjeens humanist († 1459) 27. Nofember: Ferdinand I., köning faan Aragoonien († 1416) 16. September: Kaarl V., köning faan Frankrik (* 1338)


22. August: Johann II. wurd köning faan Frankrik. 22. August: Philipp VI., köning faan Frankrik (* 1293)


1319 wiar det njüügentanjst juar faan det 14. juarhunert. 26. April: Johann II., köning faan Frankrik († 1364)


08. April: Kaarl V. wurd köning faan Frankrik. 08. April: Johann II., köning faan Frankrik (* 1319)


1338 wiar det aacht-an-dörtigst juar faan det 14. juarhunert. 21. Janewoore: Kaarl V., köning faan Frankrik († 1380)


Lapkrüür es Greentjüch, wat aural üp Söl en fuaral ön di Ingi bi Heef wukset. Di Noom kumt diarfan, dat em dit iin ön en Dok slai en iin ön't Ber lii ken, en diarfan ur di Lapen treet en ken lechter fungen uur. Dit Lapkrüür üp Söl skel fuaral Meerstrandsbeifuß wiis. Lapkrüür skel gur fuar di Sken wiis, en di dütsk Noom "Beifuß" skel diarfan kum, dat em beeter laap ken, wen em som Bleeren fan Lapkrüür iin ön di Skuur heer. Wan em di Bleeren fan't Lapkrüür iin ön di Skuur lair (twesken Skoch en Höös), da ken di Sken en uk Huurnstairen diarfan wuk uur. Uk töögen Holsteekern skel Lapkrüür help, wan en Pöös diarme iin ön di Skaap hinget. Commons: Lapkrüür (Artemisia vulgaris) – Saamling fan Skelter en Videos Verbreitung auf der Nordhalbkugel aus: Eric Hultén, Magnus Fries: Atlas of North European vascular plants. 1986, ISBN 3-87429-263-0 bei Den virtuella floran. (schwed.) Thomas Meyer: Beifuß Datenblatt mit Bestimmungsschlüssel und Fotos bei Flora-de: Flora von Deutschland (alter Name der Webseite: Blumen in Schwaben). Eintrag bei www.awl.ch/heilpflanzen. US Forest Service, Pacific Island Ecosystems at Risk (PIER): Der Beifuß als invasive Pflanze auf den Pazifischen Inseln. (englisch) Beifuß auf


Di Holsteeker (Tineola bisselliella) es en Insekt en jert tö di Flenerken. Töögen Lapen en Holsteekern uur aaftinoch di Bleeren fan't Lapkrüür āphinget. Commons: Holsteeker – Saamling fan Skelter en Videos Wikispecies heer en artiikel tö: Holsteeker


Lapen (Siphonaptera) sen en Kategorii fan Insekten. Fan 2400 bikeent Aarten jeft et 70 ön Mereleuroopa. Lapen sen Parasiiten. Ja uur twesken 1,5 en 4,5 mm gurt. Wan em Lapen heer en luasuur wel, da skel em Lapkrüür saamli. Fan di Hārem iin ön di Bleeren diarfan uur di Lapen treet, en da ken em jam fangi en duarmaaki. Famile Slach (Ceratophyllidae) Rot-Lap – Xenopsylla cheopis Rothschild, 1903 Eekkaten-Lap – Monopsyllus sciurorum Schrank, 1803 Henenlap of Fügellap – Ceratophyllus gallinae Schrank, 1803 Doovenlap – Ceratophyllus columbae Gervais, 1844 (Pulicidae) Menskenlap – Pulex irritans Linnaeus, 1758 Kaninkenlap – Spilopsyllus cuniculi Dale, 1878 Katenlap – Ctenocephalides felis Bouché, 1835 Hünenlap – Ctenocephalides canis Curtis, 1826 ... en jit maning muar Slacher En Marker, hur ual Skramel forkoopet uur, jit uk Lapmarker. Dit Interwiki staant üp di Öömrang Versioon fan des Artiikel (Boowen üp Öömrang kliki) Commons: Lapen – Saamling fan Skelter en Videos Wikispecies heer en artiikel tö: Lapen


