Victoria (Ütjspriik: [vɪkˈtɔːɹiə]; ufkurting: VIC) as en bundeslun uun a süüduast faan Austraalien. Melbourne as at hoodsteed. Victoria as at letjst bundeslun üüb at feestlun. At bundeslun hee 5.926.624 lidj (2016). Uun a nuurd leit New South Wales an uun waast South Australia. Uun a süüd leit a Bass-Wai, diar at austraalisk feestlun faan at bundeslun Tasmaanien skääst. At bundeslun hee 79 Local Government Areas an ian uncorporated area (Unincorporated Victoria). Luke diar: List faan Local Government Areas uun Victoria. Dön tjiin gratst steeden uun't bundeslun san: Faan 1788 tu 1851 wiar de Victoria faan daaling dial faan det britisk kolonii faan New South Wales. 1. Jüüle 1851 wurd det en aanjstendig kolonii. Victoria hee sant 1856 en parlament. At parlament hee tau koomern: det Legislative Assembly (de naist koomer) an de Legislative Council (de iarst koomer). En nei parlament wurt arke fjauer juaren direkt faan't folk weelet. A baas faan a bundesstoot as a premier-minister (üüb Ingels: premier). Jacinta Allan as sant de 27. September 2023 a premier-minister faan't bundeslun. Auer dat Victoria dial faan en konstutsionel monarchii as, hee a bundesstoot en guwernöör, diar a köning of at köningin faan Austraalien fertreet. Australia: Victoria, citypopulation.de Australia: Victoria, citypopulation.de


South Australia (Ütjspriik: [ˌsæɔθ əˈstræɪliə]; fering: Süüdaustraalien, ufkurting: SA) as en bundeslun faan Austraalien. Uun a uast leit Queensland, New South Wales, an Victoria. Uun a nuurd leit at Northern Territory an uun a waast leit Western Australia. At bundeslun hee 1.676.653 lidj (2016). At hoodsteed faan't bundeslun as Adelaide. At bundeslun hee 70 Local Government Areas an ian Unincorporated Area Luke diar: List faan Local Government Areas uun South Australia. Dön tjiin gratst steeden uun't bundeslun san: A miast uurlidj faan South Australia san faan dönheer stamer: Adnyamathanha, Dieri, Kaurna, Maralinga Tjarutja, Ngarrindjeri an Narungga. A eeg wurd tu iarst 1627 faan a holuners ütjfünjen. 1792 siild a fransuus d’Entrecasteaux üüb a wai efter Tasmaanien bi a eeg föörbi. Uun a juaren 1798 ap tu 1802 erforsket de britisk koptein Matthew Flinders a eeg grüntelk. Tu’t grünjleien faan en kolonii feerd oober iarst en ekspeditsion faan koptein Charles Sturt uun’t juar 1830, wat a Murray Struum faan at kwel ap tu a mös deelfoor. Uun’t juar 1836 wurd South Australia do britisk kolonii an uun Kingscote üüb Kangaroo Island en iarst europeeisk siidlung grünjlaanjen. At besiidlung begand mä’t proklamatsion faan’t prowins 28. Deetsember 1836. South Australia hee sant 1857


Queensland (Ütjspriik: [ˈkwiːnzlənd], ufkurting: QLD), as en bundeslun uun a nuurduast faan Austraalien. Uun a süüd leit New South Wales an South Australia an uun a waast leit at Northern Territory. Uun a uast leit at Koralensia, uun a nuurd a Torres-Wai an uun a nuurdwaast a Golf faan Carpentaria. At bundeslun heet 4.703.193 lidj (2016). At hoodsteed faan't bundeslun as Brisbane. At bundeslun hee 77 Local Government Areas. Luke diar: List faan Local Government Areas uun Queensland. Seeks steeden uun Queensland hee muar üüs 100.000 lidj. Dön tjiin gratst steeden uun't bundeslun san: Faan 1788 tu 1859 wiar det Queensland faan daaling dial faan det britisk kolonii faan New South Wales. 6. Jüüne 1859 wurd det en aanjstendig kolonii. Qantas nü det natsionaal fluugseelskap faan Austraalien, wurd de 16. Nofember 1920 uun Queensland grünjlaanjen. Queensland hee sant 1860 en parlament. Sant 1922 hee det bluat een koomer, det Legislative Assembly. En nei parlament wurt arke fjauer juaren direkt faan't folk weelet. A baas faan a bundesstoot as a premier-minister (üüb Ingels: premier). Steven Miles as sant de 15. Deetsember 2023 a premier-minister faan't bundeslun. Auer dat Queensland dial faan en konstutsionel monarchii as, hee a bundesstoot en guwernöör, diar


Tasmaanien (ingels: Tasmania; fölsis uk Tassie; ap tu 1853 Van-Diemens-Land) as en eilun bi a uaster kant faan a Indisk Ootseaan, wat amanbi 240 km am a süüd faan det austraalisk feestlun as. A begrip stäänt diartu för alike neemd austraalisk bundeslun. At bundeslun hee 509.965 lidj (2016). A hoodsteed as Hobart. Det Bass Struat dialt Tasmaanien faan det austraalisk feestlun. Uun't struat san hög eilunen, diarfaan dön gratst King-Eilun, Flinders-Eilun an Cape Barren-Eilun san. De huuchst berig faan't bundeslun as Mount Ossa, wat uun det Madel Huuchlun leit. At bundeslun hee 29 lokaal ferwaltingsgebiiten (üüb Ingels: Local Government Areas). Luke diar: List faan Local Government Areas uun Tasmaanien. Dön tjiin gratst steeden uun't bundeslun san: Tasmaanien wurd tu't manst föör 35.000 juar faan a nuurd ütj auer det feestlunferbinjing tu det tidj tu Austraalien besiidelt. At auerfluting faan det Bass Struat föör amanbi 12.000 juar isoliaret a iinwenern faan Tasmaanien faan a iinwenern faan't feestlun. 1642 siild Abel Tasman, en holuns siafoorer, mä a skeb Heemskerck an Zeehaen loongs a süüdeeg faan Austraalien an foon at eilun för a europeern. Hi neemd at eilun Van Diemensland, efter Anthonie van Diemen, diar a guwernöör faan dön Holuns Uastinjin wiar. 1803


Matthew Flinders (* 16. Marts 1774 uun Donington, Lincolnshire, Ingelun; † 19. Jüüle 1814 uun London, Ingelun) wiar en britisken nawigatoor. 1789 wurd hi matruus bi a Royal Navy an siild 1791–1793 mä koptein William Bligh üüb a Providence tu a Pasiifik. 1795 ging Flinders üüs Midshipman mä mariinedochter George Bass üüb sin faart ap bi at süüduastküst faan Austraalien an foon 1798 a wai twesken Tasmaanien an det austraalisk feestlun ütj.


Alfred Deakin ([ˈdiːkən]; * 3. August 1856 uun Melbourne, Austraalien; † 7. Oktuuber 1919) wiar en politiker an triisis premierminister faan Austraalien: faan a 24. September 1903 tu a 27. April 1904, faan a 5. Jüüle 1905 tu a 13. Nofember 1908 an faan a 2. Jüüne 1909 tu a 29. April 1910. Deakin wurd uun Fitzroy, en steeddial faan Melbourne, bäären. Hi beschükt at University of Melbourne föör sin ütjbiljing üüs afkoot. Hi wurd 1879, uun't ääler faan tau-an-twuntig, iin uun det Legislative Assembly faan Victoria woolet an wurd 1883 minister faan a regiaring. Üüs ferfechter faan't föderatschuun faan dön austraalisk koloniin, wurd hi faan Edmund Barton de iarst premier-minister faan det nei lun, üüs lasmoot uun sin iarst kabinet berepen an fing at baantje generoolstootsafkoot. Hi wiar de naist premier-minister an wurd triisis iin uun't baantje berepen.


Launceston (Ütjspriik: [ˈlɒnsəstən]) as en steed uun nuurduast Tasmaanien, bi a iingung faan at Tamar-deel. Det hee 75.328 lidj (2016) an as det naistgratst steed faan at eilun. Australia: Urban Centers, citypopulation.de


Heerenveen (frysk: It Hearrenfean) as en stääd uun't prowins Waastfresklun uun a Neederlunen an hoodstääd faan't gemeen It Hearrenfean. Diar wene amanbi 30.000 minsken. Commonskategorii: Heerenveen – Saamlang faan bilen of filmer Heerenveen uun't näät (holuns)


w:de:World Geodetic System 1984 Detdiar sidj skal di (iarst ans) widjer feer.


w:de:UTM-Koordinatensystem Detdiar sidj skal di (iarst ans) widjer feer.


w:de:OSGB36 Detdiar sidj skal di (iarst ans) widjer feer.


w:de:Schweizer Landeskoordinaten Detdiar sidj skal di (iarst ans) widjer feer.


George Washington [ˈwɒʃɪŋtən] (* 22. Febrewoore 1732 üüb't gud Wakefield uun Westmoreland County, Kolonii Virginia; † 14. Deetsember 1799 üüb sin gud Mount Vernon, Virginia) wiar faan 1789 ap tu 1797 de iarst president faan dön Ferianigt Stooten faan Ameerika. Presidenten faan dön Ferianigt Stooten uun dön 18. an 19. juarhunerten: George Washington (1789-1797), John Adams (1797-1801), Thomas Jefferson (1801-1809), James Madison (1809-1817), James Monroe (1817-1825), John Quincy Adams (1825-1829), Andrew Jackson (1829-1837), Martin Van Buren (1837-1841), William Henry Harrison (Marts-April 1841), John Tyler (1841-1845), James K. Polk (1845-1849), Zachary Taylor (1849-1850), Millard Fillmore (1850-1853), Franklin Pierce (1853-1857), James Buchanan (1857-1861), Abraham Lincoln (1861-1865), Andrew Johnson (1865-1869), Ulysses S. Grant (1869-1877), Rutherford B. Hayes (1877-1881), James A. Garfield (Marts-September 1881), Chester A. Arthur (1881-1885), Grover Cleveland (1885-1889), Benjamin Harrison (1889-1893), Grover Cleveland (1893-1897), William McKinley (1897-1901).


John Adams (* 19. Oktuuber/ 30. Oktuuber 1735; † 4. Jüüle 1826) wiar een faan a grünjerfeedern faan dön Ferianigt Stooten faan Ameerika. Hi wiar faan 1789 ap tu 1797 de iarst vitsepresident an de naist president faan 1797 ap tu 1801. San äälst dring John Quincy Adams wiar faan 1825 ap tu 1829 de seekst US-president. Presidenten faan dön Ferianigt Stooten uun dön 18. an 19. juarhunerten: George Washington (1789-1797), John Adams (1797-1801), Thomas Jefferson (1801-1809), James Madison (1809-1817), James Monroe (1817-1825), John Quincy Adams (1825-1829), Andrew Jackson (1829-1837), Martin Van Buren (1837-1841), William Henry Harrison (Marts-April 1841), John Tyler (1841-1845), James K. Polk (1845-1849), Zachary Taylor (1849-1850), Millard Fillmore (1850-1853), Franklin Pierce (1853-1857), James Buchanan (1857-1861), Abraham Lincoln (1861-1865), Andrew Johnson (1865-1869), Ulysses S. Grant (1869-1877), Rutherford B. Hayes (1877-1881), James A. Garfield (Marts-September 1881), Chester A. Arthur (1881-1885), Grover Cleveland (1885-1889), Benjamin Harrison (1889-1893), Grover Cleveland (1893-1897), William McKinley (1897-1901).


