Bob Marley Bob Marley [bɒb ˈmɑː(ɹ)li] (* 6. Febrewoore 1945 uun Nine Miles, Saint Ann Parish, Jamaika; † 11. Mei 1981 uun Miami, Florida, eegentelk Robert Nesta Marley, sant Marts 1981 Berhane Selassie) wiar en jamaikoonsken sjonger, gitarist an stakenskriiwer. Hi täält üs di bedüüdenst fertreeder faan't Reggae musiik. Tuup mä sin kapel The Wailers as hi uun a 1970er juaren internatsionaal bekäänd wurden. Bütj sin musiik wiar Marley uk bekäänd för sin iintreeden för't Rastafari/Rasta, en religiöös rachtang mä krastelk ruter. Hi stoorew 1981 auer krääft. The Wailing Wailers (1965) Soul Rebels (1970) Soul Revolution Part II (1971) The Best of the Wailers (1971) Catch a Fire (1973) Burnin' (1973) Natty Dread (1974) Rastaman Vibration (1976) Exodus (1977) Kaya (1978) Survival (1979) Uprising (1980) Confrontation (1983) Live! (1975) Babylon by Bus (1978) Commonskategorii: Bob Marley – Saamlang faan bilen of filmer Patois


Sapporo as mä 1,9 miljoon iinwenern at gratst stääd an uk hoodstääd faan't Regiuun an Prefektuur Hokkaidō (Jaapan), an uk hoodstääd faan't Onerprefektuur Ishikari. Ferianagt Stooten Portland Sjiisklun München Sjiina Shenyang Ruslun Nowosibirsk Korea Sud Daejeon Commonskategorii: Sapporo – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Sapporo (sjiisk)


Heesen san en skööl faan Twiiskaalagen (Bivalvia) an hiar tu a Wokdiarten (Mollusca). Hees, Blä Hees (Mytilus edulis) Linnaeus, 1758 Mytilus californianus Conrad, 1837 Mytilus chilensis Hupé, 1854 Mytilus galloprovincialis Lamarck, 1819 Mytilus trossulus Gould, 1850 Commonskategorii: Heesen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Heesen


A Diaporthales san en order faan Swaampen (Fungi). Jo waaks miast üüb't buark of üüb bleeden faan buumer. Diar jaft'at 94 sköölen mä muar üs 500 slacher faan. Apiosporopsidaceae – Apoharknessiaceae – Asterosporiaceae – Auratiopycnidiellaceae – Coryneaceae – Cryphonectriaceae – Cytosporaceae – Diaporthaceae – Diaporthosporellaceae – Diaporthostomataceae – Dwiroopaceae – Erythrogloeaceae – Gnomoniaceae – Harknessiaceae – Juglanconidaceae – Lamproconiaceae – Macrohilaceae – Melanconidaceae – Melanconiellaceae – Neomelanconiellaceae – Phaeoappendicosporaceae – Phaeochorellaceae – Prosopidicolaceae – Pseudomelanconidaceae – Pseudoplagiostomataceae – Schizoparmaceae – Stilbosporaceae – Sydowiellaceae – Synnemasporellaceae – Tubakiaceae Gnomoniaceae Cryptodiaporthe Cryptodiaporthe populea, befäält at buark faan Papeln Commonskategorii: Diaporthales – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Diaporthales


A Hypocreales san en order faan Swaampen (Fungi). Jo kem üüb plaanten an diarten föör. Diar hiar 70 sköölen tu. A früchten san miast letj, witj kuugler. Bionectriaceae – Calcarisporiaceae – Clavicipitaceae – Cocoonihabitaceae – Cordycipitaceae – Cylindriaceae – Hypocreaceae – Myrotheciomycetaceae – Nectriaceae – Niessliaceae – Ophiocordycipitaceae – Sarocladiaceae – Stachybotryaceae – Tilachlidiaceae Clavicipitaceae Claviceps Meelhurn (Claviceps purpurea) Commonskategorii: Hypocreales – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Hypocreales


A Pezizales san en order faan Swaampen (Fungi). Diar hiar flook slacher tu, diar'am iidj koon, soken üs Morcheln an Trüfel. A Pezizales san det iansagst order uun't klas faan a Pezizomycetes. Jo waaks miast üüb duad holt of üüb njoks of hialandaal oner a eerd. Ascobolaceae – Ascodesmidaceae – Caloscyphaceae – Chorioactidaceae – Discinaceae – Geomoriaceae – Glaziellaceae – Helvellaceae – Karstenellaceae – Kallistoskyphaceae – Morchellaceae – Otideaceae – Pezizaceae – Pseudombrophilaceae – Pulvinulaceae – Pyronemataceae – Pyropyxidaceae – Rhizinaceae – Sarcoscyphaceae – Sarcosomataceae – Strobiloscyphaceae – Tarzettaceae – Tuberaceae Morchellaceae Morcheln (Morchella) Morchella esculenta Commonskategorii: Pezizales – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Pezizales


A Lecanorales san en order faan a Swaampen (Fungi). Flooken waaks üs Hiasmöösk tuup mä Green Algen. Biatoraceae – Bruceomycetaceae – Catillariaceae – Cladoniaceae – Gypsoplacaceae – Haematommataceae – Lecanoraceae – Malmideaceae – Parmeliaceae – Pilocarpaceae – Psilolechiaceae – Psoraceae – Ramalinaceae – Ramboldiaceae – Scoliciosporaceae – Sphaerophoraceae – Stereocaulaceae – Tephromelataceae Cladoniaceae Cladonia Rendiartmöösk (Cladonia rangiferina) Commonskategorii: Lecanorales – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Lecanorales


A Eurotiales san en order faan Swaampen (Fungi). Jo hiar tu't klas faan a Eurotiomycetes (skemel). Aspergillaceae – Elaphomycetaceae – Thermoascaceae – Trichocomaceae Trichocomaceae Penicillium Penicillium camemberti, diar woort Camembert sees mä maaget Penicillium chrysogenum, diar woort det medesiin Penitsiliin mä maaget Commonskategorii: Eurotiales – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Eurotiales


A Cantharellales san en order faan Swaampen (Fungi) uun det klas faan a Hünjmotsen (Agaricomycetes). Aphelariaceae - Botryobasidiaceae - (Cantharellaceae) - Ceratobasidiaceae - Clavulinaceae - Hydnaceae - Tulasnellaceae Cantharellaceae Cantharellus Höönkum (Cantharellus cibarius) Commonskategorii: Cantharellales – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Cantharellales


A Boletales san en order faan Swaampen (Fungi) uun det klas faan a Hünjmotsen (Agaricomycetes). Boletaceae - Boletinellaceae - Calostomataceae - Coniophoraceae - Diplocystaceae - Gasterellaceae - Gomphidiaceae - Gyroporaceae - Hygrophoropsidaceae - Paxillaceae - Pisolithaceae - Protogastraceae - Rhizopogonaceae - Sclerodermataceae - Serpulaceae - Suillaceae - Tapinellaceae - Truncocolumellacae Boletaceae Boletus Stianswaamp (Boletus edulis) Commonskategorii: Boletales – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Boletales


A Agaricales san en order faan Swaampen (Fungi) uun det klas faan a Hünjmotsen (Agaricomycetes). Agaricaceae – Amanitaceae – Bolbitiaceae – Broomeiaceae – Callistosporiaceae – Clavariaceae – Chromocyphellaceae – Cortinariaceae – Crepidotaceae – Cyphellaceae – Cystostereaceae – Entolomataceae – Fistulinaceae – Hemigasteraceae – Hydnangiaceae – Hygrophoraceae – Hymenogastraceae – Inocybaceae – Limnoperdaceae – Lyophyllaceae – Macrocystidiaceae – Marasmiaceae – Mycenaceae – Mythicomycetaceae – Niaceae – Nidulariaceae – Omphalotaceae – Phelloriniaceae – Physalacriaceae – Pleurotaceae – Pluteaceae – Porotheleaceae – Psathyrellaceae – Pseudoclitocybaceae – Pterulaceae – Schizophyllaceae – Stephanosporaceae – Strophariaceae – Tricholomataceae – Tubariaceae – Typhulaceae Agaricales Agaricaceae Champignons (Agaricus) Guardchampignon (Agaricus campestris) Foosförter (Bovista) Foosfört (Bovista plumbea) Blakswaampen (Coprinus) Coprinus comatus Amanitaceae Amanita Fleegenswaamp (Amanita muscaria) Green Knolamanit (Amanita phalloides) Hymenogastraceae Galerina Galerina marginata Omphalotaceae Lentinula Shiitake (Lentinula edodes) Strophariaceae Stookswaampen (Kuehneromyces) Kuehneromyces lignicola Kuehneromyces mutabilis Commonskategorii: Agaricales – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Agaricales


A Bruadskemel (Rhizopus stolonifer) as en slach faan Swaampen (Fungi), an as iar tu det klas faan Zygomycetes reegent wurden. Daalang san a wedenskapslidj diar ei muar ians auer. Hi wääkst üüb bruad an ööder iidjwaaren mä föl köölhüdraaten. Commonskategorii: Bruadskemel – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Bruadskemel


A Mucorales san en order faan Swaampen (Fungi). Jo san iar tu det klas faan a Zygomycetes (skemel) reegent wurden, daalang san a wedenskapslidj diar ei muar ians auer. Backusellaceae - Choanephoraceae - Cunninghamellaceae - Lentamycetaceae - Lichtheimiaceae - Mucoraceae - Mycotyphaceae - Phycomycetaceae - Pilobolaceae - Radiomycetaceae - Rhizopodaceae - Saksenaeaceae - Syncephalastraceae Mucoraceae, Rhizopodaceae Rhizopus Bruadskemel (Rhizopus stolonifer) Commonskategorii: Mucorales – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Mucorales


A Agaricaceae san en grat famile faan Swaampen (Fungi), diar Champignons (Agaricus) like. Abstoma – Acutocapillitium – Agaricus – Apioperdon – Arachnion – Arachniopsis – Battarrea – Battarreoides – Bovista – Bryoperdon – Calbovista – Calvatia – Calvatiopsis – Chamaemyces – Chlamydopus – Chlorolepiota – Chlorophyllum – Clarkeinda – Clavogaster – Coccobotrys – Coprinus – Coniolepiota – Crucispora – Cystolepiota – Disciseda – Echinoderma – Endolepiotula – Endoptychum – Eriocybe – Gasterellopsis – Gastropila – Gyrophragmium – Handkea – Heinemannomyces – Hiatulopsis – Holocotylon – Hymenagaricus – Janauaria – Japonogaster – Langermannia – Lepiota – Leucoagaricus – Leucocoprinus – Lycogalopsis – Lycoperdon – Lycoperdopsis – Macrolepiota – Melanophyllum – Metraria – Metrodia – Micropsalliota – Montagnea – Morganella – Mycenastrum – Neosecotium – Panaeolopsis – Phaeopholiota – Phlebonema – Phyllogaster – Podaxis – Pseudoauricularia – Pseudolepiota – Queletia – Rugosospora – Schinzinia – Schizostoma – Secotium – Singerina – Smithiogaster – Smithiomyces – Termiticola – Tulostoma – Vascellum – Verrucospora – Xanthagaricus Champignons (Agaricus) Guardchampignon (Agaricus campestris) Foosförter (Bovista) Foosfört (Bovista plumbea) Blakswaampen (Coprinus) Coprinus comatus Commonskategorii: Agaricaceae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Agaricaceae


A Amanitaceae san en famile faan Swaampen (Fungi) uun det order faan a Agaricales. Amanita – Catatrama – Limacella – Limacellopsis – Saproamanita – Zhuliangomyces Amanita Fleegenswaamp (Amanita muscaria) Commonskategorii: Amanitaceae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Amanitaceae


A Strophariaceae san en famile faan Swaampen (Fungi) uun det order faan a Agaricales. Jo waaks üüb holt of lik üüb a grünj. Agrocybe – Bogbodia – Brauniella – Cyclocybe – Hemipholiota – Hypholoma – Kuehneromyces – Leratiomyces – Melanotus – Pachylepyrium – Phaeonematoloma – Pholiota – Protostropharia – Pseudogymnopilus – Stropharia – Weraroa Stookswaampen (Kuehneromyces) Kuehneromyces lignicola Kuehneromyces mutabilis Commonskategorii: Strophariaceae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Strophariaceae


A Boletaceae san en grat famile faan Swaampen (Fungi) uun det order faan a Boletales. Afroboletus – Alessioporus – Amoenoboletus – Aureoboletus – Australopius – Austroboletus – Baorangia – Binderoboletus – Boletellus – Boletochaete – Boletus – Borofutus – Bothia – Buchwaldoboletus – Butyriboletus – Cacaoporus – Caloboletus – Carolinigaster – Castellanea – Chalciporus – Chamonixia – Chiua – Costatisporus – Crocinoboletus – Cupreoboletus – Cyanoboletus – Durianella – Erythrophylloporus – Exsudoporus – Fistulinella – Gastroboletus – Gastroleccinum – Guyanaporus – Gymnogaster – Harrya – Heimioporus – Heliogaster – Hemileccinum – Hortiboletus – Hourangia – Hymenoboletus – Imleria – Imperator – Indoporus – Ionosporus – Jimtrappea – Lanmaoa – Leccinellum – Leccinum – Longistriata – Mackintoshia – Mucilopilus – Mycoamaranthus – Neoboletus – Nigroboletus – Octaviania – Parvixerocomus – Paxillogaster – Phylloboletellus – Phyllobolites – Phylloporopsis – Phylloporus – Porphyrellus – Pseudoaustroboletus – Pseudoboletus – Pulchroboletus – Pulveroboletus – Retiboletus – Rheubarbariboletus – Rhodactina – Rossbeevera – Royoungia – Rubinoboletus – Rubroboletus – Rugiboletus – Setogyroporus – Singerocomus – Singeromyces – Sinoboletus – Solioccasus – Spongiforma – Spongimorpha – Spongispora – Strobilomyces – Suillellus – Sutorius – Tengioboletus – Tubosaeta – Turmalinea – Tylocinum – Tylopilus – Veloboletus – Veloporphyrellus


A Cantharellaceae wiar en famile faan Swaampen (Fungi) uun det order faan a Cantharellales. Sant 2021 wurd jo mä tu det famile faan a Hydnaceae tääld. Afrocantharellus – Cantharellus – Craterellus – Goossensia – Parastereopsis – Pseudocraterellus – Pterygellus Cantharellus Höönkum (Cantharellus cibarius) Commonskategorii: Cantharellaceae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Cantharellaceae


A Hydnaceae san en famile faan Swaampen (Fungi) uun det order faan a Cantharellales. Sant 2021 hiar diar uk a Cantharellaceae mä tu. Bergerella – Bryoclavula – Burgoa – Corallofungus – Gloeomucro – Hydnum – Ingoldiella – Notihydnum – Osteomorpha – Paullicorticium – Repetobasidiellum – Rogersiomyces – Sistotrema - sant 2021 uk: Afrocantharellus – Cantharellus – Craterellus – Goossensia – Parastereopsis – Pseudocraterellus – Pterygellus Cantharellus Höönkum (Cantharellus cibarius) Commonskategorii: Hydnaceae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Hydnaceae


A Green Knolamanit (Amanita phalloides) as en slach faan Swaampen (Fungi) uun det klas faan a Hünjmotsen (Agaricomycetes). Hi as böös giftag. Commonskategorii: Green Knolamanit – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Green Knolamanit Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


A Galerina marginata as en slach faan Swaampen (Fungi) uun det klas faan a Hünjmotsen (Agaricomycetes). Hi as böös giftag. Uun ööder spriaken het hi uk Mööskklook of Gifthood. Commonskategorii: Galerina marginata – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Galerina marginata Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


Fomitopsis betulina, iar: Piptoporus betulinus as en slach faan Swaampen (Fungi) uun det klas faan a Hünjmotsen (Agaricomycetes). Hi wääkst üs parasiit üüb Birkebuumer (Betula). Didiar Birkenswaamp as al loong bekäänd üs antibiotikum. Commonskategorii: Birkenswaampen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Birkenswaampen Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


A Shi'itake (Lentinula edodes, Lentinus edodes; sjineesk 冬菇, Pinyin dōnggū, Tung Koo of 香菇, xiānggū / 花菇, huāgū, japoonsk 椎茸?/i shiꜜitake) as en slach fan Swaampen (Fungi) uun det klas faan a Hünjmotsen (Agaricomycetes). Hi komt faan Uastaasien an koon eden wurd. Hi woort uk uun't Sjineesk Medesiin (TCM) iinsaat. Commonskategorii: Shiitake – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Shiitake Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


At list faan ISO 3166-2-Codes för St. Kitts an Nevis wiset di code för tau eilunen an 14 Parishes üüb St. Kitts an Nevis. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för St. Kitts an Nevis KN), di ööder as di code för at eilun an a Parish. Di code as tuleetst di 17. April 2007 (PDF) feranert wurden. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk) Siehe auch: ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden.