Efoi (Hedera helix) es en Klaterplanti fan di Famiilie Araliaceae. Ön't Jaar 2010 waar di Efoi di "Medisiinplant fan't Jaar" wurden. Ek eeđer't Uurterbok man naier bi di Ütspraak es di Skriifwiis Eefeu. Efoi ön di Bütenwuchen fan't Hüs sen gur, dat des ek sa waker kuul of wārem uur. Em skel man senerlig bi Raittaak om teenk, dat diar di Müs ön üp Bualkem klateri ken. Me Efoi ken em sin Kluađern taui, aurdat diar Saponiin benen es. Efeu ist Arzneipflanze des Jahres 2010 En Video aur't Tauin me Efoibleeren. Wikimedia Commons heer Skelter of Filmi aur: Efeu Wikispecies heer en artiikel tö: Efeu Nöörig Böör tö Bidrachen aur di Sünhair


Suart of bruket boksen 1. Haa wi suart of bruket boksen, Leederskur of holten klotsen, Iidj wi beestenflääsk of brei. Dreeg wi bluas a wäärdagst kluader, Of san wi üüs aanj best skruader, Det as, det as ianerlei. Dreeg wi bluas a wäärdagst kluader, Of san wi üüs aanj best skruader, Det as, det as ianerlei. 2. Of wi boowen stun, besteme, Of uk man mä't nuadagst lewe. Arke juar an arken dai. Of wi bütjluns loong studiare, Of aran a knooken piire, Det as, det as ianerlei. Of wi bütjluns loong studiare, Of aran a knooken piire, Det as, det as ianerlei. 3. Of wi stolt kön ridj üüb hingster, Of baarsbianet luup tu Pingster, Wi finj so of so üüs wai. Woort regiaret bääft huuch müüren, Wi betaale dach üüs stüüren, Det as, det as ianerlei. Woort regiaret bääft huuch müüren, Wi betaale dach üüs stüüren, Det as, det as ianerlei. 4. Man of wi wat neis began wel, Of bluas ual gäärs weder kau skel, Üs en kü, wi skul dach spei. Of wi mä üüs eilun oose, An do bluas üüb öödern roose, As ei, as ei ianerlei. Of wi mä üüs eilun oose, An do


Ünbekäänd dootem Taejong Muyeol wurd köning faan det Silla Köningrik uun Korea.


Ünbekäänd dootem Munmu wurd köning faan det Silla Köningrik uun Korea.


Ünbekäänd dootem Sinmun wurd köning faan det Silla Köningrik uun Korea.


Ünbekäänd dootem Hyoso wurd köning faan det Silla Köningrik uun Korea.


Ünbekäänd dootem Seongdeok wurd köning faan det Silla Köningrik uun Korea.


Ünbekäänd dootem Hyoseong wurd köning faan det Silla Köningrik uun Korea.


Ünbekäänd dootem Gyeongdeok wurd köning faan det Silla Köningrik uun Korea.


Ünbekäänd dootem Hyegong wurd köning faan det Silla Köningrik uun Korea.


Ünbekäänd dootem Seondeok wurd köning faan det Silla Köningrik uun Korea.


Ünbekäänd dootem Wonseong wurd köning faan det Silla Köningrik uun Korea.


Ünbekäänd dootem Soseong wurd köning faan det Silla Köningrik uun Korea.


ünbekäänd dootem: Oleg wurd prins faan Nowgorod A Nepaal Samvat kalender begant. 10. April: Ludwig II. (Frankrik), könang faan't Waastfrankenrik (* 846)


ünbekäänd dootem: Prins Oleg faan Nowgorod wurd prins faan Kiew. Grünjlaanjen faan de Kiewisk Rusj stoot. 20. Janewoore: Ludwig III. (Uastfrankenrik), könang faan't Uastfrankenrik (* 835) 05. August: Ludwig III. (Frankrik), könang faan't Waastfrankenrik (* am 864)


Det Ternopilj Prowins (üüb Ukrainisk: Терно́пільська о́бласть Ternópil’ska óblast’ of Терно́пільщина Ternópil’ščyna) as ian faan dön 24 prowinsen faan Ukraine. Det hee 1.059.192 lidj (2017). At hoodsteed faan’t prowins as Ternopilj. Ternopilj hiard bit 1914 tu't Köningrik Galitsien. Ukraine: Administrative Division, www.citypopulation.de