A Iirsk Freistoot (üüb iirsk: Saorstát Éireann, üüb ingels: Irish Free State) wiar faan 1922 ap tu 1937 a föörgunger faan't Republiik Irlun faan daaling. Hi hed 26 faan 32 iirsk groofskapen, wat döör a Anglo-Iirsk Ferdrach faan 1921 faan't Ferianigt Köningrik Gratbritanien an Irlun uftrend wurd. Commons: Iirsk Freistoot – Saamling faan biljen of filmer


Nei-Sialun Nei-Sialun (üüb Ingels: New Zealand; üüb Maori: Aotearoa) as en lun uun a Süüd-Pasiifik. At lun hee tau grat eilun, Nuurd-Eilun an Süüd-Eilun an föl letjer eilunen. Dön tjiin gratst steeden uun Nei-Sialun san: Nei-Sialun hee seekstanj regiuunen: A regiuunen san: Twesken 1250 an 1350 kaam Polyneesiern tu't lun. 1642 en holuns forsker, Abel Tasman wurd de iarst europeer, at lun tu beschüken. 1840 wurd at lun en britisk kolonii. 1907 wurd det en autonoom dominion uun det britisk rik. 1947 wurd at lun tutool suwereen. New Zealand: Major Urban Areas, citypopulation.de Uk Ākarana. Uk Pōneke. Uk Pamutana. New Zealand: Main Islands and Regions, citypopulation.de


William Charles Wentworth (* 13. August 1790, † 20. Marts 1872) wiar en austraalisk dachter, ütjfinjer, jurnalist, afkoot an politiker. A Statistical Account of the British Settlements in Australasia (1819) Journal of an expedition, across the Blue Mountains, 11 May–6 June 1813. (1813) Australasia: a poem written for the Chancellor's Medal at the Cambridge commencement, July 1823. G. and W.B. Whittaker, London 1823. Bernard Barton: The Poets and Prose Writers of New South Wales. Sydney 1866 Rusden: History of Australia. London 1883 Carol Liston: Sarah Wentworth - Mistress of Vaucluse. Historic Houses Trust of New South Wales, ISBN 0-949753-34-3. John Ritchie: The Wentworths. Father and Son. The Miegunyah Press at Melbourne University Press, 1997, ISBN 0-522-84751-X. Andrew Tink: William Charles Wentworth. Australia's greatest native son. Allen & Unwin, 2009, ISBN 978-1-7417-5192-5.


Namiibia, amtelk Republiik Namiibia as en stoot uun a süüd faan Aafrika. A nööm faan a stoot leitet ham faan’t Wüst Namib uf, diar det hial küstenrüm faan’t lun iinnamt. Uun a waast leit de Atlantisk Ootseaan, uun a nuurd lei Sambia an Angoola, uun a uast leit Botsuana an uun a süüd an uast leit Süüdaafrika. At lun hee 2.113.077 lidj (2011). At hoodsteed as Windhoek. Namiibia leit för’t miast twesken 17° an 29° (faan a nuurd tu a süüd) an 11° an 26° (faan a waast tu a uast). At lun as amanbi tausis grater üüs Tjiisklun. At lun dialt grensen mä fjauer lunen. Det lingst grens (1376 km) faan't lun wurt mä Angoola an det kurtst (233 km) mä Sambia diald. At lun dialt uk en 1360 km lung grens mä Botsuana an en 967 km lung mä Süüdaafrika. A eeg faan Namiibia as 1572 km lung an lingt faan a mös faan de Kunene Struum uun a nuurd tu a mös faan de Oranje Struum uun a süüd. At nuurddial faan a eeg, faan de Kunene Struum tu a Swakop Struum, as üüs de Skrook Eeg bekäänd. De huuchst berig (2574 m) faan't lun as a


Botsuana [bɔˈtsu̯aːna], amtelk Republiik Botsuana as en banenstoot uun a süüd faan Aafrika. Uun a süüduast an süüd leit Süüdaafrika, uun a waast an nuurd Namiibia an uun a nuurduast Sambia an Simbabwe. At lun hee amanbi 2.024.904 lidj (2011). At hoodsteed faan't lun as Gaborone. Botsuana leit twesken 17° 50’ an 26° 50’ (faan a nuurd tu a süüd) an twesken 20° 00’ an 29° 20’ (faan a waast tu a uast). At lun as amanbi tausis grater üüs Tjiisklun. At lun dialt grensen mä fjauer lunen. Det lingst grens (1969 km) faan't lun wurt mä Süüdaafrika diald. Hat lingt faan en bocht faan a Nosso struum uun a Kgalagadi Transfrontier Park uun a süüdwaast faan’t lun hen tu Coetsers Eilun uun a süüduast. Det kurtst grens, wat bluat 0.15 km lung as an auerföor’t steed Kazungula bi a Zambezi struum leit, wurt mä Sambia diald. At lun dialt uk en 1544 km lung grens mä Namiibia an en 834 km lung mä Simbabwe. Botsuana as för’t miast en plaat lun an hee nian rocht berger, man det hee hög knober, wat muar üüs 1000 m huuch san. De huuchst knob (1494 m) uun Botswana as de Monalanong Knob,


Eswatini, amtelk Köningrik faan Eswatini as en banenstoot uun a süüd faan Aafrika. Uun a nuurd, waast an süüd leit Süüdaafrika an uun a uast Mosambik. At lun hee 1.018.449 lidj (2007). At hoodsteeden san Lobamba an Mbabane. Föör 2018 wurd det lun Swaasilun, amtelk Köningrik faan Swaasilun (üüb Ingels: Kingdom of Swaziland [ˈswɑːzɪlænd]) näämd. Swaasilun leit twesken 25° 72’ an 27° 32’ (faan a nuurd tu a süüd) an twesken 30° 78’ an 32° 14’ (faan a waast tu a uast). At lun as tutool faan lun amslööden. Swaasilun dialt grensen mä tau lunen. Det lingst grens (430 km) wurt mä Süüdaafrika an det kurtst grens (105 km) mä Mosambik diald. De huuchst berig as Emlembe (wat üüb Swaasi steed faan a koonkel het), wat 1862 m huuch as an mä Süüdaafrika diald wurt. Öler berger san: Ngwenya (1800 m), Nyonyane (780 m) an Sibebe (350 m). Dön gratst steeden uun Swaasilun san: Manzini (110.000 lidj; 2005), Mbabane (94.874 lidj; 2010) an Big Bend (9374 lidj - 1997). Struumer uun Swaasilun san: Komati (wat iin uun det Indisk Ootseaan tu a nuurd faan Maputo uun Mosambik leept), Umbuluzi (wat iin uun det Indisk Ootseaan nai bi Maputo uun Mosambik


Simbabwe [zɪmˈbapvə], amtelk Republiik faan Simbabwe (üüb Shona: Nyika yeZimbabwe; üüb Nuurd-Ndebele: Ilizwe leZimbabwe; üüb Ingels: Republic of Zimbabwe [zɪmˈbɑːbwɪ]; iar Süüdrhoodeesien), as en banenstoot uun a süüd faan Aafrika. Uun a süüd leit Süüdaafrika, uun a uast Mosambik, uun a nuurdwaast leit Sambia an uun a süüdwaast leit Botsuana. At wurd Zimbabwe bedüüdet „stianhüsing“ üüb Shona. At lun hee 13.061.239 lidj (2012). At hoodsteed as Harare. At lun dialt grensen mä fjauer lunen. Det lingst grens (1231 km) faan Simbabwe wurt mä Mosambik and det kurtst (225 km) mä Süüdaafrika diald. At lun dialt uk en 813 km lung grens mä Botsuana an en 797 km lung mä Sambia. De huuchst berig (2,592 m) uun Simbabwe as Nyangani Berig. De naisthuuchst (2436 m) as Binga Berig, wat mä Mosambik diald wurt. Dön tau berger lei uun Manicaland Prowins. Öler berger uun Manicaland Prowins san: Rukotso (2404 m), Nyangui (2227 m), Manyoli (2161 m), Nyamakanga (2037 m), Nusa (2029 m), Dombo (2004 m), Ruuinji (1954 m), Gomoringanyani (1912 m), Nyusero (1902 m). En öler berig, Darwin Berig (953 m), leit uun Mashonaland Central Prowins. Det Sambesi Struum bildet at grens twesken Simbabwe an Sambia. De Limpopo Struum bildet at grens


Mosambik [mozamˈbi:k], amtelk Republiik faan Mosambik (üüb Portugiisk: Moçambique [musɐ̃ˈbikɨ] an República de Moçambique [rɛˈpublikɐ dɨ musɐ̃ˈbikɨ]) as en stoot uun a süüduast faan Aafrika. Uun a nuurd leit Tansaniia, uun a waast lei Malaawi, Sambia an Simbabwe, uun a süüdwaast lei Süüdaafrika an Eswatini. A Wai faan Mosambik uun a uast trent a eilunstoot Madagaskar faan det aafrikoons feestlun. At lun hee 20.252.223 lidj (2007). At hoodsteed as Maputo. Mosambik as tausis grater üüs Tjiisklun. At lun dialt grensen mä seeks lunen. Det lingst grens (1569 km) faan Mosambik wurt mä Malaawi an det kurtst (105 km) mä Swaasilun diald. At lun dialt uk en 1231 km lung grens mä Simbabwe, en 756 km lung mä Tansaniia, en 491 km lung mä Süüdaafrika an en 419 km lung mä Sambia. A eeg faan’t lun as 2470 km lung. Loongs a eeg as en briad jiplun. Det bedobet det gratst dial faan a süüd, man wurt at faan a mös faan de Sambesi Struum efter a nuurd hen smeeler. Beeft a eeg sticht at lun uun tremen hen tu a amanbi 1000 m huuch taafellun faan’t huuchfial uun. De huuchst berig (2436 m) as Binga Berig, wat bi't grens mä


Lesotho, amtelk Köningrik faan Lesotho as en banenlun uun a süüd faan Aafrika. Folstendig trinjenam’t lun as Süüdaafrika. At lun hee 1.876.633 lidj (2006). At hoodsteed as Maseru. A nööm faan't lun het üüb Sotho at lun faan a lidj, diar det Sotho spriik spreegt. Lesotho as en enklaawe banen Süüdaafrika. At lun hee en grate faan 30.355 km². De huuchst berig (3482 m) faan't lun as Thabana Ntlenyana, wat uun a uast faan't lun leit. Öler berger uun Lesotho san: Ntelle (2584 m), Thaba Bosiu (1804 m), Qoaling (1775 m), Makhoarane (1640 m), Phamong (1638 m) an Qibing (1484 m). De Caledon Struum (wat üüb Sotho Mohokare het) bildet det nuurdwaastelk grens faan't lun. At hood faan de Oranje Struum (wat üüb Sotho Senqu het an troch Süüdaafrika, do longs at grens twesken Süüdaafrikaa an Namiibia iin uun’t Atlantik leept) leit uun a nuurduast faan Lesotho. Öler struumer san: Makhaleng (hög hood uun a waast faan't lun leit), Malibamat'so (hög hood uun a maden faan't lun leit) an Senqunyane (hög hood uk uun a maden faan't lun leit). Lesotho hee tjiin distrikten (üüb Sotho, ditereke; iantal, setereke). Det amtelk spriik faan't lun as Ingels. Det natschunaal spriik as Sotho.