A Polyporales san en order faan Swaampen (Fungi) uun det klas faan a Hünjmotsen (Agaricomycetes). Jo waaks miast üüb holt an hää nään of man en kurten staal. Cerrenaceae – Dacryobolaceae – Fibroporiaceae – Fomitopsidaceae – Fragiliporiaceae – Gelatoporiaceae – Grifolaceae – Hyphodermataceae – Incrustoporiaceae – Irpicaceae – Ischnodermataceae – Laetiporaceae – Meripilaceae – Meruliaceae – Panaceae – Phanerochaetaceae – Podoscyphaceae – Polyporaceae – Sparassidaceae – Steccherinaceae – Xenasmataceae Fomitopsidaceae Buumswaampen (Fomitopsis) Fomitopsis betulina, Birkenswaamp Commonskategorii: Polyporales – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Polyporales


A Fomitopsidaceae san en famile faan Swaampen (Fungi) uun det order faan a Polyporales. Jo waaks üüb holt. Anomoporia – Anthoporia – Antrodia – Auriporia – Buglossoporus – Climacocystis – Daedalea – Donkioporia – Fibroporia – Fomitella – Fomitopsis – Fragifomes – Gilbertsonia – Lasiochlaena – Neolentiporus – Niveoporofomes – Osteina – Parmastomyces – Piptoporellus – Piptoporus – Ptychogaster – Pycnoporellus – Resinoporia – Rhodofomitopsis – Rubellofomes –Sporotrichum – Ungulidaedalea Buumswaampen (Fomitopsis) Fomitopsis betulina, Birkenswaamp Commonskategorii: Fomitopsidaceae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Fomitopsidaceae


A Hymenogastraceae san en famile faan Swaampen (Fungi) uun det order faan a Agaricales. Alnicola – Anamika – Dendrogaster – Flammula – Galerina – Galerula – Gymnopilus – Hebeloma – Hebelomina – Hymenogaster – Naematoloma – Naucoria – Pachylepyrium – Phaeocollybia – Phaeogalera – Psathyloma – Pseudohelicomyces – Psilocybe – Quercella – Rhizopogoniella – Velomycena – Weraroa Galerina Galerina marginata Commonskategorii: Hymenogastraceae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Hymenogastraceae


A Omphalotaceae san en famile faan Swaampen (Fungi) uun det order faan a Agaricales. Anthracophyllum – Caripia – Connopus – Gymnopanella – Gymnopus – Lentinula – Marasmiellus – Mycetinis – Neonothopanus – Omphalotus – Paragymnopus – Pusillomyces – Rhodocollybia Lentinula Shiitake (Lentinula edodes) Commonskategorii: Omphalotaceae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Omphalotaceae


A Trichocomaceae san en grat famile faan Swaampen (Fungi) uun det order faan a Eurotiales. Chaetotheca – Dendrosphaera – Penicillium – Rasamsonia – Sagenomella – Talaromyces – Thermomyces – Trichocoma Penicillium Penicillium camemberti, diar woort Camembert sees mä maaget Penicillium chrysogenum, diar woort det medesiin Penitsiliin mä maaget Commonskategorii: Trichocomaceae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Trichocomaceae


A Cladoniaceae san en famile faan Swaampen (Fungi) uun det klas faan a Lecanoromycetes. Calathaspis – Carassea – Cetradonia – Cladia – Cladonia – Gymnoderma – Herteliana – Hertelidea – Heteromyces – Metus – Myelorrhiza – Notocladonia – Pilophorus – Pulchrocladia – Pycnothelia – Rexia – Sphaerophoropsis – Squamarina – Squamella – Stereocaulon – Thysanothecium – Xyleborus Cladonia Rendiartmöösk (Cladonia rangiferina) Commonskategorii: Cladoniaceae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Cladoniaceae


A Morchellaceae san en famile faan Swaampen (Fungi) uun det klas faan a Pezizomycetes. Disciotis – Fischerula – Imaia – Kalapuya – Leucangium – Morchella – Verpa Morcheln (Morchella) Morchella esculenta Commonskategorii: Morchellaceae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Morchellaceae


A Mucoraceae san en famile faan Swaampen (Fungi) uun det klas faan a Zygomycetes (?) (skemel). Actinomucor – Ambomucor – Benjaminiella – Chaetocladium – Cokeromyces – Dicranophora – Ellisomyces – Helicostylum – Hyphomucor – Isomucor – Kirkiana – Kirkomyces – Nawawiella – Mucor – Parasitella – Pilaira – Pirella – Rhizopodopsis – Thamnidium – Tortumyces Rhizopus – Sporodiniella – Syzygites (= Rhizopodaceae) Rhizopus Bruadskemel (Rhizopus stolonifer) Commonskategorii: Mucoraceae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Mucoraceae


A Clavicipitaceae san en famile faan Swaampen (Fungi) uun det order faan a Hypocreales. Jo lewe üs parasiiten üüb plaanten, ööder swaampen, of insekten. Aciculosporium – Aschersonia – Atkinsonella – Balansia – Balansiopsis – Cavimalum – Claviceps – Collarina – Conoideocrella – Corallocytostroma – Commelinaceomyces – Dussiella – Ephelis – Epichloë – Epicrea – Flammocladiella – Helicocollum – Helminthascus – Heteroepichloë – Hypocrella – Konradia – Loculistroma – Metacordyceps – Metapochonia – Metarhiziopsis – Metarhizium – Moelleriella – Mycomalus – Mycophilomyces – Myriogenospora – Neobarya – Neoclaviceps – Neocordyceps – Nigelia – Nigrocornus – Nomuraea – Orbiocrella – Paraisaria – Parepichloë – Periglandula – Pochonia – Pseudogibellula – Pseudomeria – Regiocrella – Rotiferophthora – Samuelsia – Shimizuomyces – Sphacelia – Sphaerocordyceps – Stereocrea – Tyrannicordyceps – Ustilaginoidea Claviceps Meelhurn (Claviceps purpurea) Commonskategorii: Clavicipitaceae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Clavicipitaceae


A Gnomoniaceae san en famile faan Swaampen (Fungi) uun det order faan a Diaporthales. Jo waaks miast üüb bleeden faan hardholt buumer. Alnecium – Ambarignomonia – Amphiporthe – Anisomyces – Apiognomonia – Apioplagiostoma – Asteroma – Bagcheea – Chadefaudiomyces – Clypeoporthe – Cryphognomonia – Cryptodiaporthe – Cryptosporella – Diplacella – Ditopella – Ditopellopsis – Flavignomonia – Gloeosporidina – Gnomonia – Gnomoniella – Gnomoniopsis – Maculatipalma – Mamiania – Mamianiella – Marsupiomyces – Millerburtonia – Neognomoniopsis – Occultocarpon – Ophiognomonia – Phragmoporthe – Phylloporthe – Plagiostoma – Pleuroceras – Sirococcus – †Spataporthe – Tenuignomonia – Uniseta – Valsalnicola – Vismaya Cryptodiaporthe Cryptodiaporthe populea, befäält at buark faan Papeln. Commonskategorii: Gnomoniaceae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Gnomoniaceae


Saitama as en miljoonenstääd uun Jaapan mä 1.320.571 iinwenern (1. Maarts 2021) üüb en flaak faan 217,49 kwadrootkilomeetern. Hat leit naibi Tokio an hiart tu't Metropolregiuun Tokio. Sant 2005 as Saitama iindiald tu 10 stääddialen (区 -ku): Commonskategorii: Saitama – Saamlang faan bilen of filmer


Kawasaki (det ment 'struum kap', japoonsk 川崎市 Kawasaki-shi, ingelsk Kawasaki City/City of Kawasaki) as en gratstääd üüb det japoonsk hoodeilun Honshū uun't Prefektuur Kanagawa. Hat hiart tu't Metropolregiuun Tokio. Asao-ku Kawasaki-ku Miyamae-ku Nakahara-ku Saiwai-ku Takatsu-ku Tama-ku Commonskategorii: Kawasaki – Saamlang faan bilen of filmer


St. Lucia of uk Saint Lucia (ütjspriak üüb ingelsk: [sntˈluːʃə]) as en stoot an en eilun faan a Letj Antilen uun a Kariibik. St. Lucia as det traadgratst faan dön lunen uun det Letj Antilen. Dön tjiin gratst stääden an taarpen uun't lun san: At lun hää elwen distrikten: Efter: www.world-gazetteer.com/wg.php Saint Lucia Efter: de:CIA World Factbook 2008, Saint Lucia www.auswaertiges-amt.de wääbsteed faan a regiarang St. Lucia: Settlements, citypopulation.de St. Lucia: Districts, citypopulation.de Wikimedia Atlas: St. Lucia – Geograafisk an histoorisk koorden Commonskategorii: St. Lucia – Saamlang faan bilen of filmer 13.883333333333-61Koordinaaten: 13° 53′ N, 61° 0′ W


Fukuoka as det gratst stääd üüb Kyūshū, det süüdermiast faan a japoonsk hoodeilunen mä gud 1,6 miljoon iinwenern. Uun Fukuoka sat uk at ferwaltang faan't Prefektuur Fukuoka. Uun Fukuoka as't warem an wiat, uun a somer komt a monsuun. Commonskategorii: Fukuoka – Saamlang faan bilen of filmer


E Doogblinge Spräkewise hiirt tu di Böökinghiirnge dialäkt foon e nordfräsche spräke ouers ai tut Mooring. Diheere spräkewise wårt önj Doogebel snååked än heet foole likense mä e Weestermooringe än e Foortuftinge spräkewise. Jüst as uk önj Foortuft än Woiguurd, håt "frasch" heer "fräsch". Et Doogblinge Fräsch heet åål da lunge vokååle wat et uk önj da oudere Böökinghiirnge spräkewise jeeft ouers wäärms önj oudere uurde. Uk da korte Vokååle sän fort mååst daseelwie, bloot dat kort "ü" än dat kort "ö" sän heer iinjs wörden. Dat grotst ferschääl tu da oudere Böökinghiirnge spräkewise sän wälj da maning "ä"s wat besuners önjt Ååstermooring fort mååst "a"s sän. Bai e diftonge breecht et "öi". Dat äs fort mååst tu "oi" unti "ou" wörden. Alastair G. H. Walker Die nordfriesische Mundart der Bökingharde. Zeitschrift für Dialektologie und Linguistik, Beihefte 33. Wiesbaden 1980, 382 S.


En vokååldiagram unti vokååltrapees as en forstaling foon e vokååle önj en spräke as prake önj en tou-dimensionool diagram. Enarken vokåål wårt bestamt foon trii äinschape: hi koon ma dåt foor (leeft önjt diagram) unti ääder (ruchts önjt diagram) pårt foon e tung artikuliird wårde e tung koon tächt bai e gööme än e müs deerfor slin weese (boowne önjt diagram) unti e tung koon deele än e müs ääm weese (deele önjt diagram) e lape koone trin weese unti ai (wårt oofting ma klåme am e prak wised) Daheer äinschape san da wichtiste wat di grünladene klång foon en vokåål bestame. Et jeeft wilms nuch oudere äinschape wat ai önj en vokååldiagram forstald wårde koone suk as nasalisiiring än en huuch unti diip ütspreegen. Ouers dadeer äinschape feranere uk ai huken vokåål följk woornamt. En vokååltrapees as sü mååged dåt ark jarn dåt üterst extreem wised wat nuch ütspräägen wårde koon. Dåt håt, et as möölik än stal arken vokåål foon arken spräke önj suk en diagram for. Önjstää for en trapees wårt uk wilms en triikånt brükd. Dan stalt et diagram ai möör for, hü ääm/slin unti hü wid foore/ääderne en vokåål mååged wårt, ouers huken frequens sin


David James Woodard ( /ˈwʊdɑːrd/?/i; * 6. April 1964 uun Santa Barbara, Californien) as en US-amerikoonsken dirigent, komponist an skriiwer. Kerekes, D., Headpress 25 (Manchester: Critical Vision, 2003) Kracht, C., & D. Woodard, Five Years (Hannover: Wehrhahn Verlag, 2011) Tenaglia, F., Momus—A Walking Interview (Milano: Noch Publishing, 2015) Allen, B., Pelican (London: Reaktion Books, 2019) Chandarlapaty, R., Seeing the Beat Generation (Jefferson, NC: McFarland, 2019) Horzon, R., The White Book (Berlin: Suhrkamp, 2021) Carpenter, S., „In Concert at a Killer's Death“, Los Angeles Times, 9. Mei 2001. Allen, M., „Décor by Timothy Leary“, The New York Times, 20. Janewoore 2005. Vloed, K. van der, „David Woodard“, Requiem Survey, 5. Febrewoore 2006. Woodard, „Musica lætitiæ comes medicina dolorum“, Der Freund, Nr. 7, Marts 2006, s. 34–41. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: David Woodard Wikiquote: David Woodard (en) Library of Congress (en) Schweizerische Nationalbibliothek (de) Ofitsiel wääbsteed


En Tauwaienbager es en Bager, wat üp Straat en uk üp di Iirsenbaan köört uur ken. Diarfuar heer sa'n Maskiin fuarn en achtern tau Aksen, wat em me en Hydraulik āp- of dialseet ken. Des es nöörig, dat di Bager üp Spöör fan di Iirsenbaan bleft. Öndrewen uur di Maskiin sa üs langsen aur sin Gumiweelen. Diarfan laap di benerst Weelen ön di Iirsenbaan.