Det Winnytsja Prowins (üüb Ukrainisk: Ві́нницька о́бласть Vínnyc’ka óblast’ of Ві́нниччина Vínnyččyna) as ian faan dön 24 prowinsen faan Ukraine. Det hee 1.590.357 lidj (2017). At hoodsteed faan’t prowins as Winnytsja. Ukraine: Administrative Division, www.citypopulation.de


Prins Ilia Tschawtschawadse (üüb Georgisk ილია ჭავჭავაძე [iliɑ t͡ʃʼɑvt͡ʃʼɑvɑd͡zɛ]; * 27. Oktuuber 1837 uun Kwareli, Guwernement Georgien, Rüs Keiserrik; † 30. August 1907 uun Tsitsamuri nai bi Mtscheta) wiar en georgisk dachter, dramaturg an jurnalist. Hi wiar en faan dön wichtig figüüren faan det georgisk natschunaalbeweging. Wichtig Staken აჩრდილი ([ɑtʃrdɪlɪ], A skaad; 1859) რამდენიმე სურათი ანუ ეპიზოდი ყაჩაღის ცხოვრებიდამ ([rɑmdɛnɪmɛ surɑtʰi ɑnu ɛpʼɪzɔdɪ qʼɑtʃɑɣis tsxɔvrɛbidɑm], Enkelt biljen of episooden faan en ruuwer sin leewent, 1860) ქართვლის დედა (kartvlis deda, A mam faan Kartwel, 1860) მეფე დიმიტრი თავდადებული (mepe dimit’ri tavdadebuli, Tu köning Dimitri feriaret, 1878) განდეგილი (Gandegili, Ütjsaat, 1883)


Mts'cheta (üüb Georgisk: მცხეთა [mt͡sʰxɛtʰa]) as en steed uun Georgien. At steed leit uun a uast faan't lun, bi a tupstruum faan dön Mtkwari an Aragwi struumer, amanbi 17 km tu nuurdwaast faan Tiflis. Det hee 7940 lidj (2014). Det as at hoodsteed faan det Mts'cheta-Mtianeetien Regiuun. Georgia, citypopulation.de


Bertha Sophia Felicita Freifrau von Suttner (bäären Gräfin Kinsky von Wchinitz und Tettau, * 9. Jüüne 1843 uun Prag; † 21. Jüüne 1914 uun Wien), wiar en uasterriks pasifist an skriiwer. Hat wurd 1905 üüs iarst wüf mä de Nobelpris för frees ütjteeknet. Bertha von Suttner wurd 9. Jüüne 1843 uun det Kinský-Palast uun Obecní dvůr, en steeddial faan Prag, bäären. Sin aalern wiar de uasterriks generool Franz de Paula Josef Graf Kinsky von Wchinitz und Tettau, diar föör kurt uun't ääler faan 75 ferstörwen wiar, an sin wüf Sophie Wilhelmine von Körner, diar föftig juar jonger wiar. Efter't fermöögen, wat faan a aatj arewd wurden wiar, apbrükt wurd, naam Bertha 1873 en steed üüs guwernant bi a industriel Freiherr Karl von Suttner uun Wien uun. Uun detheer tidj ferliibet hat ham uun Arthur Gundaccar von Suttner, de jongst dring faan a Suttnern. 1876 maaget hat tu Pariis en rais, huar hat för bal tau wegen at priwatsekreteerin faan Alfred Nobel wiar. Nobel wurd man bal faan de sweeds köning iin uun sin aran berepen. Bertha kaam tu Wien turag an freid ham 12. Jüüne 1876 hiamelk Arthur Gundaccar, jin a wal faan sin aalern. Diarüübhen wurd Arthur Suttner wecharewd,


Adam Gottlob Oehlenschläger ([ˈæːtam ˈkɒtlɔp ˈøːˀl̩nslɛːɐ]; * 14. Nofember 1779 uun Vesterbro, Kopenhuuwen; † 20. Janewoore 1850 uk diar) wiar en deensk natschunaaldachter faan't Romantiik.