Madagaskar [madaˈgaskar], amtelk Republiik Madagaskar (üüb Malagasy: Repoblikan’i Madagasikara, üüb Fraansöösk: Madagascar [ma.da.ɡas.kaʁ] ( harke tu?/i) an République de Madagascar) as en eilunstoot, wat uun a Indisk Ootseaan leit, uun a uast faan Mosambik. At lun hee 22.434.400 lidj (2014). At hoodsteed as Antananarivo. Madagaskar as det fjuardgratst eilun faan a wäält. At lun leit twesken 12° an 26° (faan a nuurd tu a süüd) an 43° an 51° (faan a waast tu a uast). Berger uun Madagaskar san: de Maromokotro Berig (2876 m), de Andranofito Berig (1752 m), an de Vohimanga Berig (1038 m). Dön tjiin gratst steeden uun't lun san: Sant 2009 hee Madagaskar trii-an-twuntig regiuunen (üüb Malagasy: faritra). Madagaskar wurd 1896 efter kriiger 1883–1896 jin at Köningrik faan Merina en fraansöösk kolonii. Et jeew 1946-1947 en staheu jin fraansöösk ferwalting, wat ei tu brud kaam. At lun wurd 26. Jüüne 1960 suwereen. Philibert Tsiranana wiar de iarst president. Madagaskar as en republiik. A president faan't lun sant 2014 as Hery Rajaonarimampianina. Madagaskar as lasmoot faan dön Feriand Natschuunen sant 20. September 1960. At weering faan't lun as de Ariary, wat faan det Sentraalbeenk faan Madagaskar ütjbroocht wurt. www.citypopulation.de Madagascar: Republic of Madagascar, citypopulation.de Madagascar: Administrative Division, citypopulation.de


At Struat faan Mosambik (of uk: Kanool faan Mosambik) as en weederstruat tesken Mosambik üüb a afrikoonsk kontinent an at eilun Madagaskar. Hat as sowat 1500 km lung, an tesken 420 an 1000 km briad. Uun't nuurden lei a Komooren, an maden uun lei a eilunen Bazaruto an Ilha de Moçambique, diar tu Mosambik hiar. Diar lei uk Nosy Be, Nosy Hara an Nosy Mitsio, jo hiar tu Madagaskar. An do san diar noch trii eilunen, diar tu a Îles Éparses hiar. Commonskategorii: Struat faan Mosambik – Saamlang faan bilen of filmer


Angoola [aŋˈgo:la], amtelk Republiik faan Angoola as en stoot uun a süüdwaast faan Aafrika. Uun a süüd leit Namiibia, uun a nuurd an uast det Demokraatisk Republiik Kongo, uun a uast Sambia, an uun a waast de Atlantisk Ootseaan. Angoola hee uk en eksklaawe, Cabinda, wat twesken at Republiik Kongo an Demokraatisk Republiik Kongo leit. At lun hee 25.789.024 lidj (2014). At hoodsteed as Luanda. At Republiik Angoola leit twesken 4° 22’ an 18° 02’ (faan a nuurd tu a süüd) an 11° 41’ an 24° 05’ (faan a waast tu a uast). At lun as det sööwenstgratst lun uun Aafrika an triisis grater üüs Tjiisklun. At lun dialt grensen mä fjauer lunen. Det lingst grens (2646 km, tup mä Cabinda) faan Angoola wurt mä det Demokraatisk Republiik Kongo an det kurtst (231 km) mä det Republiik Kongo diald. At lun dialt uk en 1427 km lung grens mä Namiibia an en 1065 km lung mä Sambia. A eeg faan Angoola as 1650 km lung. Hi lingt faan det Massabi Laguun hen tu a steed tu a süüd faan at steed Cabinda (uun det Cabinda Prowins), an faan a mös faan de Kongo Struum hen tu a mös faan de


Beniin [beˈniːn], amtelk Republiik faan Beniin (üüb Fraansöösk: Bénin [beˈnɛ̃] harke tu?/i an République du Bénin) as en stoot uun a waast faan Aafrika. Uun a waast leit Toogo, uun a nuurd lei Burkiina Faaso an Niiger, uun a uast leit Nigeeria an uun a süüd de Golf faan Guinea. At lun hee 10.008.749 lidj (2013). A hoodsteeden san Porto Novo an Cotonou. Beniin leit twesken 6° 25’ an 12° 30’ (faan a nuurd tu a süüd) an 0° 45’ und 4° (faan a waast tu a uast). At lun as triisis letjer üüs Tjiisklun. At lun dialt grensen mä fjauer lunen. Det lingst grens (809 km) faan Beniin wurt mä Nigeeria an det kurtst (277 km) mä Niiger diald. At lun dialt uk en 651 km lung grens mä Toogo an en 386 km lung mä Burkiina Faaso. A eeg faan't lun as 121 km lung. De huuchst berig uun Beniin as de Sokbaro Berig, wat 658 m huuch as an uun dön Atakora Berger leit. Öler berger uun Beniin (wat uk uun dön Atakora Berger lei) san: Tanekas (641 m), Gbessa (309 m), Boto (300 m), Touloua Toundi (268 m), Guéné Zéno (266 m) an Deï Tondi (253


Angoola Angoola [aŋˈgo:la], amtlik ju Republiik foon Angoola (uwe Portugiisisk: República de Angola; uwe Nöörd Mbundu, Söö Mbundu än Kongo Ngola) is en staot öön e sööwäst foon Aafrika. Öön e söö lait Namiibia, öön e nöörd än öön e uust ju Demokraotisk Republiik Kongo, öön e uust Sambia, än öön e wäst di Atlantisk Ootseaon. Angoola heet ok en eksklaawe, Cabinda, wat twaske e Republiik Kongo än ju Demokraatisk Republiik Kongo lait. Et löön heet 31.127.700 jude (2020). E häädstää foon't löön is Luanda. Ju Republiik Angoola lait twaske 4° 22’ än 18° 02’ (foon e nöörd to e söö) än 11° 41’ än 24° 05’ (foon e wäst to e uust). Et löön is dat säämtgrotst löön öön Aafrika än tree'eauer groter as Tutsklöön. Et löön dialt gränse mä fjauer lööne. Dat longst gräns (2646 km, tohuup mä Cabinda) foon Angoola wurt mä dat Demokraotisk Republiik Kongo än dat köörtst (231 km) mä dat Republiik Kongo diald. Et löön dialt ok en 1427 km long gräns mä Namiibia än en 1065 km long mä Sambia. E aawer foon Angoola is 1650 km long. Hi liangt foon dat Massabi Laguun to a stää to e söö foon et stää


Luanda as at hoodsteed faan Angoola an uk faan't prowins Luanda. Det leit uun a nuurduast faan at lun, üüb a eeg faan de Atlantisk Ootseaan. Det wurd 25. Janewoore 1576 üüs São Paulo da Assunção de Loanda grünjlaanjen. A steed hee 6.759.313 lidj (2014). At steed hee seeks steeddistrikten: Ingombota Rangel Maianga Kilamba Kiaxi Samba Sambizanga Luanda hee boonhoofer, wat haltesteeden üüb de Luandaboon faan Luanda hen tu Malanje san. At steed hee'n fluughuuwen, wat Aeroporto Internacional 4 de Fevereiro het. De São Miguel Borig (1576) De São Francisco do Penedo Borig (1766) Angola: Cities, citypopulation.de


-24.65805555555625.912222222222Koordinaaten: 24° 39′ S, 25° 55′ O Gaborone (ap tu 1969 Gaberones) as at hoodsteed an gratst steed faan Botsuana. Det leit bi a struum Notwane, uun a süüduast faan at lun. Det hee 231.592 lidj (2011). At steed wurd 1890 troch at boowerhood faan a Batlokwa, Kgosi Gaborone grünjlaanjen. Burbank, Kalifornien, Ferianagt Stooten Ferianagt Stooten Zhejiang, Sjiina Sjiina Västerås, Sweeden Sweeden Sorong, Indoneesien Indoneesien Botswana, citypopulation.de


Sambia, amtelk Republiik faan Sambia (üüb Ingels: Republic of Zambia [ˈzæmbɪə]), iar Nuurdroodeesien, as en banenstoot uun a süüd faan Aafrika. Uun a waast leit Angoola, uun a nuurdwaast at Demokraatisk Republiik Kongo, uun a nuurduast Tansaniia, uun a uast Malaawi, an uun a süüd lei Namiibia, Botsuana, Simbabwe an Mosambik. At lun hee 13.092.666 lidj (2010). At hoodsteed as Lusaka. At lun dialt grensen mä aacht lunen. Det lingst grens (1930 km) wurt mä det Demokraatisk Republiik Kongo an det kurtst (0.15 km) mä Botsuana diald. At lun dialt uk en 1110 km lung grens mä Angoola, en 837 km lung mä Malaawi, en 797 km lung mä Simbabwe, en 419 km lung mä Mosambik, en 338 km lung mä Tansaniia an en 233 km lung mä Namiibia. Sambia hee tjiin prowinsen. Det amtelk spriik faan't lun as Ingels. Det Bemba Spriik, ian faan dön Bantuspriiken, wurd faan föl lidj uun't lun snaaket. Sambia wurd 24. Oktuuber 1964 suwereen. Kenneth Kaunda wiar tu 1991 de iarst president. Öler presidenten: Frederick Chiluba (1991-2002), Levy Mwanawasa (2002-2008), Rupiah Banda (2008-2011), Michael Sata (2011-2014), Guy Scott (2014-2015) an Edgar Lungu (2015-2021). Sambia as en republiik. A president sant 2021 as Hakainde Hichilema.


Malaawi [maˈlaːvi], amtelk Republiik faan Malaawi as en banenstoot uun a süüduast faan Aafrika. Uun a nuurduast lei Tansaniia, uun a süüduast an süüdwaast Mosambik an uun a nuurdwaast Sambia. At lun hee 13.077.160 lidj (2008). At hoodsteed as Lilongwe. At lun dialt grensen mä trii lunen. Det lingst grens (1569 km) wurt mä Mosambik an det kurtst (475 km) mä Tansaniia diald. Det dialt uk en 837 km lung grens mä Sambia. Dön tjiin gratst steeden uun't lun san: Malaawi hee trii regiuunen. Malaawi wurd 6. Jüüle 1964 suwereen. Hastings Banda wiar de iarst president. Malaawi as en republiik. At president faan't lun sant 2020 as Lazarus Chakwera. Malaawi as lasmoot faan dön Feriand Natschuunen sant 1. Deetsember 1964. Det as uk sant 1964 lasmaat faan det Commonwealth of Nations. At weering faan't lun as de Malaawi-Kwacha, wat faan det Sentraalbeenk faan Malaawi ütjbroocht wurt. www.citypopulation.de Malawi, citypopulation.de www.citypopulation.de www.citypopulation.de