At bundeslun New South Wales hee 128 Local Government Areas, of lokaal ferwaltingsgebiiten. Australia: Administrative Division, citypopulation.de


At bundeslun Tasmaanien hee 29 Local Government Areas, of lokaal ferwaltingsgebiiten. Australia: Administrative Division, citypopulation.de


At bundeslun Western Australia hee 137 Local Government Areas, of lokaal ferwaltingsgebiiten. [1] Western Australia: Subdivision, citypopulation.de


At bundeslun Queensland hee 77 Local Government Areas, of lokaal ferwaltingsgebiiten. [1] Queensland: Subdivision, citypopulation.de


Panama Stääd Panama Stääd (spoonsk Ciudad de Panamá) as at hoodstääd an regiarangsteed faan det lun Panama uun Madelameerikoo. Diar wene gud 800.000 minsken. Hat as at gratst stääd uun't lun, an uk di wiartskapelk, kulturel an politisk madelponkt. Auer a Panama Kanaal hää Panama en weltwidj bedüüdang. Taiwan Taipeh, Taiwan (sant 1989) Korea Sud Incheon, Süüdkorea (sant 2000) Ferianagt Stooten Fort Lauderdale, Florida, USA Panama leit uun a troopen an hää nian juarstidjen, so üs wi det kään. Drügtidj as diar faan Janewoore bit Maarts. Hoodsteeden faan Lunen uun Nuurd- (an Madel-)Ameerika: Basseterre, Belmopan, Bridgetown, Castries, Guatemala-Steed, Havanna, Kingston, Kingstown, Managua, Meksiko-Steed, Nassau, Ottawa, Panama-Steed, Port of Spain, Roseau, Port-au-Prince, St. George's, St. John's, San José, San Salvador, Santo Domingo, Tegucigalpa, Washington. Commonskategorii: Panama Stääd – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Panama Stääd (sjiisk)


E Maledive bile en ailönjfloose. Jü bestoont üt 1190 koralenailönje, ferdiild önj 26 atole önj e Indisch Ooseåån, tut söödweesten foon Indien. Da ailönje lade ferstraild ouer en fläche foon moinäi 90.000 km², ouers jü hiil lönjouerfläche as mån 298 km². Dåt grutst ailönj as 5 km² grut än et jeeft bloot nüügen, wat gruter san as 2 km². Foon da ailönje san 200 bebooged än nuch 88 san bloot turistegebiite. Jü histoori foon da jarste beboogere as ai bekånd, ouers hu arkeoloogische fanste wise deeraw haane, dåt e Maledive ål süwat 5000 iir bebooged san. Ouers oudere kwäle seede, dåt e kolonisasjoon foon e Maledive jarst süwat 500 iir for krast schänj as. Sunt dåt jarst iirhunert for krast wjarn e beboogere buddhistisch, ouers 1154 bekiirde di kining tu jüdeer tid ham tu e islam. Dåt lönj as et grutst diilj foon sin histoori ünoufhingi wjarn, ma ütnååme foon änkelte perioode, weerfoon en 17-iiri portugiisisch ouerhiirsching önjt 16. iirhunert jü långst as. Inåål regiirden deer 84 sultane. Önjt iir 1887 kömen da Maledive uner britisch schirmhiirschap, ouers e brite bemöiten jam ai am e baner politiik. E Maledive wjarn foon 1982 bit 2016 än sunt 2020 lasmoot foon e


Münster as en krisfri stää önj dåt tjüsch bundeslönj Nordrhin-Weestfåålen, önj di Münster Regiiringsdistrikt. Jü stää heet 316.403 inboogere (2020). Germany: States and Cities, citypopulation.de


Heidelberg as en krisfri stää önj dåt tjüsch bundeslönj Baden-Würtembärj. E stää läit önjt nordweesten foont bundeslönj, önj di Karlsruhe Regiiringsdistrikt. Jü stää heet 161.485 inboogere (2019). Dåt as en krisfri stää än uk e hoodstää foon e Rhein-Neckar-Kreis. Germany: Baden-Württemberg, citypopulation.de


At list faan ISO 3166-2-Codes för St. Lucia wiset di code för 11 Quarters. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för St. Lucia LC), di ööder as di code för das Quarter. Di code as mä ISO 3166-2:2007 faan a 13. Detsember 2007 (iso.org) feranert wurden. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk) Siehe auch: ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden.


At bundeslun South Australia hee 74 Local Government Areas, of lokaal ferwaltingsgebiiten. [1] South Australia: Subdivision, citypopulation.de


Kingstown Kingstown as at hoodstääd faan St. Vincent an a Grenadiinen uun a Kariibik. Diar wene gud 13.000 minsken. At stääd as 1722 faan a Fransuusen grünjlaanj wurden, an 1779 faan a Briten iinnimen wurden. Hoodsteeden faan Lunen uun Nuurd- (an Madel-)Ameerika: Basseterre, Belmopan, Bridgetown, Castries, Guatemala-Steed, Havanna, Kingston, Kingstown, Managua, Meksiko-Steed, Nassau, Ottawa, Panama-Steed, Port of Spain, Roseau, Port-au-Prince, St. George's, St. John's, San José, San Salvador, Santo Domingo, Tegucigalpa, Washington. Commonskategorii: Kingstown – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: KIngstown (sjiisk)


Manaagua Manaagua as at hoodstääd faan Nikaraagua uun Madelameerikoo. Diar wene gud 900.000 minsken. Manaagua leit uun a troopen, huar't auer't hialer juar warem as. Rintidj as faan Mei bit Nofember. Hoodsteeden faan Lunen uun Nuurd- (an Madel-)Ameerika: Basseterre, Belmopan, Bridgetown, Castries, Guatemala-Steed, Havanna, Kingston, Kingstown, Managua, Meksiko-Steed, Nassau, Ottawa, Panama-Steed, Port of Spain, Roseau, Port-au-Prince, St. George's, St. John's, San José, San Salvador, Santo Domingo, Tegucigalpa, Washington. Commonskategorii: Manaagua – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Manaagua (sjiisk)


At bundeslun Victoria hee 79 Local Government Areas, of lokaal ferwaltingsgebiiten. [1] Victoria: Subdivision, citypopulation.de


Francis Michael Forde, of Frank Forde, (* 18. Jüüle 1890 uun Mitchell, Queensland; † 28. Janewoore 1983 uun Brisbane, uk uun Queensland) wiar faan de 5. Jüüle tu de 13. Jüüle 1945 premier-minister faan Austraalien. Hi wurd efter John Curtin san duas premier-minister faan't lun an wiar bluat 8 daar uun't baantje.


Ben Chifley (* 22. September 1885 uun Bathurst, New South Wales; † 13. Jüüne 1951 uun Canberra, Australian Capital Territory) wiar faan de 13. Jüüle 1945 tu de 19. Deetsember 1949 premier-minister faan Austraalien.


James Scullin (* 18. September 1876 uun Trawalla, Victoria; † 28. Janewoore 1953 uun Melbourne, uk uun Victoria) wiar faan de 22. Oktuuber 1929 tu de 6. Janewoore 1932 premier-minister faan Austraalien.


Joseph Aloysius Lyons, of Joseph Lyons (* 15. September 1879 uun Stanley uun Tasmaanien; † 7. April 1939 uun Sydney, New South Wales), wiar faan de 6. Janewoore 1932 tu de 7. April 1939 premier-minister faan Austraalien.


Earle Christmas Grafton Page, of Earle Page (* 8. August 1880 uun Grafton, New South Wales; † 20. Deetsember 1961 uun Sydney, New South Wales), wiar faan de 7. tu de 26. April 1939 premier-minister faan Austraalien.


Euphorbia milii as en plaantenslach uun det skööl Euphorbia. Hat kaam iarst uun't 19. juarhunert faan Madagaskar tu Euroopa. Uun ööder spriaken het hat Christusdorn, crown of thorns, corona de Cristo, man hat hää mä Jiises Krast goor niks tu dun, auer det plaant föör taudüüsen juar noch goorei bekäänd wiar. Commonskategorii: Euphorbia milii – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Euphorbia milii


Arthur William Fadden (* 13. April 1894 uun Ingham, Queensland; † 21. April 1973 uun Brisbane, Queensland) wiar faan de 29. August tu de 7. Oktuuber 1941 premier-minister faan Austraalien.


Kariiben het a ual iinwenern faan Süüd- an Madel-Ameerikoo. Tesken at 8. an 15. juarhunert waanert a Kariiben uun det regiuun iin, diar leederhen faan a Spoonsken at Kariibik näämd wurden as. Of a ual Kariiben würelk minskenfreedern wiar, witj am ei so nau. Det woort oober leewen noch ferteld. Di nööm faan a Kariiben komt faan en fulk, diar daaalang noch uun't süüden faan a Kariibik uun Weenesuela, Guyana, Suurinam an Nuurdbrasiilien lewet. Hör aanj nööm as Kalihna of Galibi. Hör spriak hiart tu at kariibisk spriakfamile. Üüb a ööder sidj woort di nööm Kariiben oober uk brükt för det fulk, diar a Spoonsken uun't madelääler üüb a Letj Antilen fünjen haa, a Eiluns-Kariiben. Jo snaaket oober en hialandaal ööder spriak, diar tu at Arawak spriakenfamile täält. Daalang lewe man noch 3.500 Eiluns-Kariiben üüb det kariibisk eilun faan Domiinika. Hör spriak jaft at sant 1920 ei muar. Enkelt Eiluns-Kariiben haa jo mä slaawen faan Afrikoo fermisket. Sodenang jaft at daalang uk "Suart Kariiben", diar üüb't madel- an süüd-ameerikoonsk fäästlun lewe, a Garifuna. An jo snaake daalang noch det Arawak-spriak Igneri. Kariibik Kariibisk eilunen Kariibisk spriaken


At Madagskar Imergreen (Catharanthus roseus of Vinca rosea) as en plaantenslach uun det famile faan a Hünjgiftplaanten (Apocynaceae). Hat as giftag, auer diar alkaloiiden uun san. Det plaant komt eegentelk faan Madagaskar, wääkst daalang oober aueraal, huar't warem enooch as. Bloosen Frücht an siad Commonskategorii: Madagaskar Imergreen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Madagaskar Imergreen Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


At Quagga Triikaantskaal (Dreissena rostriformis bugensis) as en onerslach faan Twiiskaalagen (Bivalvia), ferlicht uk en aanjen slach Dreissena bugensis. Hat komt eegentelk faan't Suart Sia, lewet daalang oober uk uun hial Euroopa an uun a Grat Sian, Nuurdameerikoo. Di aparte nööm komt faan a strimler, diar en Quagga like, det as en ütjstürwenen slach faan Gäärslunseebras. Uun't jindial tu Quaggas stareft at Quagga Triikaantskaal oober ei ütj. Hat suragt diarför, dat ööder diarten ütjsterew, auer hat ham so furchboor briad maaget hää. Commonskategorii: Dreissena bugensis – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Dreissena


A Nosferatu Koonker (Zoropsis spinimana, iar Dolomedes spinimanus) as en slach faan Koonkern (Arachnida) uun det order faan a Wääbkoonkern (Araneae). Hi as son 5 cm grat, wan dü a bianer märeegenst. Det tiaknang föör üüb liket en hoodskrook, so kaam hi tu san aparte nööm. Nosferatu as di nööm faan en wampiir uun Rumeenien. Tuiarst lewet didiar slach faan koonkern trinjam't Madlunsia, hi komt daalang oober uk uun Madeleuroopa föör. Hi koon di bitj; det as ei gefeerelk, oober piiret aal. Commonskategorii: Nosferatu Koonker – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Nosferatu Koonker Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


A Echinopsis san en skööl faan Kaktusen (Cactaceae). Di nööm komt faan't greks „έχίνος“ (echinos) för Iigel an „όψις“ (opsis) för skak / ütjsen uf, auer jo en iigel like. Jo waaks uun't süüdelk Süüdameerikoo. Enkelt slacher san giftag, auer diar Meskaliin uun as. E. aurea – E. breviflora – E. calochlora – E. chrysantha – E. densispina – E. eyriesii – E. haematantha – E. hammerschmidii – E. huotii – E. ibicuatensis – E. jajoiana – E. marsoneri – E. miecklyi – E. oxygona – E. silvestri – E. tubiflora Widjer faadet tääl uk a slacher faan a sköölen Helianthocereus, Hymenorebutia, Pseudolobivia, Soehrensia an Trichocereus mä tu a Echinopsis. Uun a 1970er an 80er juaren haa's ütjfünjen, dat jodiar slacher nai mäenööder san. Commonskategorii: Echinopsis – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Echinopsis Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


Vorlage:Infobox Chemikalie/Summenformelsuche vorhanden Meskaliin as en alkaloid, an en droog. Hat komt natüürelkerwiis uun Kaktusen föör, fööraal uun a Peyote Kaktus (Lophophora williamsii), an uun slacher faan det skööl Echinopsis. Rian Meskaliin. Peyote Kaktus. Drüget Peyote mä son 5% Meskaliin uun. T. Passie, U. Benzenhöfer: MDA, MDMA, and other “mescaline-like” substances in the US military’s search for a truth drug (1940s to 1960s). In: Drug testing and analysis. Binj 10, Numer 1, Janewoore 2018, S. 72–80, doi:10.1002/dta.2292, PMID 28851034 (Review). Thieme Chemistry (Hrsg.): Iindrach tu Mescalin uun Römpp Online. Version 3.19. Georg Thieme Verlag, Stuttgart 2011, ufrepen di 4. April 2019. The Merck Index. An Encyclopaedia of Chemicals, Drugs and Biologicals. 14. aplaag. 2006, ISBN 0-911910-00-X, S. 1019. SWGDRUG Monographs: PEYOTE & MESCALINE Monograph (PDF; 484 kB), ufrepen di 20. Mei 2013. Meskaliin bi ChemIDplus Produktinformation Mescaline (hydrochloride) (PDF). Cayman Chemicals; ufrepen di 21. April 2014. Dootenbleed Mescaline hydrochloride bi Sigma-Aldrich, ufrepen di 25. Maarts 2023. Commonskategorii: Meskaliin – Saamlang faan bilen of filmer Spektrum.de: Meskalin – Mystik aus Kaktusspitzen Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


A Peyote Kaktus of Elefantenfutkaktus as en plaantenslach uun det famile faan a Kaktusen (Cactaceae). Hi wääkst fööraal uun Meksiko an Texas. Plaant mä bloos A Peyote Kaktus häält föl Meskaliin, wat al sant 2.000 juar bekäänd as. Man uk Hordenin, det as en antibiotikum. Tu det skööl Lophophora hiar man trii slacher: Lophophora diffusa Lophophora fricii Lophophora williamsii (Peyote Kaktus) Commonskategorii: Peyote Kaktus – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Peyote Kaktus Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


Echinopsis eyriesii as en plaantenslach uun det famile faan a Kaktusen (Cactaceae), an di 'typusslach' faan det skööl Echinopsis. Hi wääkst föraal uun't uastelk Argentiinien trinjam Buenos Aires. Commonskategorii: Echinopsis eyriesii – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Echinopsis eyriesii


Jü siie (uk: sii unti säi) as dåt tuhuupehingen wååder wat e kontinänte amjeeft. Deer tu hiire biise da Ooseane än uk da latjere, deer ma ferbünene siie suk as e Weestsiie än et Madelheef. Uk am änkelte diile foon e Ooseane wårt siie säid wan et deer en was geogrååfisch begränsing jeeft, t.b. döör ailönje. Aptu wårt dåt uurd siie uk for en grut wååder brükt wat fåli foon lönj amjääwen as, lök heer: Siie (banerwååder). E siie bedaket ambai 71% foon e jard än mååst en treedepårt as 4000-5000 m diip. Dåt diipst stää läit önj e Mariaanenslüütj önj e Pasiifik ma en 11.000 m. Flåkere regjoone jeeft et for ålem aw e kontinentoolschälwe, t.b. önj e Weestsiie. Et siiwååder as sålti. Dåt önjdiilj foon sålt as ambai 3,5% önj åle ooseane, et koon ham ouers önj maning stäänge anere. Önj e diipde as et wååder oofting såltier, än aw e näide foon struumemüsinge, weer fjarsch wååder in önj e siie låpt, as er maner sålt.