Aleksander Sergejewitsch Puschkin (üüb Rüs: Алекса́ндр Серге́евич Пу́шкин Aleksándr Sergéjevič Púškin; * 26. Mei jul./ 6. Jüüne 1799 greg. uun Moskau; † 29. Janewoore jul./ 10. Febrewoore 1837 greg. uun Sankt Petersburg) as rüs natschunaaldachter an grünjleier faan det moodern rüs literatüür. Руслан и Людмила (Ruslan i Ljudmila; Ruslan an Ljudmila, 1817—1820) - en dachting. Евгений Онегин (Jevgenij Onegin; Eugeen Onegin, 1823—1832) - en romoon uun fääs. Борис Годунов (Boris Godunov; Boris Godunow, 1825) - en teaaterstak. Капитанская дочка (Kapitanskaja Dočka; A Koptein sin foomen, 1836) - en ferteeling.


Nikolai Wasiljewitsch Gogolj (üüb Rüs: Никола́й Васи́льевич Го́голь Nikoláj Vasíl’evič Gógol’ ; * 20. Marts jul./ 1. April 1809 greg. uun Welyki Sorotschyntsi, Ukraine faan daaling; † 21. Febrewoore jul./ 4. Marts 1852 greg. uun Moskau) wiar en rüs skriiwer faan ukrainisk ufkemst. Hi as een faan dön wichtigst fertreeder faan det rüs literatüür. Мёртвые души (Mjórtvyje dúši; Duad sialen, 1842): en romoon. Det hanelt ham faan a raisen an eewentüüren faan Pawel Iwanowitsch Tschitschikow an a lidj, diar hi uun a meet kaamt. A lidj san tüpisk för det rüs madelklas faan't tidj.


Rasmus Christian Rask (* 22. Nofember 1787 uun Brændekilde, Fünen; † 14. Nofember 1832 uun Kopenhuuwen) wiar en bedüüden deensk indogermanist an polyglot. Hi snaaket 25 spriiken an dialekten an hed muar üüs 50 studiaret. Vejledning til det Islandske eller gamle Nordiske Sprog, Kopenhagen 1811 Undersøgelse om det gamle Nordiske eller Islandske Sprogs Oprindelse, Kopenhagen 1818 Spansk Sproglære, 1824 Frisisk Sproglære, Kopenhagen 1825 (1834 tu't huuchtjiisk auersaat) Dansk Retskrivingslære, Kopenhagen 1826 Italiænsk Formlære, 1827 Den gamle Ægyptiske Tidsregning, Kopenhagen 1827 Vejledning til Akra-Sproget på Kysten Ginea, 1828 Den ældste hebraiske Tidsregning indtil Moses efter Kilderne på ny bearbejdet og forsynft med et Kart over Paradis, Kopenhagen 1828 A Grammar of the Danish language for the use of Englishmen, 1830 Ræsonneret lappisk Sproglære, 1832 Engelsk formlære, 1832 Wikisource: R. Rask: Frisische Sprachlehre, 1834


Friedrich Wilhelm Herschel (üüb Ingels: William Herschel; * 15. Nofember 1738 uun Hannover; † 25. August 1822 uun Slough) wiar en tjiisk-britisk astronoom an muusiker. Hi foon at planeet Uranus ütj.


Janka Kupala (üüb Witjrüs: Янка Купала; bäären Iwan Daminikawitsch Lutsewitsch, üüb Witjrüs: Іван Дамінікавіч Луцэвіч; * 25. Jüüne jul./ 7. Jüüle 1882 greg. uun Wjasynka bi Minsk; † 28. Jüüne 1942 uun Moskau) wiar en witjrüs natschunaaldachter, dramaatiker, publisist an auersaater, diar tup mä Jakub Kolas an Maksim Bahdanowitsch tu a hoodfigüüren faan det welergebuurt uun a began faan det 20. juarhunert as.