Dön Ferianigt Stooten faan Ameerika san en lun uun Nuurd-Ameerika. Uun a nuurd leit Kanada, uun a süüd Meksiko, uun a uast a Atlantik an uun a waast a Pasiifik. Det hee 331.893.745 lidj (2021). At hoodsteed faan't lun as Washington. Dön Ferianigt Stooten san det fjuard gratst lun üüb a eerd efter Schiina, Rüslun an Kanada. At lun hee trii dialen: dön contiguous of conterminous Ferianigt Stooten (uk the lower forty-eight), Alaska an Hawaii. Puerto Rico uun a Kariibik an dön United States Minor Outlying Islands an Guam uun e Pasiifik hiar uk tu't lun. De huuchst ponkt uun't lun as Denali (6190 m), wat uun a süüd faan a bundesstoot Alaska leit. Dön tjiin gratst steeden uun't lun san: At lun hee sant 1959 50 bundestooten. At hoodsteed Washington hiart tu neen stoot. A president faan't lun sant 2021 as Joe Biden USA: States, citypopulation.de USA: States and Major Cities, citypopulation.de USA: States, citypopulation.de USA: States, citypopulation.de


Burundi [bʊˈrʊndi], amtelk det Republiik faan Burundi (üüb Rundi: Republika y'Uburundi) as en banenstoot uun a uast faan Aafrika. Uun a nuurd leit Ruanda, uun a uast Tansaniia an uun a waast det Demokraatisk Republiik Kongo. At lun hee 8.053.574 lidj (2008). At hoodsteed faan't lun sant 2019 as Gitega (iar wiar det Bujumbura). Burundi leit twesken 02° 18' an 04° 28' (faan a nuurd tu a süüd) an 28° 59' an 30° 50' (faan a waast tu a uast). At lun as tretanjsis letjer üüs Tjiisklun. At lun dialt grensen mä trii lunen. Det lingst grens (589 km) faan't lun wurt mä Tansaniia an det kurtst grens (236 km) mä det Demokraatisk Republiik Kongo diald. At lun dialt uk en 315 km lung grens mä Ruanda. De huuchst berig uun’t lun as de Heha Berig, wat 2684 m huuch as. Öler berger san: de Twinyoni Berig (2659 m), de Nyaruyaga Berig (2571 m), de Mikiko Berig (2554 m), de Manga Berig (2523 m), de Monge Berig (2320 m), de Musebeyi Berig (2274 m), de Cendajuru Berig (2216 m), de Rumonyi Berig (2210 m) an de Rwengero Berig (2201 m). De Ruzizi Struum bildet dial faan't grens mä det DR


Det Demokraatisk Republiik Kongo [ˈkɔŋgo] (üüb Fraansöösk: République Démocratique du Congo; faan 1971 ap tu 1997 Zaire (üüb Fraansöösk: Zaïre; ufkurtet DR Kongo, Kongo (Kinshasa), Kongo-Kinshasa of de Kongo), as en republiik uun a maden faan Aafrika. Uun a nuurd leit det Madelaafrikoons Republiik, uun a nuurduast de Süüdsudaan, uun a uast lei Uganda, Ruanda, Burundi, Tansaniia, uun a süüduast leit Sambia, uun a süüdwaast Angoola, uun a waast de Atlantisk Ootseaan an at Republiik Kongo. At lun hee 71.884.000 lidj (2010). At hoodsteed as Kinshasa. Det DRK as det naistgratst lun uun Aafrika. At lun dialt grensen mä njüügen lunen. De lingst grens (2646 km) faan't lun wurt mä Angoola an det kurtst (221 km) mä Ruanda diald. Det dialt uk en 2332 km lung grens mä Sambia, en 1747 km lung mä det Madelaafrikoons Republiik, en 1229 km lung mä’t Republiik Kongo, en 877 km lung mä Uganda, en 714 km lung mä Süüdsudaan, en 479 km lung mä Tansaniia an en 236 km lung mä Burundi. A eeg as 37 km lung. De huuchst berig uun det DR Kongo as de Stanley Berig, wat 5109 m huuch as. Öler huuch berger san de Emin Berg (4798 m)


At Republiik Kongo [ˈkɔŋgo] (üüb Fraansöösk: République du Congo [kɔ̃ˈgo]; uk Kongo-Brazzaville; ap tu 1960 Madelkongo, faan 1969 ap tu 1991 Folksrepubliik Kongo) as en republiik uun a maden faan Aafrika. Uun a nuurd lei Kameruun an det Madelaafrikoons Republiik, uun a waast Gabuun an de Atlantisk Ootseaan, uun a uast an süüd leit det Demokraatisk Republiik Kongo an uk uun a süüd de angolaanisk eksklaawe Cabinda. At lun hee 3.697.490 lidj (2007). At hoodsteed as Brazzaville. At lun dialt grensen mä fiiw lunen. Det lingst grens (2567 km) faan det Republiik Congo wurt mä Gabuun an det kurtst (231 km) mä Angoola diald. At lun dialt uk en 1229 km lung grens mä det Demokraatisk Republiik Kongo, en 494 km lung mä Kameruun an en 487 km lung mä det Madelaafrikoons Republiik. A eeg as 169 km lung. De huuchst berig uun det Republiik Kongo as de Nabemba Berig, wat uun Sangha Department lei an 1020 m huuch as. Öler berger san: Bouloukombo Berig (uun Niari Department; 808 m huuch), Obima (uun Lékoumou Department; 800 m huuch), de Kinoumbou Berger (uun Bouenza Department; 784 m huuch), de Berger faan Pangala (uk uun Bouenza Department; 765 m huuch), de Kanga


Gabuun [ɡaˈbuːn], amtelk det Gabuuns Republiik (üüb Fraansöösk: Le Gabon [lə ɡaˈbɔ̃] an République Gabonaise) as en stoot uun a maden faan Aafrika. Uun a nuurd leit Kameruun, uun a nuurdwaast Ekwatoriaal-Guinea, uun a uast an süüd at Republiik Kongo an uun a waast de Atlantisk Ootseaan. At lun hee 1.811.079 lidj (2013). At hoodsteed faan't lun as Libreville. Gabuun leit twesken 02° 19' an 3° 59' (faan a nuurd tu a süüd) an 8° 42' an 14° 30' (faan a waast tu a uast). Det lingt faan a Atlantisk Ootseaan ap tu’t bak faan a Kongo Struum. At lun as amanbi so grat üüs Tjiisklun. At lun dialt grensen mä trii lunen. Det lingst grens (2567 km) faan Gabuun wurt mä det Republiik Kongo an det kurtst (335 km) mä Ekwatoriaal-Guinea diald. At lun dialt uk en 349 km lung grens mä Kameruun. At lengde faan a eeg meet 885 km. De huuchst berig faan't lun as de Iboundji Berig (1575 m) of de Bengoué Berig (1070 m). Öler berger san: Boundinga Berig, Koum Berig, Mimongo Berig an Moanda Berig. De gratst struum faan't lun as de Ogooué Struum, wat troch a süüduast an maden faan't lun leept. Det


Kameruun [kaməˈruːn], amtelk Republiik faan Kameruun (üüb Fraansöösk: Cameroun [kaməˈʁun] harke tu?/i; üüb Ingels: Cameroon [ˈkʰæməˌɹuːn, ˌkʰæməˈɹuːn]) as en lun uun a maden faan Aafrika. Uun a waast leit Nigeeria, uun a nuurduast Tschad, uun a süüduast det Madelaafrikoons Republiik, uun a waast de Atlantisk Ootseaan an uun a süüd lei det Republiik Kongo, Gabuun an Ekwatoriaal-Guinea. At lun hee 17.463.836 lidj (2005). At hoodsteed as Yaoundé. Kameruun as det traad-an-föftigst gratst lun üüb a eerd. At lun dialt grensen mä seeks lunen. Det lingst grens (1975 km) faan Kameruun wurt mä Nigeeria an det kurtst (183 km) mä Ekwatoriaal-Guinea diald. At lun dialt uk en 1116 km lung grens mä Tschad, en 901 km lung mä det Madelaafrikoons Republiik, en 494 km lung mä det Republiik Kongo an en 349 km lung mä Gabuun. De huuchst berig uun’t lun as a Kameruunberig, wat 4095 m huuch as. Öler berger san: de Oku Berig (3011 m), de Mekoua Berig (2,703 m), de Neshele Berig (2621 m), de Lekwé Berig (2485 m), de Chappal Waddi Berig (2419 m), de Manengouba Berig (2411 m), de Lekwé Khi Berig (2271 m), de Koupé Berig (2064 m) an de Tugyi Berig (2029 m). Uun


Nigeeria [niˈgeːri̯a], amtelk Bundesrepubliik faan Nigeeria as en bundesstoot uun a waast faan Aafrika. Uun a nuurd lei Niiger an Tschad, uun a süüduast leit Kameruun, uun a waast Beniin an uun a süüd de Atlantisk Ootseaan. At lun hee 140.431.790 lidj (2006). At hoodsteed as Abuja. Nigeeria as det fjauertanjstgratst lun uun Aafrika. At lun as triisis grater üüs Tjiisklun. At lun dialt grensen mä fjauer lunen. Det lingst grens (1975 km) faan't lun wurt mä Kameruun an det kurtst (85 km) mä Tschad diald. Det dialt uk en 1608 km lung grens mä Niiger an en 809 km lung mä Beniin. Dön tjiin gratst steeden uun't lun san: Nigeeria hee 36 bundesstooten an ian Federal Capital Territory (mä an am Abuja). Nigeeria wurd 1. Oktuuber 1960 suwereen. At lun wurd 1964 en republiik. Nnamdi Azikiwe wiar de iarst president. Nigeeria as en republiik. A president faan't lun sant 2015 as Muhammadu Buhari. Nigeeria as lasmoot faan dön Feriand Natschuunen sant 7. Oktuuber 1960. Det as uk san 1960 lasmoot faan det Commonwealth of Nations. At weering faan't lun as de Naira, wat faan det Sentraalbeenk faan Nigeeria ütjbroocht wurt. www.citypopulation.de Nigeria: States & Cities, citypopulation.de Nigeria: States &


Niiger [ˈniːgɐ], amtelk Republiik faan Niiger as en banenstoot uun a waast faan Aafrika. Uun a nuurd lei Algeerien an Liibien, uun a waast Maali an Burkiina Faaso, uun a uast Tschad an uun a süüd Nigeeria an Beniin. At lun hee 17.138.707 lidj (2012). At hoodsteed as Niamey. Niiger as det seekstgratst lun uun Aafrika. At lun dialt grensen mä sööwen lunen. Det lingst grens (1608 km) faan't lun wurt mä Nigeeria an det kurtst (277 km) mä Beniin diald. Det dialt uk en 1196 km lung grens mä Tschad, en 951 km lung mä Algeerien, en 838 km lung mä Maali, en 622 km lung mä Burkiina Faaso an en 342 km lung mä Liibien. De huuchst berig (2022 m) faan Niiger as Mont Idoukal-n-Taghès. Niiger hee sööwen regiuunen an ian hoodsteeddistrikt. Niiger wurd 3. August 1960 suwereen. Hamani Diori wiar de iarst president ap tu 1974. Öler presidenten wiar Seyni Kountché (1974-1987), Ali Saibou (1987-1993), Mahamane Ousmane (1993-1996), Ibrahim Baré Maïnassara (1996-1999), Daouda Malam Wanké (April-Deetsember 1999), Mamadou Tandja (1999-2010), Salou Djibo (2010-2011). Niiger as en republiik. A president faan't lun sant 2021 as Mohamed Bazoum. Niiger as lasmoot faan dön Feriand Natschuunen sant 20. September 1960.