En siie (uk: sii unti säi) as en grut wååder aw lönj wat ai lik mat heef unti en oosean ferbünen as. Oofting låpt et wååder ouers ouer ån unti möre struume üt di siie rüt än tuleest in önjt heef. Siie bestönje fort mååst ouf fjarsch wååder ouers önj wurme, drööge regjoone, weer foole wååder ferdåmpet, koon et wååder uk sålti weese. Dåt as tu'n baispal di fål önj e Düüdj Siie än önjt sööden foon e Kaspisch Siie.


A sia as en weederflaak uun't banlun. Trinjam as lun. Miast luup diar struumer iin uun di sia, an ään struum weder ütj. Det säär oober ei wees. A Kaspisk Sia t.b. hää nään ufluup, an diaram fersaaltet hi. At jaft natüürelk sian, oober uk konstelken. Wan t.b. för en graten bau kiis ufbaud woort, do blaft diar miast en sia auer. En sia koon oober uk weder ferswinj, t.b. wan hi faan a kaanter suutjis iinwääkst, of hi koon uk ütjdrüge, wan diar ei muar nooch weeder mä a struumer iinlääpt. Commonskategorii: A sia – Saamlang faan bilen of filmer Weltsia


At sia as en ütjdruk för aal a ooseaanen tuup. Jo maage amanbi 71% faan't eerdflaak ütj. A plaanten uun't sia fersurge üs mä amanbi 70% faan a sürstoof üüb a eerd. At weltsia häält 1,338 Mrd. km³ weeder, det san ~ 96,5% faan't weeder üüb a eerd. Bluas di rest faan ~ 3,5% san uun't is, uun struumer of banluns sian. Commonskategorii: At sia – Saamlang faan bilen of filmer Sia (banlun)


Johannes Hansen (* 30. Deetsember 1854 uun Fehsholm bi Strükem; † 25. Oktuuber 1877 uun Wilhelmshuuwen) wiar en nuurdfresken skriiwer. Hansen wiar di dring faan en büür. Hi skrääw al ääder dachtangen üüb Madelgooshiirder Nuurdfresk. Mä 19 hed hi en letj heft 'Freshe Daghte' tuupsteld. Do skul hi tu a soldooten an stoorew diar al mä 22 auer difterii. Iarst 1960 san sin dachtangen drukt wurden. Frucht Fan Toarre Groun: Fersen fan Johannes Hansen (1854–1877). Ütjden faan Jelle Hindrik Brouwer. Laverman, Drachten 1960. Christoph Winter: Preußischer Maat und nordfriesischer Patriot: der Dichter Johannes Hansen (1854–1877) aus Fehsholm. Abteilung für Frisistik/Nordfriesische Wörterbuchstelle, Christian-Albrechts-Universität zu Kiel, Kiel 2017, ISBN 978-3-945743-07-2. Thomas Steensen: Nordfriesland. Menschen von A–Z. Husum Druck-und Verlagsgesellschaft, Husum 2020, ISBN 978-3-96717-027-6, S. 160. Thomas Steensen: Das junge Genie ... shz.de, 2024-05-07


Dat Engelsk Kiino es en Bechning fan 1953, wat di Engelsk "Bisatsungsmacht" üp't Areaal fan di Militeer-Flugplaats becht heer. Di Dütsk Bundsweer heer dit ön't Jaar 1961 aurnomen, en bit hentö 1980 kür diar Filmi önluket uur. Da waar me di Kiinobidreft āphualen, man em kür diarbenen jit wat biluki, wan en Projektor diarhen braacht uur. Senerli es ön des Bechning, dat diarbenen uk en Büüni me en Orkestergraav diarfuar es. Sent 2005 uur dat Hüs ek muar nütet, aurdat di Bundsweer fan Söl wechgingen es. Dat Engelsk Kiino stön sent 2007 öner Teenkstairensküül Di Gimiindi wil likert des en uk di Halen 25 en 28 wechriiv, dat em "Ökopunkti" me't Renaturiarin forkoopi kür. Bi di Halen 25 en 28 waar ofstemet, dit Engelsk Kiino waar twesken 2013 en 2017 wechrewen. Dit Kiino heer lefts stönen, hur em di Giraaten fan di Buer keen ken. Uk di Straat tö't Kiino waar renaturiaret. Büten Sa saach dat Kiino langs di Nuurđerwuch üt. Di Düüren weeget hentö di Weestersir. Üp di forleten Straaten fan't Militeerareaal wiar bluat hok niisgiirig Liren önerwai (2011). Jir ken em se, hur lung dat Engelsk Kiino wiar. Ön't uastern Jen wiar Rümen, hur em üđer Kluađer önfo


At Hünjpitersile (Aethusa cynapium) of Dolwochel as di iansagst plaantenslach uun det skööl Aethusa. Hat hiart tu't famile faan a Skiremplaanten (Apiaceae), an as giftag. Hünjpitersile wääkst uun Euroopa an Waastaasien. Twiig Bloosen Früchten Commonskategorii: Hünjpitersile – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Hünjpitersile Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


Ebusco es en Elektrobus-Fabriik ön Deurne/Neđerlönen. Fuar di jest Jaaren waar di Busi bluat üttaacht en da fan forskelig Firmen ön Chiina becht. Di Ebusco 3.0 es dit jest Model, wat hiilendal ön di Neđerlönen becht uur. Ebusco es mal mans diaraur, dat em höm ek fan en Dieselfirma omstel tört. Sa kür em en Elektrobus maaki, wat fan di Bigening sa taacht es. Sa üs altert giar dit fuaral om Laapwai en Wecht. Sa es di Ebusco 2.2 me gur 12 Tenen ek muar swaarer üs es Dieselbus en ken likwel me sin 350 kWh-Baterii bit tö 300 km laap. Me di 500 kWh-Baterii waar al fiir aur 500 km köört. Di Ebusco 3.0 es sa fuul lechter becht, dat achtern niin Twenlingsweelen muar nöörig sen. Des spaaret ek bluat dit Tjüch hur dit fan becht es sa üs uk Wecht, dit lapt uk sa fuul lechter. Di Ebusco 3.0 kür bi en "Meet-Dai" üp Liinienfaart bi Transdev me 0,65 kWh fuar en Kilomeeter laap. Normaal es lecht dit debelt Maat. Fuaral kür em Wecht spaari, aurdat em me Dibond-Platen becht heer. Commons: Ebusco – Saamling fan Skelter en Videos Ebusco appoints Frank Meurs as co-CEO and shifts expected


Amomum as en plaantenskööl uun det famile faan a Ingefeerplaanten (Zingiberaceae) mä son 200 slacher. Enkelt slacher wurd üs gewürts of medesiin brükt. A. alborubellum – A. ampliflorum – A. andamanicum – A. apiculatum – A. aquaticum – A. argyrophyllum – A. bicornutum – A. bilabiatum – A. billburttii – A. biphyllum – A. bulusanense – A. calcicola – A. carnosum – A. centrocephalum – A. cephalotes – A. chaunocephalum – A. chayanianum – A. chevalieri – A. chong-eui – A. chryseum – A. cinnamomeum – A. corrugatum – A. curtisii – A. dampuianum – A. dealbatum – A. deuteramomum – A. diphyllum – A. dolichanthum – A. echinatum – A. elan – A. exertum – A. flavorubellum – A. fragile – A. fragrans – A. garoense – A. glabrum – A. globba – A. gymnopodum – A. hainanense – A. hochreutineri – A. hypoleucum – A. irosinense – A. johorense – A. kerbyi – A. kingii – A. kwangsiense – A. lacteum – A. lagarophyllum – A. laoticum – A. latiflorum – A. limianum – A. linearifolium – A. longipes – A. longipetiolatum – A. lutescens – A. luzonense – A. macrodons – A. maximum – A. meghalayense –


Elettaria as en plaantenskööl uun det famile faan a Ingefeerplaanten (Zingiberaceae). Diar jaft'at sant 2018 man muar ään slach faan, det as a Green Kardamom Hi woort üs gewürts an uun a medesiin brükt. Commonskategorii: Elettaria – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Elettaria


At Green Riswans (Nezara viridula) as en slach faan Wansen (Heteroptera). Hat komt eegentelk faan Uastafrikoo, maaget ham daalang oober uk uun Euroopa briad. Hat befäält muar an muar früchten, diar en grat bedüüdang för üs haa: Buanen, Irpler, Ruusenplaanten, Naachtskaadplaanten, Öölebuumplaanten. Commonskategorii: Green Riswans – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Green Riswans


A Suart Kardamom [ˈkaʁdamɔm] (Amomum subulatum) of uk Brün Kardamom as en plaantenslach uun det famile faan a Ingefeerplaanten (Zingiberaceae). Sin siad woort üs gewürts brükt. Hi komt faan't uastelk Himalaja uun Sjiina, Neepaal an Sikkim (Indien). Diar wurd oober uk ööder Amomum slacher üs Suart Kardamom betiakent. Green an Suart (Brün) Kardamom Commonskategorii: Suart Kardamom – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Suart Kardamom Green Kardamom


Wat menst dü? Green Kardamom (Elettaria cardamomum) Suart Kardamom (Amomum subulatum)


A Green Kardamom [ˈkaʁdamɔm] (Elettaria cardamomum, iar uk Amomum cardamomum) as en plaantenslach uun det famile faan a Ingefeerplaanten (Zingiberaceae). Diar jaft'at tau onerslacher faan: Malabarkardamom (Elettaria cardamomum var. cardamomum) Ceylonkardamom (Elettaria cardamomum var. major). At siad woort üs gewürts brükt. Green an Suart (Brün) Kardamom Commonskategorii: Green Kardamom – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Green Kardamom Suart Kardamom


At Hiarnöösoter (Lutra sumatrana) as en slach faan Ruuwdiarten (Carnivora) uun det famile faan a Huarmer an Elken (Mustelidae). Hat lewet fööraal uun Malaysia, an as böös raar wurden. Leewentsrüm faan't Hiarnöösoter Commonskategorii: Hiarnöösoter – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Hiarnöösoter


Heilbronn as en krisfri stää önj dåt tjüsch bundeslönj Baden-Würtembärj. E stää läit önjt norden foont bundeslönj, önj di Stuttgart Regiiringsdistrikt. Jü stää heet 126.592 inboogere (2019). Dåt as en krisfri stää än uk e hoodstää foon e Lönjkris Heilbronn. Germany: Baden-Württemberg, citypopulation.de


A Fangerotern (Aonyx) san en skööl faan Ruuwdiarten (Carnivora) uun det famile faan a Huarmer an Elken (Mustelidae). Diar hiar trii slacher tu. Tau slacher lewe uun Afrikoo, an ään uun Süüduastaasien. A. capensis (Kap Oter, Süüdafrikoo) A. cinerea (Swerag Oter, Süüduastaasien) A. congicus (Kongo Oter, Kongo) A. capensis NT - near threatened (nai bi trüüwet) A. cinera VU - vulnerable (uun gefoor) A. congicus NT - near threatened (nai bi trüüwet) Commonskategorii: Fangerotern – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Fangerotern


At Siaoter of Kalan (Enhydra lutris) as en slach faan Ruuwdiarten (Carnivora) uun det famile faan a Huarmer an Elken (Mustelidae), an di iansagst slach uun det skööl Enhydra. Hat lewet bi a küsten faan a Nuurdpasiifik. At Siaoter as iar för sin smok skan skööden wurden. Sant det ferbeeden wurden as, jaft'at weder muaren diarfaan. Commonskategorii: Siaotern – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Siaotern


At Halsplakoter (Hydrictis maculicollis, uk: Lutra maculicollis) as di iansagst slach faan Otern (Lutrinae) uun det skööl Hydrictis. Hat lewet uun't süüdelk Afrikoo. Commonskategorii: Halsplakotern – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Halsplakotern


A Amerikoonsk Faskotern (Lontra) san en skööl faan Otern (Lutrinae) uun det famile faan a Huarmer an Elken (Mustelidae). Diar jaft'at sjauer slacher faan, an jo lewe uun Ameerikoo. L. canadensis LC - least concern (ei trüüwet) L. longicaudis NT - near threatened (nai bi trüüwet) L. provocax EN - endangered (trüüwet) L. felina EN - endangered (trüüwet) Commonskategorii: Amerikoonsk Faskotern – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Amerikoonsk Faskotern


A Mööskwansen (Peloridiidae) san det iansagst famile faan Hualewjügeten (Hemiptera) uun det onerorder Coleorrhyncha. Jo san nai mä Wochlüs (Wansen, Heteroptera). Aal a ööder familin faan a Coleorrhyncha san ütjstürwen. Hat jaft 32 slacher faan Mööskwansen uun 17 sköölen. Craspedophysa – Hackeriella – Hemiodoecellus – Hemiodoecus – Hemiowoodwardia – Howeria – Idophysa – Kuscheloides – Oiophysa – Oiophysella – Pantinia – Peloridium – Peloridora – Peltophysa – Rhacophysa – Xenophyes – Xenophysella D. Burckhardt, Mooswanzen – Peloridiidae (Hemiptera, Coleorrhyncha), eine enigmatische Insektengruppe. Entomologica Austriaca, Binj 17, 2010, S. 9–22. Commonskategorii: Mööskwansen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Mööskwansen