Karl Marx (* 5. Mei 1818 uun Trier; † 14. Marts 1883 uun London) wiar en tjiisk filosoof, ökonoom, seelskapsteoreetiker, politisk jurnalist, protagonist faan det werkerbeweging an uk kritiker faan't kapitalismus an't religiuun. Commons: Karl Marx – Saamling faan biljen of filmer Wikisource: Karl Marx (tjiisk)


Anton Pawlowitsch Tschechow [ˈtʃʲɛxəf] (üüb Rüs: Анто́н Па́влович Че́хов Antón Pávlovič Čéchov; * 17. jul./ 29.greg. Janewoore 1860 uun Taganrog, Rüslun; † 2. jul./ 15.greg. Jüüle 1904 uun Badenweiler, Tjiisklun) wiar en rüs skriiwer, nowelist an dramaatiker. Hi as een faan dön wichtigst skriiwer uun det rüs literatüür. Hi as fööraal üüs dramaatiker troch sin teaaterstaken üüs Trii Sastern (üüb Rüs: Три сестры́ Tri sestrý), At Mööw (Ча́йка Čájka) of A Käärsguard (Вишнёвый сад Višnjóvyj sad) bekäänd.


France Prešeren ([fɾanˈtsɛ pɾɛˈʃeːɾən]; üüb Tjiisk: Franz Preschern; * 3. Deetsember 1800 uun Vrba uun't Hertoochdoom Krain; † 8. Febrewoore 1849 uun Kranj) wiar de gratst klasisk sloweens dachter. Prešeren skreew leefde- an natüürlürik an uk en grat histoorisk epos Krst pri Savici (At düüw bi a Savica). Uun't juar 1847 kaam sin hoodwerk Poezije (Poesien) tu'n föörskiin. Hi skreew uk dachtingen an soneten üüb tjiisk. Sin wichtigst werk üüb tjiisk as Das große Tor, diaruun hi auer sin ferbinjinghaid tu Ljubljana skreew.


Hafnarfjörður (['hapnarˌfjœrðʏr]; amtelk üüb Isluns: Hafnarfjarðarkaupstaður) as en steedgemeend uun a süüdwaast faan Islun. Det hee 29.799 lidj (2019). Iceland: Division, citypopulation.de


André Masson (* 4. Janewoore 1896 uun Balagny-sur-Thérain; † 28. Oktuuber 1987 uun Pariis) wiar en fraansöösk konstmooler, grawöör, ilustraator an dekoraatöör faan det fraansöösk teaater. Sin ääder werken wiset interese uun Kubismus. Lääder wurd hi mä't Surrealismus iin uun ferbinjing broocht an hi wiar een faan dön entusiastisk brüker faan det automaatisk teeknin: hi maaget en rä faan automaatisk werken mä feeler an blak.


Mary Renault (bäären Eileen Mary Challans; * 4. September 1905 uun London; † 13. Deetsember 1983 uun Kapsteed, Süüdaafrika) wiar en britisk skriiwer. Hat skreew bitu faan histoorisk romoonen uk histoorisk saagbuken, üüs t.B. en biografii auer Aleksander de Grat.


Poolen Poolen as en lönj önj Euroopa. Futbaal EM 2012 Wikimedia Commons heet bile unti filme tu: Poolen Poland: Major Cities, citypopulation.de


Noardeast-Fryslân Noardeast-Fryslân (Ütjspriik üüb Frysk: [no.ətɪ.əst frislɔ:n]) as ian faan dön aagetanj gemeenden faan Waastfresklun. At gemeend as uun en amferdialing faan gemeenden 1. Janewoore 2019 faan dön iar gemeenden Dongeradiel, Ferwerderadiel an Kollumerlân kimen. Det leit uun a nuurduast faan’t prowins. Uun a nuurd leit det Waastfresk Heef, uun a uast at prowins Groningen, uun a süüd lei dön gemeenden Achtkarspelen, Dantumadiel, Tytsjerksteradiel an Ljouwert an uun a waast leit at gemeend Waadhoeke. Det hee 45.144 lidj (2019). At hoodsteed faan’t gemeend as Dokkum. De Dokkumer Ie leept troch't gemeend. A natschunaalpark Lauwersmar leit uun a nuurduast faan't gemeend. Steeden De tjiin gratst steeden an taarpen uun't gemeend san: Öler taarpen (taal faan a lidj uun 2018): Hantum (320). At gemeend wurd 1. Janewoore 2019 grünjlaanjen. A nööm Noardeast-Fryslân wurd faan a gemeendriader Dongeradiel, Ferwerderadiel an Kollumerlân 30. Marts 2017 efter en referendum oner a iinwenern faan dön trii gemeenden uunnimen. Netherlands, citypopulation.de