Toogo [ˈtoːgo], amtelk det Toogoisk Republiik as en stoot uun a waast faan Aafrika. Uun a waast leit Ghaana, uun a uast Beniin an uun a nuurd Burkiina Faaso. At lun hee 6.191.155 lidj (2010). At hoodsteed as Lomé. Toogo as det iananfiartigstgratst lun uun Aafrika. At lun dialt grensen mä trii lunen. Det lingst grens (877 km) faan Toogo wurt mä Ghaana an det kurtst mä Burkiina Faaso diald. At lun hee uk en 644 km lung grens mä Beniin. At küst as 56 km lung. De huuchst berig uun't lun as de Agou Berig, wat 700 m huuch as. Dial faan de Sokbaro Berig leit uun't lun. Struumer uun't lun san: de Oti Struum, de Koumongo Struum, de Kara Struum, de Mono Struum, de Anie Struum, de Amou Struum an de Sio Struum. Toogo hee fiiw regiuunen. Dön sööwen gratst steeden uun't lun san: Faan 1884 ap tu 1916 wiar Toogo en tjiisk kolonii. De letst guwernöör (1912-1914) wiar Adolf Friedrich Albrecht Heinrich, Hertooch tu Mecklenburg. Britisk an fraansöösk saldooten naam August 1914 at kolonii. Efter a Iarst Wäältkrich wurd at uastdial faan't kolonii en fraansöösk Mandaat (Fraansöösk Toogolun), an det waastdial wurd en britisk Mandaat (Britisk Toogolun).


Tschad [tʃat], amtelk Republiik faan Tschad (üüb Araabsk: تشاد Tshād an جمهورية تشاد Jumhūrīyat Tshād; üüb Fraansöösk: Tchad an République du Tchad), as en banenstoot uun a maden faan Aafrika. Uun a nuurd leit Liibien, uun a uast Sudaan, uun a süüd det Madelaafrikoons Republiik an uun a waast Kameruun, Niiger an Nigeeria. At lun hee 11.039.873 lidj (2009). At hoodsteed as N’Djamena. Tschad as det füftgratst lun uun Aafrika. At lun dialt grensen mä seeks lunen. Det lingst grens (1556 km) faan't lun wurt mä det Madelaafrikoons Republiik an det kurtst (85 km) mä Nigeeria diald. Det dialt uk en 1403 km lung grens mä Sudaan, en 1196 km lung mä Niiger, en 1116 km lung mä Kameruun an en 1050 km lung mä Liibien. De huuchst berig uun't lun as de Emi Koussi Berig, wat 3445 m huuch as. Öler berger san: de Tarso Emissi Berig (3376 m), de Tarso Ahon Berig (3325 m), de Tarso Toussidé Berig (3265 m), de Tarso Voon Berig (3100 m), de Tarso Toh Berig (2000 m), de Binim Berig (1360 m), de Silagni Berig (1236 m), de Nikou Berig (1230 m) an de Diouga Berig (1210 m). De Tschad Sia, wat at


Sudaan, amtelk Republiik faan Sudaan as en stoot uun a nuurduast faan Aafrika. Uun a uast leit det Ruad Sia, uun a nuurd Ägipten, uun a süüduast lei Ethioopien an Eritrea, uun a süüd leit Süüdsudaan, uun a süüdwaast det Madelaafrikoons Republiik, uun a waast Tschad an uun a nuurdwaast Liibien. At lun hee 30.894.000 lidj (2008). At hoodsteed faan't lun as Chartuum. Sudaan as det traadgratst lun uun Aafrika. At lun dialt grensen mä sööwen lunen. Det lingst grens (2184 km) wurt mä Süüdsudaan an det kurtst (175 km) wurd mä det Madelaafrikoons Republiik diald. Det dialt uk en 1360 km lung grens mä Tschad, en 1275 km lung mä Egypten, en 605 km lung mä Eritrea, en 769 km lung mä Ethioopien an en 383 km lung mä Liibien. Sudaan hee 18 bundesstooten. Det soneemd Kalifat faan Omdurman wooret faan 1885 tu 1898. Det wurd faan en anglo-egiptisk stridjmeecht uun a Slacht faan Omdurman tunant maaget. Sudaan wurd en britisk-egiptisk kondominium, man wiar at lun de facto en britisk kolonii. 19. Detsember 1955 ferklaaret at lun suwereniteet an det wurd 1. Janewoore 1956 faan Egypten an det Ferianigt Köningrik gudkäänd. Efter suwereniteet wiar tau bürgerkriiger, de Iarst Sudanees


Somaalia [zoˈma:li̯a], amtelk Bundesrepubliik faan Somaalia (üüb Somaali: Soomaaliya an Jamhuuriyadda Federaalka Soomaaliya; üüb Araabsk: الصومال aṣ-Ṣūmāl an جمهورية الصومال الفدرالية Jumhūriyyat aṣ-Ṣūmāl al-Fidirāliyya) as en stoot uun a nuurduast faan Aafrika. Uun a waast leit Äthioopien, uun a nuurdwaast Dschibuuti, uun a nuurd de Golf faan Aaden, uun a uast de Indisk Ootseaan an uun a süüdwaast Keenia. At lun hee 7.114.431 lidj (1987). At hoodsteed as Mogadischu. At lun dialt grensen mä trii lunen. Det lingst grens (1626 km) faan Somaalia wurt mä Ethioopien an det kurtst (58 km) mä Dschibuuti diald. At lun dialt uk en 682 km lung grens mä Keenia. De uastermiast ponkt uun Aafrika, Kap Guardafui, leit uun a nuurduast faan Somaalia. De huuchst berig (2460 m) faan't lun as Shimbiris. Somaalia hee 18 regiuunen. A nuurddial faan’t lun wiar en britisk kolonii an a süüddial wiar en itajeensk kolonii. Somaalia wurd de 1. Jüüle 1960 suwereen. Aden Abdullah Osman Daar wiar de iarst president. 1991 hee ham di nuurdelk dial weder ufliaset an het daaling Somaalilun. Somaalia as en republiik. A president faan't lun sant Febrewoore 2017 as Mohamed Abdullahi Mohamed. Somaalia as lasmoot faan dön Feriand Natschuunen sant 20. September 1960. www.citypopulation.de


Maali [ˈmaːli], amtelk Republiik faan Maali as en banenstoot uun a waast faan Aafrika. Uun a nuurdwaast leit Mauretaanien, uun a nuurduast Algeerien, uun a süüduast lei Niiger an Burkiina Faaso an uun a süüdwaast at Elfenbianküst, Guinea an Seenegal. At lun hee 19.553.397 lidj (2020). At hoodsteed as Bamako. Maali as en banenstoot uun Waastaafrika. At wüüst Sahara bedobet tau traaden faan’t lun. At lun dialt grensen mä sööwen lunen. Det lingst grens (2237 km) wurt mä Mauretaanien an det kurtst (419 km) mä Seenegal diald. Det dialt uk en 1376 km lung grens mä Algeerien, en 1000 km lung mä Burkiina Faaso, en 858 km lung mä Guinea, en 821 km lung mä Niiger an en 532 km lung mä't Elfenbianküst. De Niiger Struum leept troch a süüd faan't lun. Det as de bedüüdendst struum faan Waastaafrika. Hi leept Maali üüb at lengde faan amanbi 1700 km troch. A struum leept ütj Guineea an komt uun de süüdwaasten snipel faan’t lun iin uun’t teritoorium faan Maali. Hi bildet efter Ségou en grat banendelta. Bi Mopti namt de struum san gratst bistruum Bani ap, am ham kurt diarüüb iin uun tau iarmer, a Bara Issa an a Issa Ber,


Mauretaanien [maureˈta:ni̯ən], amtelk Islaamisk Republiik faan Mauretaanien (üüb Araabsk: الموريتانية al-Mūrītāniyyah an الجمهورية الإسلامية الموريتانية al-Jumhūriyyah al-Islāmiyyah al-Mūrītāniyyah) as en stoot uun a nuurdwaast faan Aafrika. Uun a nurduast leit Algeerien, uun a uast an süüduast Maali, uun a süüdwaast Seenegal an uun a nuurdwaast at teritoorium faan Waastsahara. At lun hee 3.537.368 lidj (2013). At hoodsteed faan't lun as Nouakchott. Mauretaanien leit twesken 27° 19' an 14° 43' (faan a nuurd tu a süüd) an 17° 03' an 4° 45' (faan a waast tu a uast). At lun as det elwenstgratst lun uun Aafrika an as triisis grater üüs Tjiisklun. At lun dialt grensen mä fjauer lunen. Det lingst grens (2237 km) wurt mä Maali an det kurtst (453 km) mä Algeerien diald. At lun dialt uk en 1561 km lung grens mä Waastsahaara en 813 km lung mä Seenegal. Berger uun Mauretaanien san: Kediet ej Jill (915 m), Teniaggoûri (815 m), Et Toûmiyât (703 m), Goûr Amogjâr (690 m), Tizzai (637 m), Guelb Ben ’Amîra (635 m), Tarf Neïtiri (598 m), Tijjem (582 m), Gleïb Dbak (574 m) an Tarf Ntouiouiz (540 m). Mauretaanien hee 15 regiuunen (üüb Araabsk: وِلَايَات wilāyāt). At lun wurd 1904 dial faan Fraansöösk


Libeeria [liˈbeːri̯a], amtelk Republiik faan Libeeria as en stoot uun a waast faan Aafrika üüb a eeg faan de Atlantisk Ootseaan. Uun a nuurdwaast lei Sierra Leone an Guinea, uun a uast leit at Elfenbianküst an uun a süüd de Atlantisk Ootseaan. At lun hee 3.476.608 lidj (2008). At hoodsteed as Monrovia. Libeeria leit twesken 9° an 4° (faan a nuurd tu a süüd) an twesken 12° an 7° (faan a waast tu a uast). At lun dialt grensen mä trii lunen. Det lingst grens (716 km) wurt mä't Elfenbianküst an det kurtst (310 km) mä Sierra Leone diald. Det hee uk en 560 km lung grens mä Guinea. A eeg as 580 km lung. Libeeria hee füftanj amten. Det amtelk spriik as Ingels. Libeeria wurd 26. Jüüle 1846 suwereen. Joseph Jenkins Roberts wiar de iarst president. Libeeria as en republiik. A president faan't lun as George Weah, diar tu't amt 26. Deetsember 2017 woolet wurd. A president faan't lun faan 2006 tu 2018 wiar Ellen Johnson Sirleaf. Libeeria as lasmoot faan dön Feriand Natschuunen sant 2. Nofember 1945. At weering faan't lun as de Liberiaans Dooler, wat faan det Sentraalbeenk faan Libeeria ütjbroocht wurt. Dü könst oober aueraal mä


At Elfenbianküst, amtelk Republiik faan't Elfenbianküst (üüb Fraansöösk: Côte d’Ivoire [kot.di.ˈvwaʁ] harke tu?/i an République de Côte d’Ivoire [ʁe.py.ˈblik də kot.di.ˈvwaʁ]) as en stoot uun a waast faan Aafrika. Uun a nuurd lei Maali un Burkiina Faaso, uun a uast leit Ghaana an uun a waast lei Libeeria an Guinea. At lun hee 26.378.274 lidj (2020). At hoodsteeden san Abidjan an Yamoussoukro At Elfenbianküst leit twesken 10° 44' an 04° 22' (faan a nuurd tu a süüd) an 8° 35' an 2° 35' (faan a waast tu a uast). At lun as wat letjer üüs Tjiisklun. At lun dialt grensen mä fiiw lunen. Det lingst grens (816 km) faan’t lun wurt mä Guinea an det kurtst (545 km) mä Burkiina Faaso diald. Det dialt uk en 778 km lung grens mä Libeeria, en 720 km lung mä Ghaana an en 599 km lung mä Maali. A eeg faan’t lun as 515 km lung. Berger uun’t Elfenbianküst san: de Zo Berig (1144 m), de No Berig (1070 m), de Zan Berig (1066 m), de Sangrou Berig (1051 m), de Tyouri Berig (913 m), de Bo Berig (902 m), de Bougouri Berig (893 m), de La Dent de Man Berig (881 m),


Det Cabinda Prowins (iar Portugiisisk-Kongo; üüb Portugiisk: A Província de Cabinda) as en prowins an eksklaawe faan a Afrikoons stoot Angoola. Uun a nuurd leit det Republiik Kongo an uun a uast an süüd det DR Kongo. At prowins hee 688.285 lidj. At hoodsteed het uk Cabinda. Det Cabinda Prowins hee fjauer kreiser. Websidj faan't Regiaring faan't Prowins (üüb Ingels an Portugiisk). Websidj faan a Instituto Nacional de Estatística de Angola, "Cabinda," Censo 2014. Archiwiaret faan det originool di 22. Janewoore 2017. Ufrepen di 30. September 2017. Websidj faan a Instituto Nacional de Estatística de Angola, "Cabinda," Censo 2014. Archiwiaret faan det originool di 22. Janewoore 2017. Ufrepen di 30. September 2017. Websidj faan a Instituto Nacional de Estatística de Angola, "Cabinda," Censo 2014. Archiwiaret faan det originool di 22. Janewoore 2017. Ufrepen di 30. September 2017.