At Indisk Faskoter of Gläädoter (Lutrogale perspicillata) as di iansagst slach faan Otern (Lutrinae) uun det skööl Lutrogale. Hat hiart tu't famile faan a Huarmer an Elken (Mustelidae). Hat lewet uun Süüduastaasien. Commonskategorii: Indisk Faskoter – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Indisk Faskoter


At Riisoter (Pteronura brasiliensis) as di iansagst slach faan Otern (Lutrinae) uun det skööl Pteronura. Hat hiart tu't famile faan a Huarmer an Elken (Mustelidae). Hat lewet uun Süüdameerikoo trinjam a struumer Amazonas, Orinoco an Río de la Plata. Commonskategorii: Riisoter – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Riisoter


Trichiinen (Trichinella) san en skööl faan Triadwirmer (Nematoda). Jo lewe üs parasiiten an befaal Tetjdiarten, uk Minsken an Fögler. Jo kem miast auer rä swinflääsk iin uun't lif. Diaram skal swinflääsk leewen kööget of braaset wurd. Trichinella spiralis Trichinella nativa Trichinella britovi Trichinella murrelli Trichinella T6 Trichinella T7 Trichinella nelsoni Trichinella T8 Trichinella T9 Trichinella pseudospiralis Trichinella papuae Trichinella zimbabwensis Commonskategorii: Trichiinen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Trichiinen


Orinoco A Orinoco (ütjspreegen: Orinoko) as en struum uun Süüdameerikoo. Efter't weedermengde as hi di sjuardgratst struum faan a welt efter Amazonas, Kongo an Meghna. Det komt diar faan, dat hi uun a troopisk rinwalt leit, huar auer't juar tesken 1.000 an 4.000 mm rin fäält. Sin iintoochregiuun amfaadet son ian miljoon kwadrootkilomeetern, an leit nuurden faan a ekwaator. Ian traden leit uun Kolumbien, an tau traaden uun Weenesuela. Commonskategorii: Orinoco iintoochregiuun – Saamlang faan bilen of filmer Commonskategorii: Orinoco struum – Saamlang faan bilen of filmer


Listeerien (Listeria) san en skööl faan Bakteerien (Bacteria) uun di stam Firmicutes. Jo kem bal aueraal föör, an a miast minsken mark diar goor niks faan, dat jo Listeerien apnimen haa. Listeerien kön oober Listeriose ütjliase, fööraal mä di slach Listeria monocytogenes uun rä moolk of sees. Do feit di minsk trochskeeren an fiiber. L. aquatica – L. booriae – L. cornellensis – L. costaricensis – L. fleischmannii – L. floridensis – L. goaensis – L. grandensis – L. grayi – L. innocua – L. ivanovii – L. marthii – L. monocytogenes – L. newyorkensis – L. riparia – L. rocourtiae – L. seeligeri – L. thailandensis – L. valentina – L. weihenstephanensis – L. welshimeri Commonskategorii: Listeerien – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Listeerien


Vibrio cholerae (iar: Vibrio comma) as en slach faan Bakteerien (Bacteria) uun det famile Vibrionaceae. Hat liaset det kraankes Koolera ütj. Hat liket en komma, an so hat kam hat tu hör iarst nööm. Det bakteerium woort iarst gefeerelk för minsken, wan hat faan wiiren (bakteriophagen) befäälen woort, diar det DNA feranre. Commonskategorii: Vibrio cholerae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Vibrio cholerae Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


De Panne De Panne (fransöösk La Panne) as en gemeen uun Belgien uun't prowins Waastflandern. Diar wene 11.147 minsken (Stant: 1. Janewoore 2020). De Panne as di waastermiast ponkt faan Belgien, an hiart tu't Arrondissement Veurne. Tu't gemeen De Panne hiar det eegentelk De Panne bi a küst, an Adinkerke en stak widjer banluns. Hotels bi strun Commonskategorii: De Panne – Saamlang faan bilen of filmer


A Beragkooter (Gulo gulo) as en slach faan Ruuwdiarten (Carnivora) uun det famile faan a Huarmer an Elken (Mustelidae). Hi as nai mä a Elken, oober aal wat grater, hi liket muar en hünj. Beragkootern lewe uun a tundra an taiga üüb a nuurdelk eerdheleft, a miasten uun Kanada. Di huuchsjiisk nööm Vielfraß (freedsääk) as wel en ferkiard auersaatang faan ualnoorsk fjeldfross. Det ment eegentelk fjeld=berag an fross=kooter. A Beragkooter as di iansagst slach uun det skööl Gulo. Commonskategorii: Beragkootern – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Beragkootern


At Tayra (Eira barbara) as en slach faan Ruuwdiarten (Carnivora) uun det famile faan a Huarmer an Elken (Mustelidae). Hat lewet uun Süüdameerikoo, an as nai mä a Elken (Martes). Commonskategorii: Tayra – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Tayra


At Plaket Elk of Tiigerelk (Vormela peregusna) as en slach faan Ruuwdiarten (Carnivora) uun det famile faan a Huarmer an Elken (Mustelidae). Hat fäält üüb mä hör plakag skan, an lewet uun Madelaasien. Commonskategorii: Plaket Elk – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Plaket Elk


At Witjnääk Huarem (Poecilogale albinucha) as en slach faan Ruuwdiarten (Carnivora) uun det famile faan a Huarmer an Elken (Mustelidae). Hat fäält üüb mä hör witj strimel, an lewet uun't süüdelk Afrikoo. Commonskategorii: Witjnääk Huarem – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Witjnääk Huarem


At Patagoonsk Huarem (Lyncodon patagonicus) as en slach faan Ruuwdiarten (Carnivora) uun det famile faan a Huarmer an Elken (Mustelidae). Hat lewet uun't regiuun Patagoonien uun Süüdameerikoo, an as man son 40 cm lung. Commonskategorii: Patagoonsk Huarem – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Patagoonsk Huarem


At Hönangdaks (Mellivora capensis) as en slach faan Ruuwdiarten (Carnivora) uun't famile faan a Huarmer an Elken (Mustelidae). Hat lewet uun Föör- an Süüdaasien, an fööraal uun Afrikoo. Commonskategorii: Hönangdaks – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Hönangdaks


A Swindaksen (Arctonyx) san en skööl faan Ruuwdiarten (Carnivora) uun det famile faan a Huarmer an Elken (Mustelidae). Jo lewe uun Süüduastaasien, an diar jaft'at trii slacher faan. Nuurdelk Swindaks (Arctonyx albogularis) Swindaks (Arctonyx collaris) Sumatra Swindaks (Arctonyx hoevenii) A. albogularis LC - least concern (ei trüüwet) A. collaris VU - vulnerable (uun gefoor) A. hoevenii LC - least concern (ei trüüwet) Commonskategorii: Swindaksen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Swindaksen


A Galictis san en skööl faan Ruuwdiarten (Carnivora) uun det famile faan a Huarmer an Elken (Mustelidae). Jo lewe uun Madel- an Süüdameerikoo, an diar jaft'at man tau slacher faan. Galictis cuja (di letjer slach, süüdelk Süüdameerikoo) Galictis vittata (di grater slach, nuurdelk Süüdameerikoo) Spriadkoord G. cuja Spriadkoord G. vittata G. cuja LC - least concern (ei trüüwet) G. vittata LC - least concern (ei trüüwet) Commonskategorii: Galictis – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Galictis


. Wormhout as en stääd uun Frankrik mä 5709 iinwenern (Stant: 1. Janewoore 2020) uun't Département Nord (Regiuun Hauts-de-France). Hat hiart tu't Arrondissement Dunkerque. Hat leit bi a struum Yzer an bi a wederluup Peene. Uun Wormhout woort uk Waastflaamsk snaaket. Uun Wormhout sat det museeum Jeanne Devos, diar faan't Comité flamand de France ferwaltet woort. Sark Saint-Martin Winjmaln Musiik spelrak Commonskategorii: Wormhout – Saamlang faan bilen of filmer


A Ictonyx san en skööl faan Ruuwdiarten (Carnivora) uun det famile faan a Huarmer an Elken (Mustelidae). Diar jaft'at tau slacher faan. Ictonyx striatus (Zorilla, Strimelelk), süüdelk Afrikoo Ictonyx libyca, nuurdelk Afrikoo I. libyca LC - least concern (ei trüüwet) I. striatus LC - least concern (ei trüüwet) Commonskategorii: Ictonyx – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Ictonyx


A Melogale san en skööl faan Ruuwdiarten (Carnivora) uun det famile faan a Huarmer an Elken (Mustelidae). Diar jaft'at fiiw (sääks?) slacher faan, diar uun Süüduastaasien lewe. Melogale cucphuongensis Melogale everetti Melogale moschata Melogale orientalis Melogale personata Melogale subaurantiaca (? ünseeker) M. cucphuongensis DD - data deficient (ei nooch dooten) M. everetti EN - endangered (trüüwet) M. moschata LC - least concern (ei trüüwet) M. orientalis LC - least concern (ei trüüwet) M. personata LC - least concern (ei trüüwet) M. subaurantica DD - data deficient (ei nooch dooten) Commonskategorii: Melogale – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Melogale


Edmond de Coussemaker Charles Edmond Henri de Coussemaker (* 19. April 1805 uun Bailleul; † 10. Janewoore 1876 uun Lille) wiar en fransöösken jurist an musiikwedenskapsmaan. Hi as uk diar för bekäänd, dat hi ual musikaalisk hoonskraften faan't madelääler ufskrewen hää, diar 1870 uun Straßburg ferbraand san. An nü jaft'at diar bluas noch sin ufskraften faan. Sant 1847 wiar Coussemaker mäfulger faan't Académie royale des Sciences, des Lettres et des Beaux-Arts de Belgique (Classe des Beaux-Arts), an sant 1848 uun a generaalriad faan't Department Nord. Sant 1853 bedrääw hi di skül faan't Flaamsk spriak uun Fransöösk Flandern trinjam det huuwenstääd Duinkerke, üs hi begand, en saamlang faan detdiar spriakwiis aptubaun. Diarför hää'er det Comité flamand de France grünjlaanj. Fööraal sin saamlang faan liitjin, diar 1856 üs Chants populaires des Flamands de France ütjkaam, blaft mä san nööm ferbünjen. Üs det riadhüs faan Bailleul uun a Iarst Weltkriich tuupskööden wurd, ging flook werken ferleesen. Hucbald, moine de St.-Amand et ses traités de musique, 1841; archive.org Notice sur les collections musicales de la bibliothèque de Cambrai et des autres villes du département du Nord, 1843; archive.org. Histoire de l’harmonie au moyen âge, 1852; archive.org Trois Chants historiques, Dünkirchen 1854 Chants liturgiques de


Bailleul (neederluns Belle) as en stääd uun Frankrik mä 15.026 iinwenern (Stant: 1. Janewoore 2020) uun't Département Nord uun't regiuun Hauts-de-France. Sark Saint-Armand Sark Saint-Vaast Museeum Commonskategorii: Bailleul – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Bailleul (sjiisk) Edmond de Coussemaker


Andreas Ludwig Jacob Michelsen (* 31. Mei 1801 uun Satrup; † 11. Febrewoore 1881 uun Schleswig) wiar en sjiisken histooriker, jurist, jornalist an politiker. Dissertatio inauguralis de exceptione rei venditae et traditae. Schade, Berlin 1824 (Online). Nordfriesland im Mittelalter. Eine historische Skizze. Königliches Taubstummen-Institut, Schleswig 1828 (Online). Archiv für Staats- und Kirchengeschichte der Herzogthümer Schleswig, Holstein, Lauenburg. Mehrere Bände seit 1833 (Band 1 Online, Band 2 Online und Band 4 Online). (Hrsg.) Urkundenbuch zur Geschichte des Landes Dithmarschen. Hammerich, Altona 1834 (Online). Der ehemalige Oberhof zu Lübeck und seine Rechtssprüche. Hammerich, Altona 1839 (Online) Ueber die ehemaligen Landestheilungen in Schleswig-Holstein unter dem Oldenburgischen Hause. Mohr, Kiel 1839 (Online). (Hrsg.): Urkundensammlung der Schleswig-Holstein-Lauenburgischen Gesellschaft für vaterländische Geschichte. Königliche Schulbuchdruckerei, Kiel 1839 (Online). Entstehung und Begründung der Predigerwahl in Schleswig-Holstein als protestantischer Norm. Mohr, Kiel 1841 (Online). (Hrsg.): Sammlung altdithmarscher Rechtsquellen. Hammerich, Altona 1842 (Online). Polemische Erörterung über die schleswig-holsteinische Staatssucession mit bisher ungedruckten Urkunden. Weidmann, Leipzig 1844 (Online). Acta iudicialia in causa quae inter comites Holsatiae et consules Hamburgenses, medio saeculo XIV Agitata est de Libertate civitatis Hamburgensis Publica. Frommann, Jena 1844 (Online). Zweite polemische Erörterung über die Schleswig-Holsteinische Staatssuccession. Weidmann, Leipzig 1846 (Online). Über die Genesis der Jury, Wigand, Leipzig,


Arrondissement Dunkerque At Arrondissement Dunkerque as en ferwaltangsianhaid faan Frankrik uun't Département Nord, regiuun Hauts-de-France. Hoodstääd as Dunkerque. Diar lei sööwen kantoonen mä 111 gemeenen: Bailleul Kanton Coudekerque-Branche Kanton Dunkerque-1 Kanton Dunkerque-2 Kanton Grande-Synthe Kanton Hazebrouck Kanton Wormhout


A Neogale san en skööl faan Ruuwdiarten (Carnivora) uun det famile faan a Huarmer an Elken (Mustelidae). Det skööl as 2021 iinracht wurden, auer jodiar sjauer (fiiw) slacher temelk nai mäenööder san. Jo lewe uun Ameerikoo. Neogale africana, iar: Mustela africana Neogale felipei, iar: Mustela felipei Neogale frenata, iar: Mustela frenata Neogale vison, iar: Neovison vison Neogale macrodon, iar: Neovison macrodon, † 19. juarhunert N. africana LC - least concern (ei trüüwet) N. felipei VU - vulnerable (uun gefoor) N. frenata LC - least concern (ei trüüwet) N. vison LC - least concern (ei trüüwet) N. macrodon EX - extinct (ütjstürwen) Commonskategorii: Neogale – Saamlang faan bilen of filmer


Fallopia japonica (ööder nöömer: Reynoutria japonica, Polygonum cuspidatum) as en plaantenslach uun det famile faan a Düüsenknober (Polygonaceae). Hat komt eegentelk faan Uastaasien, wääkst daalang oober uk uun Euroopa an Nuurdameerikoo, an ferdraft diar ööder plaanten. Menelk plaant Bloosen Früchten Commonskategorii: Reynoutria japonica – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Reynoutria japonica


France métropolitaine of Metropolitan Frankrik as di europeesk dial faan Frankrik, det ment det fransöösk fäästlun tuup mä sin eilunen uun a Ingelsk Kanool, Atlantik an Madlunsia, uk Korsika. Diar jinauer stun a bütjluns regiuunen (ROM) Fransöösk Guayaana, Guadeloupe, Martinique, Réunion an Mayotte, an a teritoorien (COM) Saint-Barthélemy, Saint-Martin, Saint-Pierre an Miquelon, Wallis an Futuna, Fransöösk Polyneesien, Neikaledoonien an a Fransöösk Süüd- an Antarktisregiuunen. Metropolitan Frankrik namt son 85% faan hial Frankrik iin, an diar wene knaap 97% faan a Fransuusen. Hat jaft uk noch di ütjdruk France continentale (Kontinentaal Frankrik), det as Metropolitan Frankrik saner Korsika.