Ballum (Ütjspriik üüb Frysk: [bɔləm]) as det letjst taarep üüb it Amelân, uun Waastfresklun. At taarep leit uun a waast faan't eilun. Det hee 350 lidj (2011). Netherlands: Friesland / Fryslân, citypopulation.de


Hollum (Ütjspriik üüb Frysk: [hɔləm]) as det waastermiast an gratst taarep üüb it Amelân, uun Waastfresklun. Det hee 1110 lidj (2011). Netherlands: Friesland / Fryslân, citypopulation.de


Bueren (Ütjspriik üüb Frysk: [by.ərn]) as en taarep üüb it Amelân, uun Waastfresklun. Uk wan det uun a maden faan't eilun leit, as det det uastermiast faan dön fjauer taarepen faan it Amelân. Det hee 530 lidj (2011). Netherlands: Friesland / Fryslân, citypopulation.de


Nes (Ütjspriik üüb Frysk: [nɛs]) as en taarep üüb it Amelân, uun Waastfresklun. At taarep leit uun a maden faan't eilun. Det hee 1045 lidj (2011). Netherlands: Friesland / Fryslân, citypopulation.de


East-Flylân (Ütjspriik üüb Frysk: [ɪ.əstflilɔ:n]) as det iansig taarep üüb Flylân, uun Waastfresklun. At taarep leit uun a uast faan't eilun. Det hee 1075 lidj (2011). Netherlands: Friesland / Fryslân, citypopulation.de


Skiermûntseach (Ütjspriik üüb Frysk: [ski.ə(r)muntsɪ.əx]) as det iansig taarep üüb't eilun Skiermûntseach, uun Waastfresklun. At taarep leit uun a waast faan't eilun. Det hee 943 lidj (2022). Netherlands: Friesland / Fryslân, citypopulation.de


Frjentsjer as at hoodsteed faan't gemeend de Waadhoeke uun Waastfresklun. Det hee 12.520 lidj (2011). Netherlands: Friesland / Fryslân, citypopulation.de


De Kinmen Lunkreis (üüb Schineesk: 金門縣, Hanyu Pinyin: Jīnmén Xiàn, üüb Taiwaans: Kim-mn̂g-koān) as en lunkreis faan’t Republiik Schiina. Det hee 139.273 lidj (2018). At hoodsteed faan a lunkreis as Jincheng. A lunkreis bestäänt ütj dön Kinmen Eilunen an Wuqiu Eilunen, wat uun't Formosastruat nai bi't feestlun faan Schiina lei. A lunkreis hee trii steedgemeenden (üüb Schineesk: 鎮 zhèn) an trii lungemeenden (üüb Schineesk: 鄉 xiāng). Taiwan, citypopulation.de


De Lienchiang Lunkreis (üüb Schineesk: 連江縣, Hanyu Pinyin: Liánjiāng Xiàn, üüb Taiwaans: Liân-kang-koān, üüb Hakka: Lièn-kông-yen) as en lunkreis faan’t Republiik Schiina. Det hee 13.056 lidj (2018). At hoodsteed faan a lunkreis as Nangan. A lunkreis bestäänt ütj faan dön Matsu Eilunen, wat uun't Formosastruat nai bi't feestlun faan Schiina lei. A lunkreis hee fjauer lungemeenden (鄉 xiāng). Taiwan, citypopulation.de


Wat menst dü? Changhua (Lunkreis) Changhua (Steed)


Wat menst dü? Chiayi (Lunkreis) Chiayi (Steed)


Wat menst dü? Hsinchu (Lunkreis) Hsinchu (Steed)


Wat menst dü? Hualien (Lunkreis) Hualien (Steed)


Wat menst dü? Miaoli (Lunkreis) Miaoli (Steed)


Wat menst dü? Nantou (Lunkreis) Nantou (Steed uun Schiina) Nantou (Steed uun Taiwan)


Wat menst dü? Pingtung (Lunkreis) Pingtung (Steed)


Wat menst dü? Taitung (Lunkreis) Taitung (Steed)


Wat menst dü? Yilan (Lunkreis) Yilan (Steed uun Schiina) Yilan (Steed uun Taiwan) Yilan (Struum)