At Sowjetunioon (kurt SU, fol amtelk nööm: Unioon faan Sosiaalistisk Sowjetrepubliiken, kurt USSR, üüb Rüs: Союз Советских Социалистических Республик Sojus Sowjetskich Sotsialistitscheskich Respublik) wiar ein sentralistisk regiaret, föderatiiw ianparteistoot. At teritoorium faan deheer stoot lingt faan dön Uastsia an Suartsia tu det Pasiifik. Det wurd 30. Deetsember 1922 faan a Bolschewiken grünjlaanjen an faan det 21. Deetsember 1991 Alma-Ata Deklaratschuun apliaset. At Sowjetunioon hed 15 unioonsrepubliiken: Armeens SSR (1936-1991; 1922-1936 dial faan det Transkauskaasisk SSR, sant 1991 Armeenien) (13) Aserbaidschaans SSR (1936-1991; 1922-1936 dial faan det Transkauskaasisk SSR; sant 1991 Aserbaidschaan) (7) Eestnisk SSR (1940-1941 an 1944-1991; sant 1991 Eestlun) (15) Georgisk SSR (iar dial faan det Transkauskaasisk SSR; sant 1991 Georgien) (6) Kasachs SSR (1936-1991; iar dial faan det Rüs SFSR; sant 1991 Kasachstaan) (5) Kirgisk SSR (1936-1991; iar dial faan det Rüs SFSR; sant 1991 Kirgistaan) (11) Liitauisk SSR (1940-1941 an 1944-1991; sant 1991 Liitauen) (8) Letisk SSR (1940-1941 an 1944-1991; sant 1991 Letlun) (10) Moldaawisk SSR (1940-1991; sant 1991 Moldaawien) (9) Rüs SFSR (1922-1991; sant 1991 Ruslun) (1) Tadschiiks SSR (1929-1991; 1924-1929 dial faan det Usbekisk SSR; sant 1991 Tadschikistaan) (12) Turkmeens SSR (1925-1991; 1922-1925 dial faan det Rüs SFSR; sant 1991 Turkmeenistaan) (14) Ukrainisk SSR (1922-1991;


De Naist Wäältkrich wiar en krich faan 1939 ap tu 1945. Hi begand 1. September 1939 mä en tjiisken uungrip üüb Poolen. Uun 2. September 1945 naam de krich en aanj mä a kapitulatschoon faan Jaapaan. Uun de Naist Wäältkrich san üngefeer 55 miljuun mensken störwen. 6 miljuun juuden san bi de Holocaust ambroocht. A krich uun Euroopa begand uun September 1939 an naam uun Mei 1945 en aanj. De uungrip begand 1. September 1939 de maaren klook 04.40, an naam 6. Oktuuber 1939 en aanj, efter Tjiisklun an at Sowjetunioon hial Poolen besaatet haa. De Wonterkrich (üüb finsk: talvisota, üüb sweedsk: vinterkriget, üüb rüs Зимняя война Simnjaja Wojna) wiar en krich twesken at Sowjetunioon an Finlun. Hi begand 30. Nofember 1939 üüs sowjetisk saldooten marschiaret iin uun Finlun iin. De krich naam 13. Marts 1940 en aanj. Ääder de maaren faan 9. April 1940, marschiaret tjiisk saldooten iin uun Denemark iin. Det deens regiaring kapituliaret ungefeer am a klook seeks, efter letjet welerstant. De salew dai greeb det tjiisk krichsmariine, lochtwoopen an armee Noorweegen uun. Jo naam banen en dai steeden üüb a eeg am a süüd faan't lun. Welerstant faan noorsk saldooten fereewenet det föörwertsgungen faan tjiisk saldooten.


Bachrain [ˌbaχˈʀaɪ̯n], amtelk at Köningrik faan Bachrain (üüb Araabsk: البحرين al-Baḥrayn an مملكة البحرين Mamlakat al-Baḥrayn) as en eilunstoot uun en bocht uun a Persisk Golf uun a uast faan Saudi-Araabien an uun a waast faan Kataar. A nööm al-Baḥrayn bedüüdet üüb Araabsk „a tau sian“. At lun bestäänt ütj 33 eilunen an hee 1.378.000 lidj (2016). At hoodsteed as Manama. Commons: Bachrain – Saamling faan biljen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Bachrain (tjiisk)


Kambodscha [kamˈbɔdʒa], amtelk Köningrik faan Kambodscha (üüb Khmer: កម្ពុជា Kâmpŭchéa [kɑmˈpuˈciə] an ព្រះរាជាណាចក្រកម្ពុជា Preăh Réachéanachâk Kâmpŭchéa) as en stoot uun a süüduast faan Aasien. Uun a süüd leit a Golf faan Thailun, uun a uast Vietnam, uun a nuurduast Laos an uun a nuurdwaast an waast Thailun. At lun hee 15.328.136 lidj (2014). At hoodsteed as Phnom Penh. Dön tjiin gratst steeden uun't lun san: Kambodscha hee fiiw-an-twuntig prowinsen (ខេត្ត [kʰaet]): Kambodscha wiar en fraansöösk kolonii. Det wurd de 9. Nofember 1953 suwereen. Worldbank Cambodia, citypopulation.de


Albert Einstein Albert Einstein [ˈalbɛɐ̯t ˈaɪnʃtaɪn] (üüb Ingels: [ˈaɪnstaɪn]; * 14. Marts 1879 bi Ulm, Tjiisklun; † 18. April 1955 bi Princeton, New Jersey, Ferianigt Stooten faan Ameerika) wiar en teoreetisk füsiker. San hoodwerk wiar at Relatiwiteetsteorii. Hi fing de 1921 Nobelpris för Füsiik.


Inglöön is en löön öön e nöördwäst foon Euroopa. Et löön is dial foon et Ferianigt Käningrik. Öön e nöörd lait Skotlöön, öön e wäst laie Wales än ju Iirsksii, öön e sööwäst lait ju Atlantisk Ootseaon än öön e söö di Ingelsk Kanaol. Et löön heet 65.648.054 jude (2016). E häädstää foon't löön is London. De tiin grotste stäänge öön't löön san: United Kingdom, citypopulation.de United Kingdom: Counties, Unitary Districts and Major Cities in England, citypopulation.de


Albaanien Albaanien [alˈba:ni̯ən], amtelk Republiik faan Albaanien (üüb Albaansk: Shqipëria [ʃcipəˈɾia] an Republika e Shqipërisë), as en stoot uun a süüduast faan Euroopa, üüb at Balkanhualeweilun. Uun a nuurd lei Monteneegro an Kosowo, uun a uast Nuurd-Matsedoonien, uun a süüd Grekenlun an uun a waast lei det Adriaatisk Sia an Ioonisk Sia. At lun hee 3.195.000 lidj (2016). At hoodsteed faan't lun as Tirana. Albaanien leit twesken 42°30' an 39°39' (faan a nuurd tu a süüd) an 19°16' an 21°04' (faan a waast tu a uast). At lun dialt grensen mä fjauer lunen. Det lungst grens (212 km) as mä Grekenlun an det kurtst (112 km) mä Kosowo diald. At lun dialt uk en 186 km lung grens mä Monteneegro an en 967 km lung mä Nuurd-Masedoonien. A eeg faan Albaanien as 362 km lung. De huuchst berig uun Albaanien as de Korab Berig, wat 2764 m huuch as. A berig leit uun a nuurduast faan't lun, bi't grens tu Nuurd-Masedoonien. De lingst struum as de Drin Struum. A struum hee sin kwel uun Kosowo an 285 diarfaan leept troch a nuurd faan Albaanien. Dön tjiin gratst steeden uun't lun san: Albaanien hee twaalew regiuunen (üüb Albaansk: Qarqe, iantaal Qark).


Fidschi [ˈfɪdʒi], amtelk Republiik faan Fidschi as en eilunstoot uun a Süüd-Pasiifik. Tu a nuurduast leit Wallis an Futuna, tu a uast Tonga, tu a süüd Neisialun, tu a süüdwaast Neikaledoonien an tu a nuurdwaast Wanuaatuu. Det hee 884.887 lidj (2017). At hoodsteed faan't lun as Suva. At lun as dial faan Melaneesien. Det bestäänt ütj 332 eilunen, diarfaan 110 bewenet san. Bütj dön Fidschi-Eilunen hiart noch det Rotuma-Eilun uun de bütjerst nuurd an uk det Ceva-i-Ra Atol uun de bütjerst süüdwaast tu't lun. Dön gratst faan dön Fidschi-Eilunen san Viti Levu an Vanua Levu. Fidschi hee fjauer diwisioonen an ian besaner distrikt (Rotuma): Fidschi wurd 1970 suwereen. At jonger histoore faan't lun wurd faan a konflikt twesken det indigeen fidschiaans muarhaid an't indisk-fidschiaans manerhaid bestemet. Det san fjauer putschen (tau uun't juar 1987, 2000 an 2006) sant suwereniteet. At lun as en parlamentaarisk republiik. At stootsbaas as a president. A president faan't lun sant 12. Nofember 2015 as Jioji Konrote. Fiji as sant 13. Oktuuber 1970 lasmoot faan dön Feriand Natschuunen. Det wiar faan 1970 tu 1987 an as sant 1997 lasmoot faan det Commonwealth of Nations (suspendiaret 2000-2001, 2009-2014). Suwereen stooten uun Melaneesien: Fidschi, Papua-Nei-Guinea, Salomoon-Eilunen, Wanuaatuu. Fiji,


Skotlöön (uwe Ingelsk än Skots: Scotland [ˈskɔtlənd], uwe Skots-Geelik Alba [ˈal̪ˠapə]) is en löön öön't nöördwästen foon Euroopa. Et löön hiirt tu't Ferianigt Käningrik an lait uwe et nöörddial foon't ailöön Grotbritanien. Dat heet 5.466.000 jude (2020). E häädstää foon't löön is Edinburgh. De tiin grotste stäänge öön't löön sän: Et löön heet 32 council areas: Scotland: Country in the United Kingdom, citypopulation.de United Kingdom: Council Areas and Major Cities in Scotland, citypopulation.de Scotland: Country in United Kingdom, citypopulation.de


Laos, amtelk Demokraatisk Folksrepubliik Laos (üüb Laotisk: ປະເທດລາວ Pathet Lao an ສາທາລະນະລັດ ປະຊາທິປະໄຕ ປະຊາຊົນລາວ Sathalanalat Pasathipatai Pasason Lao) as en banenstoot uun a süüduast faan Aasien. Uun a nuurd leit Schiina, uun a uast Vietnam, uun a süüd Kambodscha, uun a waast lei Mjanmaar an Thailun. At lun hee amanbi 6.500.000 lidj. At hoodsteed as Vientiane. Dön tjiin gratst steeden uun't lun san: At lun hee 17 prowinsen (üüb Lao: ແຂວງ [kʰuɛːŋ]): Laos wiar en fraansöösk kolonii. Det wurd de 22. Oktuuber 1953 suwereen. Laos: Cities, citypopulation.de


Pangeea (faan ualgreks πᾶν pān „hial“ an γαῖα gaia „eerd“ of „lun“) wiar de letst globaal suuperkontinent faan a eerdhistoore. Uun't Mesozoikum bruch Pangeea ütjenöler.