Arrondissement Lille At Arrondissement Lille as en ferwaltangsianhaid faan Frankrik uun't Département Nord, regiuun Hauts-de-France. Hoodstääd as Lille. Diar lei 17 kantoonen mä 124 gemeenen:


Arrondissement Douai At Arrondissement Douai as en ferwaltangsianhaid faan Frankrik uun't Département Nord, regiuun Hauts-de-France. Hoodstääd as Douai. Diar lei 4 kantoonen mä 64 gemeenen: Aniche Douai Orchies Sin-le-Noble


Arrondissement Valenciennes At Arrondissement Valenciennes as en ferwaltangsianhaid faan Frankrik uun't Département Nord, regiuun Hauts-de-France. Hoodstääd as Valenciennes. Diar lei sääks kantoonen mä 82 gemeenen: Anzin Aulnoy-lez-Valenciennes Denain Marly Saint-Amand-les-Eaux Valenciennes


Arrondissement Cambrai At Arrondissement Cambrai as en ferwaltangsianhaid faan Frankrik uun't Département Nord, regiuun Hauts-de-France. Hoodstääd as Cambrai. Diar lei sant 2015 man muar trii kantoonen mä 116 gemeenen: Cambrai Le Cateau-Cambrésis Caudry


Arrondissement Avesnes-sur-Helpe At Arrondissement Avesnes-sur-Helpe as en ferwaltangsianhaid faan Frankrik uun't Département Nord, regiuun Hauts-de-France. Hoodstääd as Avesnes-sur-Helpe. Diar lei sjauer kantoonen mä 151 gemeenen: Kanton Aulnoye-Aymeries Kanton Avesnes-sur-Helpe Kanton Fourmies Kanton Maubeuge


Arrondissement Beauvais At Arrondissement Beauvais as en ferwaltangsianhaid faan Frankrik uun't Département Oise, regiuun Hauts-de-France. Hoodstääd as Beauvais. Diar lei sööwen kantoonen mä 246 gemeenen: Kanton Beauvais-1 Kanton Beauvais-2 Kanton Chaumont-en-Vexin Kanton Grandvilliers Kanton Méru Kanton Mouy Kanton Saint-Just-en-Chaussée


At Heister, (mo.) haister, schåås (Pica pica) as en fögel uun't famile faan a Raawenfögler (Corvidae). P. p. bactriana – P. p. camtschatica – P. p. fennorum – P. p. leucoptera – P. p. melanotos – P. p. pica Heister uun a loft. Aier faan Pica pica pica - (MHNT) Commonskategorii: Heistern – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Heistern


Arrondissement Clermont At Arrondissement Clermont as en ferwaltangsianhaid faan Frankrik uun't Département Oise, regiuun Hauts-de-France. Hoodstääd as Clermont. Diar lei sööwen kantoonen mä 146 gemeenen: Clermont Estrées-Saint-Denis Montataire Mouy Nogent-sur-Oise Pont-Sainte-Maxence Saint-Just-en-Chaussée


Arrondissement Compiègne At Arrondissement Compiègne as en ferwaltangsianhaid faan Frankrik uun't Département Oise, regiuun Hauts-de-France. Hoodstääd as Compiègne. Diar lei fiiw kantoonen mä 156 gemeenen: Kanton Compiègne-1 Kanton Compiègne-2 Kanton Estrées-Saint-Denis Kanton Noyon Kanton Thourotte


Arrondissement Senlis At Arrondissement Senlis as en ferwaltangsianhaid faan Frankrik uun't Département Oise, regiuun Hauts-de-France. Hoodstääd as Senlis. Diar lei njüügen kantoonen mä 132 gemeenen: Chantilly Creil Crépy-en-Valois Méru Montataire Nanteuil-le-Haudouin Nogent-sur-Oise Pont-Sainte-Maxence Senlis


A Magicicada san en aparte skööl faan Tsikaaden (Cicadina). Diar jaft'at sööwen slacher faan, diar uun a uastelk USA lewe. Enkelt slacher lewe sööwentaanj juar oner a eerd, iar's aaltumaal mäenööder ap tu boowen kem, an do flook plaanten befaal. Ööder slacher lewe trataanj juar oner a eerd. Magicicada wurd 20 bit 33 mm lung, an faal üüb mä hör ruad uugen. Uun't juar 2024 kem eder 17-juaragen (Northern Illinois Brood, VIII) an uk 13-juaragen (Great Southern Brood, XIX) gliktidjag ap efter boowen, wat oobstbüüren komer maaget, diar mää aapler, käärsen of firsichen büüre. 17-juaragen, uun a nuurduastelk USA Magicicada cassini (Fisher, 1851) Magicicada septendecim (Linnaeus, 1758) Magicicada septendecula (Alexander & Moore, 1962) 13-juaragen, uun a süüduastelk USA Magicicada neotredecim (Marshall & Cooley, 2000) Magicicada tredecim (Walsh & Riley, 1868) Magicicada tredecassini (Alexander & Moore, 1962) Magicicada tredecula (Alexander & Moore, 1962) Commonskategorii: Magicicada – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Magicicada


Arrondissement Arras At Arrondissement Arras as en ferwaltangsianhaid faan Frankrik uun't Département Pas-de-Calais, regiuun Hauts-de-France. Hoodstääd as Arras. Diar lei aacht kantoonen mä 357 gemeenen: Arras-1 Arras-2 Arras-3 Auxi-le-Château Avesnes-le-Comte Bapaume Brebières Saint-Pol-sur-Ternoise Commonskategorii: Arrondissement Arras – Saamlang faan bilen of filmer


Arrondissement Béthune At Arrondissement Béthune as en ferwaltangsianhaid faan Frankrik uun't Département Pas-de-Calais, regiuun Hauts-de-France. Hoodstääd as Béthune. Diar lei aacht kantoonen mä 104 gemeenen: Aire-sur-la-Lys Auchel Béthune Beuvry Bruay-la-Buissière Douvrin Lillers Nœux-les-Mines Commonskategorii: Arrondissement Béthune – Saamlang faan bilen of filmer


Arrondissement Boulogne-sur-Mer At Arrondissement Boulogne-sur-Mer as en ferwaltangsianhaid faan Frankrik uun't Département Pas-de-Calais, regiuun Hauts-de-France. Hoodstääd as Boulogne-sur-Mer. Diar lei sjauer kantoonen mä 74 gemeenen: Boulogne-sur-Mer-1 Boulogne-sur-Mer-2 Desvres Outreau Commonskategorii: Arrondissement Boulogne-sur-Mer – Saamlang faan bilen of filmer


Arrondissement Calais At Arrondissement Calais as en ferwaltangsianhaid faan Frankrik uun't Département Pas-de-Calais, regiuun Hauts-de-France. Hoodstääd as Calais. Diar lei sjauer kantoonen mä 52 gemeenen: Calais-1 Calais-2 Calais-3 Marck Commonskategorii: Arrondissement Calais – Saamlang faan bilen of filmer


Arrondissement Lens At Arrondissement Lens as en ferwaltangsianhaid faan Frankrik uun't Département Pas-de-Calais, regiuun Hauts-de-France. Hoodstääd as Lens. Diar lei njüügen kantoonen mä 50 gemeenen: Kanton Avion Kanton Bully-les-Mines Kanton Carvin Kanton Harnes Kanton Hénin-Beaumont-1 Kanton Hénin-Beaumont-2 Kanton Lens Kanton Liévin Kanton Wingles Commonskategorii: Arrondissement Lens – Saamlang faan bilen of filmer


Arrondissement Montreuil At Arrondissement Montreuil as en ferwaltangsianhaid faan Frankrik uun't Département Pas-de-Calais, regiuun Hauts-de-France. Hoodstääd as Montreuil-sur-Mer. Diar lei fiiw kantoonen mä 164 gemeenen: Kanton Auxi-le-Château Kanton Berck Kanton Étaples Kanton Fruges Kanton Lumbres Commonskategorii: Arrondissement Montreuil – Saamlang faan bilen of filmer


Arrondissement Saint-Omer At Arrondissement Saint-Omer as en ferwaltangsianhaid faan Frankrik uun't Département Pas-de-Calais, regiuun Hauts-de-France. Hoodstääd as Saint-Omer. Diar lei fiiw kantoonen mä 89 gemeenen: Kanton Aire-sur-la-Lys Kanton Fruges Kanton Longuenesse Kanton Lumbres Kanton Saint-Omer Commonskategorii: Arrondissement Saint-Omer – Saamlang faan bilen of filmer


. Laon [lɑ̃] as en stääd uun Frankrik mä 24.304 iinwenern (Stant 1. Janewoore 2019). Laon as hoodstääd faan't Département Aisne. Commonskategorii: Laon – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: laon (sjiisk)


Arras [aʁɑːs] as en stääd uun Frankrik mä 41.694 iinwenern (Stant 1. Janewoore 2019) naibi Lille. Arras as hoodstääd faan't Département Pas-de-Calais. Commonskategorii: Arras – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Arras (sjiisk)


Arrondissement Abbeville At Arrondissement Abbeville as en ferwaltangsianhaid faan Frankrik uun't Département Somme, regiuun Hauts-de-France. Hoodstääd as Abbeville. Diar lei sääks kantoonen mä 164 gemeenen: Kanton Abbeville-1 Kanton Abbeville-2 Kanton Flixecourt Kanton Friville-Escarbotin Kanton Gamaches Kanton Rue Commonskategorii: Arrondissement Abbeville – Saamlang faan bilen of filmer


Arrondissement Amiens At Arrondissement Amiens as en ferwaltangsianhaid faan Frankrik uun't Département Somme, regiuun Hauts-de-France. Hoodstääd as Amiens. Diar lei trataanj kantoonen mä 291 gemeenen: Ailly-sur-Noye Ailly-sur-Somme Amiens-1 Amiens-2 Amiens-3 Amiens-4 Amiens-5 Amiens-6 Amiens-7 Corbie Doullens Flixecourt Poix-de-Picardie Commonskategorii: Arrondissement Amiens – Saamlang faan bilen of filmer


Arrondissement Montdidier At Arrondissement Montdidier as en ferwaltangsianhaid faan Frankrik uun't Département Somme, regiuun Hauts-de-France. Hoodstääd as Montdidier. Diar lei trii kantoonen mä 109 gemeenen: Ailly-sur-Noye Moreuil Roye Commonskategorii: Arrondissement Montdidier – Saamlang faan bilen of filmer


Arrondissement Péronne At Arrondissement Péronne as en ferwaltangsianhaid faan Frankrik uun't Département Somme, regiuun Hauts-de-France. Hoodstääd as Péronne. Diar lei sjauer kantoonen mä 208 gemeenen: Kanton Albert Kanton Ham Kanton Moreuil Kanton Péronne Commonskategorii: Arrondissement Péronne – Saamlang faan bilen of filmer


En spräkefamiili bestoont üt ünlike Spräkegrupe, da iinjsidi etymologisch tuhuupehinge än da deerfor as früne önjsänj wårde. Weer jü Frünschap wörklik bedjüset dåt åle spräke önj en spräkefamiili iinj gemiinsoomen grünspräke önjtståme, as ouers goorai sääker. Twasche möre spräkefamiilie bestoont grünseetlik niinj frünschap, duch koon lääser önjtliining forkaame. Jü frünschap önj en spräkefamiili as uk ai åltens dütlik. Sü wörd dåt Keltische iirtids ai tu dåt Indogermanische räägend, bit duch en frünschap ma da Indogermanische spräke fünen wörd. Frasche Adjektive foon spräke än lönje. Hu spräkefamiilie san: Indogermanisch Finnisch-ugrisch Baskisch Kaukasisch Semitisch Altaische spräke Tibetisch-chinesische spräke Malaiisch-polynesische spräke Indioonerspräke (dåt as ai iinj famiili). Inuit-Aleutische spräke Bantuspräke Portaal:Spräke


Arrondissement Avranches At Arrondissement Avranches as en ferwaltangsianhaid faan Frankrik uun't Département Manche, regiuun Normandie. Hoodstääd as Avranches. Diar lei aacht kantoonen mä 134 gemeenen: Kanton Avranches Kanton Bréhal Kanton Granville Kanton Isigny-le-Buat Kanton Le Mortainais Kanton Pontorson Kanton Saint-Hilaire-du-Harcouët Kanton Villedieu-les-Poêles-Rouffigny Commonskategorii: Arrondissement Avranches – Saamlang faan bilen of filmer


Arrondissement Cherbourg At Arrondissement Cherbourg as en ferwaltangsianhaid faan Frankrik uun't Département Manche, regiuun Normandie. Hoodstääd as Cherbourg-en-Cotentin. Diar lei twaalew kantoonen mä 146 gemeenen: Kanton Bricquebec-en-Cotentin Kanton Carentan-les-Marais Kanton Cherbourg-en-Cotentin-1 Kanton Cherbourg-en-Cotentin-2 Kanton Cherbourg-en-Cotentin-3 Kanton Cherbourg-en-Cotentin-4 Kanton Cherbourg-en-Cotentin-5 Kanton Créances Kanton La Hague Kanton Les Pieux Kanton Valognes Kanton Val-de-Saire Commonskategorii: Arrondissement Cherbourg – Saamlang faan bilen of filmer


Arrondissement Coutances At Arrondissement Coutances as en ferwaltangsianhaid faan Frankrik uun't Département Manche, regiuun Normandie. Hoodstääd as Coutances. Diar lei fiiw kantoonen mä 80 gemeenen: Kanton Agon-Coutainville Kanton Carentan-les-Marais Kanton Coutances Kanton Créances Kanton Quettreville-sur-Sienne Commonskategorii: Arrondissement Coutances – Saamlang faan bilen of filmer


Arrondissement Saint-Lô At Arrondissement Saint-Lô as en ferwaltangsianhaid faan Frankrik uun't Département Manche, regiuun Normandie. Hoodstääd as Saint-Lô. Diar lei sääks kantoonen mä 87 gemeenen: Kanton Carentan-les-Marais Kanton Condé-sur-Vire Kanton Pont-Hébert Kanton Saint-Lô-1 Kanton Saint-Lô-2 Kanton Villedieu-les-Poêles-Rouffigny Commonskategorii: Arrondissement Saint-Lô – Saamlang faan bilen of filmer