Gambia [ˈgambi̯a], amtelk Republiik faan Gambia as en stoot uun a waast faan Aafrika, wat bi a kanter faan a Gambia struum leit. Mä ütjnoom faan en letj stak faan eeg bi a Atlantisk Ootseaan wurd Gambia komplet faan a stoot Seenegal amslööden. At lun hee 1.857.181 lidj (2013). At hoodsteed as Banjul. De Gambia Struum leept troch't lun. Gambia leit twesken 13° 49' an 13° 02' (faan a nuurd tu a süüd) an 16° 45' an 13° 48' (faan a waast tu a uast). At lun as tau-an-dörtigsis letjer üüs Tjiisklun. Gambia hee aacht Local Goverment Areas (LGAs; lokaal ferwaltingsgebiiten): Det amtelk spriik faan Gambia as Ingels an 38% faan’t befölkring spreecht Mandinka. Gambia as en republiik. A president faan't lun sant Janewoore 2017 as Adama Barrow. Gambia as lasmoot faan dön Feriand Natschuunen sant 21. September 1965. Det wiar faan 1965 tu 2013 an as sant 2018 lasmaat faan det Commonwealth of Nations. At weering faan't lun as de Dalasi, wat faan det Sentraalbeenk faan Gambia ütjbroocht wurt. Alvise Cadamosto www.citypopulation.de Gambia: Administrative Division, citypopulation.de


19,188 artiikle djeft deät uun de Noorfriisk Wikipedia. 46 Kategoriie djeft deät uun de Noorfriisk Wikipedia. Ho skel Diin nai artiikel hit? Uur Wikimedia Projekte


Sokrates (üüb Greks: Σωκράτης Sōkrátēs; * 469 föör Krast bi Alopeke, Atheen; † 399 föör Krast bi Atheen) wiar en greks filosoof. Hi wiar liarer faan Platon. Dön wichtigst kwelen faan üüs weden faan sin liar san Platon sin dialoogen.


At Cadman’s Cottage as en höske, wat a äälst bau ütj a koloniaaltidj uun Sydney, Austraalien, tu widjerbestun as. At höske as ütj sunstian an stäänt uun a steeddial The Rocks (üüb Fering a Felsen), nai bi Circular Quay. Det wurd 1816 baut. http://www.environment.nsw.gov.au/NationalParks/parkHome.aspx?id=N0201 – New South Wales Parks and Wildlife Service, Official Webpage for Cadmans Cottage


(Franz) Joseph Haydn (* 31. Marts of 1. April 1732 uun Rohrau, Niideruasterrik; † 31. Mei 1809 uun Wien) wiar komponist tu tidj faan det Wiener Klassik.


Franz Peter Schubert (* 31. Janewoore 1797 uun a gemeend Himmelpfortgrund, daaling en steeddial faan Wien uun a betsirk Alsergrund; † 19. Nofember 1828 uun Wieden, daaling en steeddial faan Wien) wiar en uasterriks komponist. Hi komponiirt trinjenam 600 staken, koormusiik, sööwen foldialig an fiiw ei foldialig sinfoniien, uwertüüren, büünenwerken, klawiarmusiik an koomermusiik. Commons: Franz Peter Schubert – Saamling faan biljen of filmer


A Eyjafjallajökull (ütjspriik üüb Isluns [ˈeɪjaˌfjatlaˌjœːkʏtl̥]), üüb Fresk Eyjafjöll Istong, as det seekstgratst istong üüb Islun. Uk de ialberig trinjam het so. Commons: Eyjafjallajökull – Saamling faan biljen of filmer


A Macquarie Eilun (üüb Ingels: Macquarie Island) as en eilun, wat uun a süüdwaast faan a Pasiifik Ootseaan leit. Det as efter Lachlan Macquarie neemd an hiart tu de austraalisk bundesstoot Tasmaanien.


Hobart as at hoodsteed faan Tasmaanien, Austraalien. Det leit uun a süüduast faan at bundeslun, twesken a Derwent Struum an Mount Wellington. At steed hee 178.005 lidj (2016). At steed hee fiiw lokaal ferwaltingsgebiiten: City of Hobart City of Glenorchy City of Clarence Municipality of Kingborough Municipality of Brighton Errol Flynn (1909-1959), schauspeler. Australia: Tasmania, Urban Centers and Localities, www.citypopulation.de


Melbourne (Ütjspriik üüb Ingels: [ˈmɛɫbən] harke tu?/i) as at hoodsteed faan at bundeslun Victoria uun Austraalien. At steed wurd 1837 efter a britisk Premierminister tu det tidj Lord Melbourne neemd. Det hee 4.196.201 lidj (2016). At steed hee 31 lokaal ferwaltingsgebiiten (üüb Ingels: Local Government Areas): Australia: Urban Centers, citypopulation.de Australia: Administrative Division, citypopulation.de


Pitjantjatjara (üüb Ingels [pɪtʃəntʃəˈtʃɑːrə] of [pɪtʃənˈtʃɑːrə]; iinbäären ütjspriik: [ˈpɪɟanɟaɟaɾa] of [ˈpɪɟanɟaɾa]) as en spriikwiis faan at Waastwüüstenspriik, wat faan at Pitjantjatjara folk faan Madelaustraalien snaaket wurd. At spriik hee amanbi 2.700 spreeger (2006). Det as ian faan dön Pama-Nyungaans Spriiken.


1732 wiar det tau-an-dörtigst juar faan det 18. juarhunert. At juar begand mä’n Teisdai uun de Gregoriaans kalender. 17. Janewoore: Stanisław II. August, letst köning faan Poolen († 1798) 22. Febrewoore: George Washington, US-ameerikoons poliitiker, 1. president faan dön Ferianigt Stooten († 1799) 01. April: Josef Haydn, uasterriks komponist († 1809)


At Mongolei, amtelk Mongools Stoot (üüb Mongools: Монгол Улс/ᠮᠤᠩᠭᠤᠯ ᠤᠯᠤᠰ Mongol Uls) as en stoot uun a nuurduast faan Aasien. Uun a nuurd leit Ruslun an uun a süüd a Folksrepubliik Schiina. At lun hee 3.081.677 lidj. At hoodsteed as Ulaanbaatar. At Mongolei as en stoot uun Madelaasien. Det lei twesken 41° 35′ an 52° 06′ (faan a nuurd tu a süüd) 87° 47′ an 119° 57′ (faan a waast tu a uast). At lun hee tau naibüüren: mä Ruslun uun a nuurd dialt det en 3485 km lung grens an mä Schiina uun a süüd en 4677 km lung grens. At ütjdeening faan a uast tu a waast bedrait 2392 km an faan a nuurd tu a süüd 1259 km. At laag uun det madelasiaatisk huuchlun jaft tu’t Mongolei ian faan dön ekstreemst an drügst kliimas faan a wäält. At Mongolei hee 21 prowinsen (üüb Mongools: аймаг/ᠠᠶᠢᠮᠠᠭ aimag), wat 329 distrikten hee. At hoodsteed Ulaanbaatar wurd för ham salew ferwaltet. Dön prowinsen san: www.citypopulation.de www.citypopulation.de


Sokrates bäären.


Sokrates stürwen.


Tamil as en Drawiidisk Spriik, wat faan amanbi 77 miljuun mensken snaaket wurd. fööral uun Tamil Nadu, Indien an Sri Lanka. Öler drawiidisk spriiken: Kannada, Malayalam, Tamil, Telugu.


Malayalam as en Drawiidisk Spriik, wat faan amanbi 33 miljuun mensken fööral uun Kerala, Indien snaaket wurd. Det hee sin aanj Malayalam Skraft. Pronoomen Öler drawiidisk spriiken: Kannada, Malayalam, Tamil, Telugu.


Telugu as en drawiidisk Spriik, wat faan amanbi 74 miljuun mensken snaaket wurt, fööral uun Andhra Pradesh und Telangana, Indien. Det spriik hee hör aanj Telugu Skraft. Pronoomen Öler drawiidisk spriiken: Kannada, Malayalam, Tamil, Telugu.


Det Kannada Spriik as en Drawiidisk Spriik, wat faan amanbi 40 miljuun mensken snaaket wurd, fööral uun Karnataka, Indien. Det spriik hee hör aanj Kannada Skraft. Pronoomen Öler drawiidisk spriiken: Kannada, Malayalam, Tamil, Telugu. Robert Zydenbos (2020): A Manual of Modern Kannada. Heidelberg: XAsia Books (Open Access, PDF format)


Bengaals (üüb Bengaals: বাংলা ভাষা, bāṃlā bhāṣā, bangla bhasha) as en Indo-aarisk spriik, wat faan amanbi 75 miljuun mensken snaaket wurd, fööral uun Bangladesch an Waastbengaalen, Indien. Commons: Bengaals – Saamling faan biljen of filmer


1786 wiar det seeks-an-tachentigst juar faan det 18. juarhunert. At juar begand mä’n Söndai uun de Gregoriaans kalender. 17. August: Friedrich de Grat, köning faan Preussen (* 1712) 28. Deetsember: Sönke Ingwersen, nuurdfresk-holuns kuupmaan an gudsher (* 1715)


1785 wiar det fiiw-an-tachentigst juar faan det 18. juarhunert. At juar begand mä’n Saninj uun de Gregoriaans kalender. 07. Marts: Alessandro Manzoni, italjeens dachter an skriiwer († 1873) ünbekäänd dootem John Hindmarsh, iarst guwernöör faan South Australia an onerguwernöör faan Haliglun († 1860)


1784 wiar det fjauer-an-tachentigst juar faan det 18. juarhunert. 14. April: Andreas Peter Bernstorff wurd stootsminister faan Denemark. 17. Mei: Peter von Scholten, generoolguwernöör faan dön Deensk-Waastindien († 1854)


1783 wiar det trii-an-tachentigst juar faan det 18. juarhunert. At juar begand mä’n Weedensdai uun de Gregoriaans kalender. 22. Oktuuber : Constantine S. Rafinesque-Schmaltz, geliarten († 1840)


1782 wiar det tau-an-tachentigst juar faan det 18. juarhunert.