Arrondissement Mortagne-au-Perche At Arrondissement Mortagne-au-Perche as en ferwaltangsianhaid faan Frankrik uun't Département Orne, regiuun Normandie. Hoodstääd as Mortagne-au-Perche. Diar lei sööwen kantoonen mä 151 gemeenen: Kanton L’Aigle Kanton Bretoncelles Kanton Ceton Kanton Mortagne-au-Perche Kanton Rai Kanton Tourouvre au Perche Kanton Vimoutiers Commonskategorii: Arrondissement Mortagne-au-Perche – Saamlang faan bilen of filmer


Arrondissement Argentan At Arrondissement Argentan as en ferwaltangsianhaid faan Frankrik uun't Département Orne, regiuun Normandie. Hoodstääd as Argentan. Diar lei aacht kantoonen mä 123 gemeenen: Kanton Argentan-1 Kanton Argentan-2 Kanton Athis-Val de Rouvre Kanton Domfront en Poiraie Kanton La Ferté-Macé Kanton Flers-1 Kanton Flers-2 Kanton Magny-le-Désert Commonskategorii: Arrondissement Argentan – Saamlang faan bilen of filmer


Arrondissement Alençon At Arrondissement Alençon as en ferwaltangsianhaid faan Frankrik uun't Département Orne, regiuun Normandie. Hoodstääd as Alençon. Diar lei aacht kantoonen mä 111 gemeenen: Kanton Alençon-1 Kanton Alençon-2 Kanton Bagnoles de l’Orne Normandie Kanton Damigny Kanton Écouves Kanton La Ferté-Macé Kanton Magny-le-Désert Kanton Sées Commonskategorii: Arrondissement Alençon – Saamlang faan bilen of filmer


Arrondissement Dieppe At Arrondissement Dieppe as en ferwaltangsianhaid faan Frankrik uun't Département Seine-Maritime, regiuun Normandie. Hoodstääd as Dieppe. Diar lei sööwen kantoonen mä 343 gemeenen: Kanton Dieppe-1 Kanton Dieppe-2 Kanton Eu Kanton Gournay-en-Bray Kanton Luneray Kanton Neufchâtel-en-Bray Kanton Saint-Valery-en-Caux Commonskategorii: Arrondissement Dieppe – Saamlang faan bilen of filmer


Arrondissement Rouen At Arrondissement Rouen as en ferwaltangsianhaid faan Frankrik uun't Département Seine-Maritime, regiuun Normandie. Hoodstääd as Rouen. Diar lei aagetaanj kantoonen mä 216 gemeenen: Barentin Bois-Guillaume Canteleu Caudebec-lès-Elbeuf Darnétal Elbeuf Le Grand-Quevilly Le Mesnil-Esnard Notre-Dame-de-Bondeville Notre-Dame-de-Gravenchon (mit 12 von 21 Gemeinden) Le Petit-Quevilly Rouen-1 Rouen-2 Rouen-3 Saint-Étienne-du-Rouvray Saint-Valery-en-Caux (mit 1 von 71 Gemeinden) Sotteville-lès-Rouen Yvetot Commonskategorii: Arrondissement Rouen – Saamlang faan bilen of filmer


At Leewent as en ütjdruk för en hialer rä natüürelk föörgunger. Diar jinauer stäänt at amwelt, diar ei tu't leewent tääld woort. Ales, wat lewet, hää jodiar eegenskapen: hat stoofwakselt hat reguliaret ham salew hat reagiaret üüb sin amwelt hat fermuaret ham hat ferareft geenen hat wääkst an fergongt At grünjlaag faan ales labenen as at sel. At labenen dialt ham ap efter: Leewent as uk en ütjdruk för spiktaakel. Leewent as uk en ütjdruk för't onerlif. Leewent as uk en ütjdruk för det oort an wiis, hü wi lewe. Diar hiart muar tu't leewent üs en stak spääk. "Renelkhaid as at hualew leewent" saad det ual wüf, an do faaget hat a boosel mä a beesem uf. Volkert Faltings an Reinhard Jannen: Fering-Öömrang Spreegwurdleksikon, Hüsem 2012 Commonskategorii: Leewent – Saamlang faan bilen of filmer Wikiquote: Leewent (sjiisk)


En Swörd as en woopen tu steegen, tu skeeren, an tu hauen. Swörden san miast faan metal, an haa miast tau skarep ääger, an en skarep spas. Bit hen uun't madelääler wiar swörden at wichtagst woopen uun en kriich. En knif, diar fööraal uun a hüshual brükt woort, hää miast man ään skarepen ääg. Üs at suartpolwer ütjfünjen wurd, ferlus a swörden hör grat bedüüdang, an nü kaam ünilk slacher faan rudern ap. Commonskategorii: Swörd – Saamlang faan bilen of filmer


At Suartpolwer wiar det iarst materiool, diar för rudern brükt wurden as, am kuugler diar mä uftusjiten. Diaram het det uk Sjitpolwer. Uk daalang woort det noch brükt för ialwerk. Ialwerk 1749 uun London. En kanoon. Knalern. Suartpolwer as tuupsaat faan son 75 % Salpeeter (miast Kaalisalpeeter), 15 % Holtkööl an 10 % Swaawel. Hat as wel so am't juar 1050 uun Sjiina ütjfünjen wurden, an wiar am't juar 1250 uk uun Euroopa bekäänd. Am 1350 as suartpolwer brükt wurden, am diar kanoonen mä uftusjiten. Iarst uun't 19. juarhunert kaam do ööder materioolen för woopens ap. Commonskategorii: Suartpolwer – Saamlang faan bilen of filmer


En Ruder as en woopen, diar miast för a jacht, man uk bi't militeer brükt woort. Wan't kurter üs 60 cm as, do täält hat üs pistool. Commonskategorii: Ruder – Saamlang faan bilen of filmer


A Muunfasker of Klompfasker (Molidae) san en famile faan hial aparte skeeben Bianfasker (Osteichthyes) uun det order faan a Kuugelfaskoortagen (Tetraodontiformes). Diar jaft'at man fiiw slacher uun trii sköölen faan. Muunfasker lewe fööraal uun troopisk weedern faan Atlantik, Pasiifik an Indik. A Muunfask (Mola mola) koon 3 meeter lung an 2 tonen swaar wurd. Masturus Masturus lanceolatus Mola Mola alexandrini Mola mola Mola tecta Ranzania Ranzania laevis M. lanceolatus LC - least concern (ei trüüwet) M. alexandrini NE - not evaluated (ei onersoocht) M. mola VU - vulnerable (uun gefoor) M. tecta NE - not evaluated (ei onersoocht) R. laevis LC - least concern (ei trüüwet) Commonskategorii: Muunfasker – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Muunfasker


Arrondissement Rochechouart At Arrondissement Rochechouart as en ferwaltangsianhaid faan Frankrik uun't Département Haute-Vienne, regiuun Normandie. Hoodstääd as Rochechouart. Diar lei tau kantoonen mä 30 gemeenen: Kanton Rochechouart Kanton Saint-Junien Commonskategorii: Arrondissement Rochechouart – Saamlang faan bilen of filmer


Helium as en keemisch elemänt ma sümbool He än atoomnumer 2. Dåt as en blailüüs, inert äädelgas. Huum snååket uk wälj foon heliumgas, wat as en pleonasmus sänj wårde koon, ouerdåt helium åltids en gas as, ütnümen wan dåt bäisti kölj as. SIMS späktrum foon da isotoope Heelium laser Helium wörd 1868 foon di frånsmoon Pierre Janssen än di Änglische Norman Lockyer ünoufhingi foonenouder fünen. Da biise studiirden dåt jåcht foon e san bai en sanferjunkling, wat önj dåtdeer iir wus. Deer såchen's ma en spektroskoop en emisjoonsliinje foon en bit dan ünbekånd elemänt. Eduard Frankland bestääsied da woornaaminge foon Janssen än hi wus di moon di forslouf, dåt elemänt eefter jü san (Helios) tu benååmen. Hi betoocht jü äädersilew -ium, ouerdåt hi deerma räägned, dåt dåt elemänt en metal weese schölj. Ås dåt elemant 1895 foon Sir William Ramsay üt Cleverit wünen wörd, deer wised ham, dåt dåt niinj metal wus, ouers di noome wörd ai önjpååsed. Da sweedische keemiker Nils Langlet än Per Theodor Cleve fjarden ünoufhingi foon Ramsay amtränt gliktidi dåtseelwie äksperimänt döör. Stoffdatenblatt Helium (verdichtet)


Leewentsluup (aingelsch) Leewentsluup (tjüsch) Ferring Stiftung


Oradour-sur-Glane Oradour-sur-Glane as en gemeen uun Frankrik uun't regiuun Nouvelle-Aquitaine naibi Limoges. Diar wene son 2.500 minsken. Det ual Oradour as a 10. Jüüne 1944 faan a SS tuupskööden wurden, an bal aal a iinwenern, muar üs 600 minsken, san diarbi stürwen. Det wiar ian faan a slimst ferbreegen jin siwilisten uun a Ööder Weltkriich. Diarefter as det saarep üüb en ööder steed weder nei apbaud wurden, an det ual saarep blaft üs seenksteed stunen. Commonskategorii: Oradour-sur-Glane – Saamlang faan bilen of filmer Lidice


A Irpelbuum of Ensianstrük as en plaantenslach uun det skööl Lycianthes. Hat hiart tu't famile faan a Naachtskaadplaanten (Solanaceae), huar uk a Irpler tu hiar. Det plaant komt eegentelk faan Süüdameerikoo, woort uun Euroopa oober uk üs potbluum häälen. Hat mut nään froost fu. Bloos. Frücht. Det potbluum skal uun a wonter iin. Commonskategorii: Irpelbuum – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Irpelbuum


Bāsel Baasel (Baasel sjiisk: [ˈbɐːsə̆l], huuchsjiisk: [ˈbɑːzəl], fransöösk Bâle, itajeensk Basilea, rumantsch Basilea?/i) as en gratstääd an en gemeen uun a Sweits, an hoodstääd faan di Kantoon Basel-Stadt. Mä gud 170.000 iinwenern as Baasel at traadgratst stääd uun a Sweits. Stääddialen (Kwartiiren) faan Baasel: Commonskategorii: Basel – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Basel (sjiisk)


A Tanheeger (Nucifraga caryocatactes) as en slach faan Sjongfögler (Passeriformes) uun det famile faan a Raawenfögler (Corvidae). Hi lewet uun't nuurdelk Euraasien, an brükt siad faan näädelbuumer üs fuder. nuurdelk skööl: N. c. caryocatactes – N. c. japonica – N. c. macrorhynchos – N. c. rothschildi süüdelk skööl: N. c. hemispila – N. c. interdicta – N. c. macella – N. c. owstoni Tu det skööl Nucifraga ("Nödknakern") hiar man trii slacher: Tanheeger (Nucifraga caryocatactes) Sjüürenheeger (Nucifraga columbiana) Himalaya Heeger (Nucifraga multipunctata) Commonskategorii: Tanheeger – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Tanheeger


Skara Brae as en stiantidjelk siidlang üüb a Orkneys. Hat kaam efter en fürchterliken sturem uun't juar 1850 weder tu sen, üs det dün trinjam ufbruch. Skara Brae wiar wel sowat faan 3.100 bit 2.500 f.Kr. bewenet, an as do apjiwen wurden, oober näämen witj, huaram. Tu jü tidj wiar't diar muude, stianbaaler tu maagin. Det wiar ferlicht iarentiaken för huuchsteld persuunen, oober det witj'am uk ei so rocht. Commonskategorii: Skara Brae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Skara Brae 59.048611111111-3.3430555555556Koordinaaten: 59° 2′ 55″ N, 3° 20′ 35″ W


Rēzekne (iir aw Tjüsch: Rositten) as jü soowenstgrutst stää önj Letlönj. Et läit önjt ååsten foont lönj. Deer booge 27.314 manschne (2021). Bile foon Rēzekne Latvia: Cities, Regions and Towns, citypopulation.de Commons: Rēzekne – Soomling foon bile än filme


Ogre (iir aw Tjüsch: Oger) as jü oochtstgrutst stää önj Letlönj. Et läit önj e mal foont lönj. Deer booge 23.022 manschne (2021). Bile foon Ogre Jü stää Jü schörke E boonhuf Latvia: Cities, Regions and Towns, citypopulation.de Commons: Ogre – Soomling foon bile än filme


Valmiera (iir aw Tjüsch: Wolmar) as jü nüügenstgrutst stää önj Letlönj. Et läit önj e nuurd foont lönj. Deer booge 23.046 manschne (2021). Bile foon Valmiera St. Simeon Schörke Üülj borj Boonhuf Latvia: Cities, Regions and Towns, citypopulation.de Commons: Valmiera – Soomling foon bile än filme


Jēkabpils (iir aw Tjüsch: Jakobstadt) as jü tiinstgrutst stää önj Letlönj. Et läit önj e sööd foont lönj. Deer booge 21.686 manschne (2021). Bile foon Jēkabpils Rädjhüs Üülj moolet bil Woopen Latvia: Cities, Regions and Towns, citypopulation.de Commons: Jēkabpils – Soomling foon bile än filme


Christian Jürgensen Thomsen Christian Jürgensen Thomsen (* 29. Deetsember 1788 uun Kopenhuuwen; † 21. Mei 1865 uk diar) wiar en däänsken histooriker. Hi hää det trii periooden süsteem grünjlaanj: At minskenhistoore wurd nü iindiald tu stiantidj, bronsetidj an iisentidj. Ulla Lund Hansen (Red.): Christian Jürgensen Thomsen. 1788 – 29. december – 1988. Det kongelige nordiske oldskriftselskab, Kopenhagen 1988, ISBN 87-87483-11-4 (Aarbøger for Nordisk Oldkyndighed og Historie. 1988). Jørn Street-Jensen: Christian Jürgensen Thomsen und Ludwig Lindenschmit. Eine Gelehrtenkorrespondenz aus der Frühzeit der Altertumskunde (1854–1864). Beiträge zur Forschungsgeschichte. Verlag des Römisch-germanischen Zentralmuseums, in Kommission bei Rudolf Habelt, Bonn/Mainz 1985, ISBN 3-88467-014-X (Römisch-Germanisches Zentralmuseum. Monographien 6).


Collonge-Bellerive Collonge-Bellerive as en gemeen uun a Kantoon Genf (Sweits) bi a Genfer Sia. Tu det gemeen hiar a saarpen Collonge, Vésenaz, Saint-Maurice, Cherre, Bellerive, La Repentance an La Capite. Sark Gemeenhüs Skuul Commonskategorii: Collonge-Bellerive – Saamlang faan bilen of filmer Uwe Jens Lornsen


Genfer Sia A Genfer Sia as di gratst sia faan Frankrik an uk faan a Sweits. Hi hiart dialwiis tu a Kantoon Genf, a Kantoon Waadt, a Kantoon Wallis, an tu't Département Haute-Savoie. Commonskategorii: Genfer Sia – Saamlang faan bilen of filmer


Di artiikel Swadesh-list jaft at noch ei. Luke man iarst ans heer: Morris Swadesh (sjiisk) Swadesh list nuurdfresk


Zürich Sia A Zürich Sia (Sweitser sjiisk: Zürisee [ˈt͡syɾiˌz̥eː]) as en sia uun a Sweits süüduasten faan't stääd Zürich. Trinjam lei a Kantoon Zürich, Kantoon St. Gallen an Kantoon Schwyz. Commonskategorii: Zürich Sia – Saamlang faan bilen of filmer


At (Afrikoons) Buumslaang (Dispholidus typus) of uk Green Buumslaang as en slach faan Slaanger (Serpentes) uun det famile faan a Natern (Colubridae), an di iansagst slach uun det skööl Dispholidus. Hat lewet uun't süüdelk Afrikoo an as giftag. Det as en betj üngewöönelk, auer a miast Natern ei giftag san. Commonskategorii: Buumslaanger – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Buumslaanger Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


Luzern Luzern ?/i as en stääd an en gemeen uun a Sweits, an hoodstääd faan a Kantoon Luzern. Luzern leit bi a Vierwaldstätter Sia, an as mä gud 80.000 iinwenern at sööwenstgratst stääd uun a Sweits. Wan dü't amlun märeegenst, san't son 223.000. Luzern as iindiald tu sääks stäädkreiser mä 27 stääddialen (kwartiiren): Commonskategorii: Luzern – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Luzern (sjiisk)


Biel Biel (sjiisk Biel [biːl], Berner sjiisk: [ˈb̥iˑəu], of uk [ˈb̥iˑəɫ], fransöösk Bienne [bjɛn]) as en stääd an en gemeen uun a Sweits. Hat leit bi a Bieler Sia uun a Kantoon Bern. Biel as det gratst stääd, diar amtelk tauspriakag as, diaram het hat amtelk Biel/Bienne. Mä son 55.000 iinwenern as Biel at tjiinstgratst stääd uun a Sweits. Wan dü't amlun märeegenst, san't son 150.000. Stääddialen (Kwartiiren) faan Biel: Commonskategorii: Biel – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Biel (sjiisk)


Bieler Sia A Bieler Sia as ään faan a trii grat Jura Sian uun't Trii-Sian-Lun. Hi as 39,8 km² grat, an leit tu en graten dial uun a Kantoon Bern, tu en letjen dial uun a Kantoon Neuenburg. Commonskategorii: Bieler Sia – Saamlang faan bilen of filmer


Vierwaldstätter Sia A Vierwaldstätter Sia of Luzern Sia as en graten sia maden uun a Sweits. Trinjam lei a Kantoon Uri, Kantoon Schwyz, Kantoon Nidwalden, Kantoon Obwalden an Kantoon Luzern. Hi as 114 km² grat an 214 m jip. Commonskategorii: Vierwaldstätter Sia – Saamlang faan bilen of filmer


At Hönangbei (Lonicera caerulea var. kamtschatica) as en wariant faan en plaantenslach uun det famile faan a Siigbleedplaanten (Caprifoliaceae). Hat hiart tu't skööl faan a Haagekäärsen (Lonicera). Hat komt eegentelk faan Kamtschatka an a Kuriilen uun a Nuurdwaastpasiifik, woort daalang oober uk uun Euroopa aptaanj, auer det plaant gud mä ünlik kliima turocht komt. Hör früchten smääk efter Bläbeien, so kaam det plaant uk tu hör nööm 'Hönangbei' of 'Sibiirisk Bläbei' . En öödern nööm as 'Haskap Bei' . Früchten Bosk Commonskategorii: Hönangbeien – Saamlang faan bilen of filmer


At Blä Haagekäärs (Lonicera caerulea) as en plaantenslach uun det skööl faan a Haagekäärsen (Lonicera). Hat hiart tu't famile faan a Siigbleedplaanten (Caprifoliaceae), an wääkst uun miatag bit keelag kliima üüb a nuurdelk eerdheleft. L. c. subsp. altaica – L. c. subsp. baltica – L. c. subsp. caerulea – L. c. subsp. edulis – L. c. subsp. kamtschatica (Hönangbei) – L. c. subsp. pallasii – L. c. subsp. stenantha – L. c. subsp. subarctica Commonskategorii: Blä Haagekäärsen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Blä Haagekäärsen Blä Haagekäärs. Uun: FloraWeb.de.


At Europeada as en Futbaal-Euroopamäästerskap faan a spriakmanertaalen uun Euroopa. Hat woort faan a FUEN üüb a bian steld, leewen tu salew tidj üs det Euroopamäästerskap faan a UEFA, an leewen bi en ööder manertaal. 2008: Rätoromaanen, Graubünden (Sweits) 2012: Sorben, Lausitz (Sjiisklun) 2016: Sjiisken, Süüdtirool (Itaalien) 2020/22: Sloweenen, Kärnten (Uastenrik) 2024: "Between the Seas" Nuurdfresken, Däänsk manertaal, Sjiisk manertaal, Nuurdschleswig (Denemark), Süüdschleswig (Sjiisklun). Spelsteeden san Flensborag, Sønderborg, Tønder, Kruså, Aabenraa, Schleswig, Eckernförde, Tönang, Breetsteed, Risem-Lunham an Naibel. Europeada.eu Wääbsteed


At FUEN (iar FUEV) as det Föderalistisk Union faan Europeesk Natsionaliteeten. Diar uun san muar üs 100 (spriak-)manertaalen faan 36 lunen uun Euroopa tuupslööden. At FUEN as 1949 uun Versailles (Frankrik) grünjlaanj wurden. Hat sjocht ham salew üs efterfulger faan a Europeesk Natsionaliteetenkongres (1925-1938). At FUEN as bedialagt bi a Euroopariad an a UN. Hör büroo hää at FUEN uun Flensborag (Sjiisklun). Spriak, kultuur an histoore faan manertaalen skel pleeget an erhäälen wurd. Manertaalen an muartaalen uun en stoot skel uun frees tuuplewe. A grensen tesken stooten skel aachtet wurd. At Europeesk Charta för a Regiunaal- an Manertaalspriaken skal faan aal a lunen uun Euroopa gudkäänd wurd. Arke juar jaft'at en kongres mä aal a manertaalen. Tu aktuel fraagen woort beslööden an bekäänd den. At tidjskraft Europa Ethnica woort ütjden Tu salew tidj faan't UEFA Futbaal Euroopamäästerskap jaft'at at Europeada. För a jong lidj jaft'at en jöögesiinrachtang JEN (iar JEV), det as at Jööges faan a Europeesk Natsionaliteeten. At JEN wal a Europeesk manertaalen onerenööder bekäänd maage, an maaget arke juar en grat rais. Uun't JEN san 42 jöögesiinrachtangen faan 19 lunen tuupslööden. Faan Nuurdfresklun san tau ferianer lasmoot faan't FUEN: Fresk Riad (för Nuurdfresklun) Friisk Foriining Charles Plisnier (1949–1952)


Versailles Versailles [vɛʀˈsɑːj] as en stääd uun Frankrik naibi Pariis uun't Regiuun Île-de-France. Diar wene gud 80.000 minsken. Hat as weltwidj bekäänd för't Sloot Versailles, diar för Könang Ludwig XIV. uun't 17. juarhunert baud wurden as. Woopen Stäädploon faan 1746 Sark Saint Louis Notre-Dame Saint-Louis Chantiers Montreuil Porchefontaine Clagny-Glatigny Bernard de Jussieu Satory Commonskategorii: Versailles – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Versailles (sjiisk)


At UEFA as det Union of European Football Associations, di Euroopa widj futbaal ferbant. Hi as ään faan sääks kontinentaal ferbanter, diar tuup at FIFA ütjmaage. At wichtagst onernemen as at Futbaal Euroopamäästerskap (för maaner), diar aal a sjauer juar trochfeerd woort, tuleetst 2024. A best natsionaal maanskapen mut do bi't FIFA Futbaal Weltmäästerskap mämaage, diar uk aal a sjauer juar trochfeerd woort, tuleetst 2022, naist tooch 2026. Det Euroopa- an Weltmäästerskap för a wüfen as leewen ian juar leeder. Ööder Euroopa widj futbaal wäädstridjer faan ferianer san: UEFA Champions League UEFA Europa League UEFA Europa Conference League UEFA Super Cup UEFA Women’s Champions League UEFA Youth League UEFA Futsal Champions League Commonskategorii: UEFA – Saamlang faan bilen of filmer Europeada


At Gulbluum (Glebionis coronaria) as en plaantenslach uun det famile faan a Kurewbloosen (Asteraceae). Diar jaft'at tau warianten faan, diar uk madenööder föörkem: Glebionis coronaria var. coronaria , güül bloosen Glebionis coronaria var. discolor , güül-witj bloosen Commonskategorii: Gulbluumen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Gulbluumen


A Asteeken (faan Nahuatl: aztecatl, aanj nööm: Mexica) wiar en kultuur uun Madelameerikoo faan't 14. bit iin uun't 16. juarhunert. Det wiar en hialer rä fulken, diar auer en gemiansoom spriak, at Nahuatl ferbünjen wiar. Uun a juaren 1519 bit 1521 haa's oober hör määcht jin a spoonsk iinwaanrern oner Hernán Cortés ferleesen. A Asteeken käänd taalen an en kalender, oober hör skraft wiar en bilenskraft. Huitzilopochtli, God faan san an kriich Asteeken kalender Sümboolen faan a trii Asteeken stääden Tenochtitlan, Texcoco an Tlacopan Feederhud, ferlicht faan Könang Moctezuma II. Commonskategorii: Asteeken – Saamlang faan bilen of filmer


A Uto-Asteekisk spriaken san en spriakenfamile uun Nuurdameerikoo mä son 1,8 miljoon spreegern. A miast spreegern snaake Nahuatl. Hopi uun Arizona Numic spriaken madelst skööl Shoshone Comanche Timbisha (of Panamint) süüdelk skööl Ute süüdelk Paiute Kawaiisu waastelk skööl Mono nuurdelk Paiute Takic spriaken Cupan Cahuilla-Cupeno Cahuilla Cupeno Luiseño Serran † Tubatulabal Pima (Pimic) of Tepiman spriaken O'odham (Pima, Papago) Pima Bajo Tepehuan Tepecano † Taracahitic Tarahumara skööl Guarijío Tarahumara Tubar † Sonoran Opata (Ópata, Eudeve, Heve) † Cáhita Mayo Yaqui Nahuatl spriaken Pochuteco (Pochutla) † Asteekisk Nahuatl Madel Nahuatl Klasisk Nahuatl Bütjer Nahuatl Waast Nahuatl Waastküst Nahuatl Durango/Nayarit Nahuatl Uast Nahuatl Isthmus-Mecayapan-Nahuatl Nawat (Pipil) Huasteca-Nahuatl Corachol (Coran) Huichol Cora Commonskategorii: Uto-Asteekisk spriaken – Saamlang faan bilen of filmer Ernst Kausen: Die Sprachfamilien der Welt. Dial 2: Afrika – Indopazifik – Australien – Amerika. Buske, Hamborag 2014, ISBN 978-3-87548-656-8, S. 858–862, 892–903. Asteeken


A Ialwirem (Hermodice carunculata) as en slach faan wirmer uun det klas faan a Polychaeta. Hi het so, auer det böös braant, wan dü diar üüb träätst. Sin basen breeg do uf, an jo maage föl piin üüb a hidj. A Ialwirem lewet trinjam Antiigua, uun't Madlunsia, an föör Waastafrikoo an üüb a Kanaaren. Hi woort bit 30 cm lung. Commonskategorii: Ialwirem – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Ialwirem


Peter Simon Pallas Peter (Petrus) Simon Pallas (rüsk Пётр Си́мон Палла́с, Pjótr Símon Pallás – * 22. September 1741 uun Berlin; † 8. September 1811 uk diar) wiar en sjiisken natüürwedenskapsmaan, geograaf an forsker. Hi wiar uun siinsten faan't Rüsk Akademii faan a Wedenskapen oner Zar Katharina II.. Hi raiset föl troch Sibiirien an det süüdelk Rüsk Rik. Sin amtelk ufkörtang as Pall.. Bestemet diarten faan P. S. Pallas üüb't Nuurdfresk Wikipedia Commonskategorii: Peter Simon Pallas – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Peter Simon Pallas


Helsinki (sweedisch: Helsingfors) as jü hoodstää foon Finlönj. Deer booge 648.042 mansche (2018). Et as uk e hoodstää foon dåt Uusimaa Lönjschap. E stää heet 8 grutdistrikte: Ååsten (Itäinen suurpiiri / Östra stordistriktet) Mal (Keskinen suurpiiri / Mellersta stordistriktet) Nordååsten (Koillinen suurpiiri / Nordöstra stordistriktet) Norden (Pohjoinen suurpiiri / Norra stordistriktet) Östersund (Östersundomin suurpiiri / Östersundoms stordistrikt) Söödååsten (Kaakkoinen suurpiiri / Sydöstra stordistriktet) Sööden (Eteläinen suurpiiri / Södra stordistriktet) Weesten (Läntinen suurpiiri / Västra stordistriktet) Finland: Major Cities and Municipalities, citypopulation.de


Simferopol (ukrainisk Сімферополь, rüsk Симферополь, krimtataarisk Aqmescit) as at hoodstääd faan't Autonoom Republiik Krim uun a Ukraine, an madeelponkt faan a Rajon Simferopol. 2014 as a Krim faan Ruslun besaat wurden Commonskategorii: Simferopol – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Simferopol (sjiisk)


A Rajon Simferopol (ukrainisk: Сімферопольський район/Simferopolskyj rajon; rüsk: Симферопольский район/Simferopolski rajon, krimtataarisk: Aqmescit rayonı) as en rajon (sowat üs en lunkreis) uun't Autonoom Republiik Krim. Diar wene son 150.000 minsken üüb 1.753 km². Diar tu hiar 3 stääden, 103 saarpen, an 3 siidlangen. At ferwaltang sat uun Simferopol, det stääd hiart salew oober ei mä tu a rajon. Commonskategorii: Rajon Simferopol – Saamlang faan bilen of filmer


Jean-Baptiste de Lamarck Jean-Baptiste Pierre Antoine de Monet, Chevalier de Lamarck (* 1. August 1744 uun Bazentin-le-Petit (Département Somme); † 18. Deetsember 1829 uun Pariis) wiar en fransöösken botaaniker an zooloog. Jean-Baptiste de Lamarck, miast bluas Lamarck näämd, hää ham fööraal mä wäärlisluas diarten befaadet, an di ütjdruk biologii skeeben. Hi hää a diarten tu klasen iindiald, an so du wi det daalang noch. Sin amtelk ufkörtang as Lam.. Diarten üüb't Nuurdfresk Wikipedia, diar faan Lamarck bestemet wurden san Commonskategorii: Jean-Baptiste Lamarck – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Jean-Baptiste Lamarck