1780 wiar det tachentigst juar faan det 18. juarhunert.


1779 wiar det njüügen-an-sööwentigst juar faan det 18. juarhunert. At juar begand mä’n Freidai uun de Gregoriaans kalender. 14. Nofember: Adam Oehlenschläger, deensk natschunooldachter faan't Romantiik († 1850)


1777 wiar det sööwen-an-sööwentigst juar faan det 18. juarhunert. At juar begand mä’n Weedensdai uun de Gregoriaans kalender.


1776 wiar det seeks-an-sööwentigst juar faan det 18. juarhunert. 26. August: David Hume, skots filosoof (* 1711)


Meinte Walta (* 6. April 1920 bi Wijtgaard, Fresklun, Holun, † 6. Mei 2002, Leeuwarden, Fresklun, Holun) wiar en waastfresk konstmooler, graafiker an biljhauer.


1730 wiar det dörtigst juar faan det 18. juarhunert. At juar begand mä’n Söndai uun de Gregoriaans kalender. 12. Oktuuber: Christian VI. wurd köning faan Denemark an Noorweegen. 17. Oktuuber: Iver Rosenkrantz wurd stootsminister faan Denemark. 12. Oktuuber: Frederik IV., köning faan Denemark an Noorweegen (* 1671)


1740 wiar det fiartigst juar faan det 18. juarhunert. 31. Mei: Friedrich di Grat wurd köning faan Preussen. 20. Oktuuber: Isabelle de Charrière, neederluns-sweitser skriiwer an komponist († 1805)


1760 wiar det söstigst juar faan det 18. juarhunert. At juar begand mä’n Teisdai uun de Gregoriaans kalender. 25. Oktuuber: George III. wurd köning faan det Ferianigt Köningrik. 31. Oktuuber: Katsushika Hokusai, japoonsk konstler († 1849)


Kersti Kaljulaid (Ütjspriik üüb Eestnisk: [ˈkersti ˈkɑljulɑid̥]; * 30. Deetsember 1969 bi Tartu, Eestnisk SSR) as en eestnisk biolooge an poliitker. Sant 10. Oktuuber 2016 as hat at füft president faan Eestlun. Hat as det iarst wüf, diar president faan Eestlun wurd. Hat as uk, uun’t ääler faan 46, det jongst president faan at lun. Presidenten faan Eestlun: Konstantin Päts (1938-1940), Lennart Meri (1992-2001), Arnold Rüütel (2001-2006), Toomas Hendrik Ilves (2006-2016), Kersti Kaljulaid (2016-). Commons: Kersti Kaljulaid – Saamling faan biljen of filmer


Luksemborig, amtelk det Grathertoochdoom faan Luksemborig (üüb Luksemborgisk: Lëtzebuerg [ˈlətsəbuəɕ] an Groussherzogtum Lëtzebuerg [ˈgʀəʊsˌhɛχtsoːktuːm ˈlətsəbuəɕ], üüb Fransöösk: Luxembourg [lyksɑ̃buʁ] an Grand-Duché de Luxembourg [ɡʁɑ̃ dyʃe də lyksɑ̃buʁ]), as en lun uun a nuurdwaast faan Euroopa. Uun a nuurd leit Belgien, uun a uast Tjiisklun an uun a süüd Frankrik. Det hee 512.353 lidj (2011). At hoodsteed faan't lun as Luksemborig. Luksemborig hee twaalew kantoonen: Luksemborig wurd 23. Nofember 1890 suwereen. Iar wiar det dial faan Holun. Luksemborig as sant 1949 lasmaat faan NATO. Luxemburg, citypopulation.de


Warren Gamaliel Harding (* 2. Nofember 1865 uun Corsica, daaling Blooming Grove, Morrow County, Ohio; † 2. August 1923 uun San Francisco, Kalifornien) wiar en US-ameerikoons poliitker faan det Republikoons Partei an faan 1921 ap tu 1923 de 29. president faan dön Ferianigt Stooten. Hi stoorew efter bal tau juar an fiiw muun amttidj ünferwaans uun August 1923. Presidenten faan dön Ferianigt Stooten 1901-1945: Theodore Roosevelt (1901-1909), William Howard Taft (1909-1913), Woodrow Wilson (1913-1921), Warren G. Harding (1921-1923), Calvin Coolidge (1923-1929), Herbert Hoover (1929-1933), Franklin Delano Roosevelt (1933-1945).


John Calvin Coolidge, Jr. (* 4. Jüüle 1872 uun Plymouth Notch, Vermont; † 5. Janewoore 1933 uun Northampton, Massachusetts) wiar en US-ameerikoons poliitiker faan det Republikoons Partei an faan 1923 ap tu 1929 de 30. president faan dön Ferianigt Stooten. Hi wurd president efter a duas faan Warren G. Harding. Hi wiar faan 1921 tu 1923 uk vize-president. Presidenten faan dön Ferianigt Stooten 1901-1945: Theodore Roosevelt (1901-1909), William Howard Taft (1909-1913), Woodrow Wilson (1913-1921), Warren G. Harding (1921-1923), Calvin Coolidge (1923-1929), Herbert Hoover (1929-1933), Franklin Delano Roosevelt (1933-1945). Vize-Presidenten faan dön Ferianigt Stooten 1901-1945: Theodore Roosevelt (Marts-September 1901), neen (1901-1905), Charles W. Fairbanks (1905-1909), James S. Sherman (1909-1912), nian (1912-1913), Thomas R. Marshall (1913-1921), Calvin Coolidge (1921-1923), nian (1923-1925), Charles G. Dawes (1925-1929), Charles Curtis (1929-1933), John Garner (1933-1941), Henry A. Wallace (1941-1945), Harry S. Truman (Janewoore-April 1945).


Herbert Clark Hoover (* 10. August 1874 uun West Branch, Cedar County, Iowa; † 20. Oktuuber 1964 uun New York City, New York) wiar en US-ameerikoons poliitiker faan det Republikoons Partei an faan 1929 ap tu 1933 de 31. president faan dön Ferianigt Stooten. Presidenten faan dön Ferianigt Stooten 1901-1945: Theodore Roosevelt (1901-1909), William Howard Taft (1909-1913), Woodrow Wilson (1913-1921), Warren G. Harding (1921-1923), Calvin Coolidge (1923-1929), Herbert Hoover (1929-1933), Franklin Delano Roosevelt (1933-1945).


Franklin Delano Roosevelt [ˈfɹæŋk.lɪn ˈdɛlənoʊ ˈɹoʊzə.vɛlt] (* 30. Janewoore 1882 uun Hyde Park, New York; † 12. April 1945 uun Warm Springs, Georgia) wiar en US-ameerikoons poliitiker faan det Demokraatisk Partei an wiar faan 1933 ap tu san duas 1945 de 32. president faan dön Ferianigt Stooten. Roosevelt wurd Janewoore 30, 1882, uun at steed faan Hyde Park bäären. San aatj wiar James Roosevelt I (1828-1900), wat wiar en kuupmaan. Sin mam wiar Sara Ann Delano (1854-1941). Hi wiar füft feter faan 26. president Theodore Roosevelt. Faan 1900 ap tu 1904 studiaret Roosevelt bi det Harvard University. Hi freid 17. Marts 1905 uun New York City Eleanor Roosevelt. 1910 wurd Roosevelt uun’t ääler faan 28 juar iin uun Senaat faan New York weeled. Uun 1913 wurd hi faan president Woodrow Wilson üüs stootssekreteer iin uun’t ministeerium för mariine berepen. Uun de 1920 presidentskapwool wiar hi kandidaat för vise-president. Hi wurd 1921 kraank uun jongenlooming. Hi wiar 1928-1932 guvernöör faan New York. Uun det 1932 presidentskapswool wiar hi kandidaat faan det Demokraatisk Partei för president. Hi fing 472 woolmaaner an wurd di 32. president faan dön Ferianigt Stooten. Hi wurd 1936, 1940 an 1944 welerweeled. Hi as di iansig president, wat


Theodore Roosevelt, Jr. [ˈθɪədɔɹ ˈɹoʊzəvɛlt] (* 27. Oktuuber 1858 uun New York City, New York; † 6. Janewoore 1919 uun Oyster Bay, New York) wiar en US-ameerikoons poliitiker faan det Demokraatisk Partei an wiar faan 1901 ap tu 1909 de 26. president faan dön Ferianigt Stooten. Faan Marts tu September 1901 vize-president faan't lun. Hi wurd president efter at atentaat faan president William McKinley. Hi fing 1906 a Nobelpris för frees. Presidenten faan dön Ferianigt Stooten 1901-1945: Theodore Roosevelt (1901-1909), William Howard Taft (1909-1913), Woodrow Wilson (1913-1921), Warren G. Harding (1921-1923), Calvin Coolidge (1923-1929), Herbert Hoover (1929-1933), Franklin Delano Roosevelt (1933-1945) Vize-Presidenten faan dön Ferianigt Stooten 1901-1945: Theodore Roosevelt (Marts-September 1901), neen (1901-1905), Charles W. Fairbanks (1905-1909), James S. Sherman (1909-1912), nian (1912-1913), Thomas R. Marshall (1913-1921), Calvin Coolidge (1921-1923), nian (1923-1925), Charles G. Dawes (1925-1929), Charles Curtis (1929-1933), John Garner (1933-1941), Henry A. Wallace (1941-1945), Harry S. Truman (Janewoore-April 1945).


William Howard Taft (* 15. September 1857 uun Cincinnati, Ohio; † 8. Marts 1930 uun Washington, D.C.) wiar en US-ameerikoons jurist an poliitiker faan det Republikoons Partei an wiar faan 1909 ap tu 1913 de 27. president faan dön Ferianigt Stooten. Faan 1921 ap tu 1930 wiar hi Boowenst Bundesrachter. Presidenten faan dön Ferianigt Stooten 1901-1945: Theodore Roosevelt (1901-1909), William Howard Taft (1909-1913), Woodrow Wilson (1913-1921), Warren G. Harding (1921-1923), Calvin Coolidge (1923-1929), Herbert Hoover (1929-1933), Franklin Delano Roosevelt (1933-1945).


Thomas Woodrow Wilson [ˈtɒməs ˈwʊdɹoʊ ˈwɪlsən] (* 28. Deetsember 1856 uun Staunton, Virginia; † 3. Febrewoore 1924 uun Washington, D.C.) wiar en US-ameerikoons poliitiker faan det Demokraatisk Partei an faan 1913 ap tu 1921 de 28. president faan dön Ferianigt Stooten. Hi wiar president faan't Princeton University faan 1902 tu 1910, do guwernöör faan New Jersey faan 1911 tu 1913 iar hi 1912 tu president weelet wurd. Efter hi 1916 welerweelet wurd, treed April 1917 dön Ferianigt Stooten uun de Iarst Wäältkrich iin. Presidenten faan dön Ferianigt Stooten 1901-1945: Theodore Roosevelt (1901-1909), William Howard Taft (1909-1913), Woodrow Wilson (1913-1921), Warren G. Harding (1921-1923), Calvin Coolidge (1923-1929), Herbert Hoover (1929-1933), Franklin Delano Roosevelt (1933-1945).


William Morris Hughes, beeder bekäänd üüs Billy Hughes ([hjuːz]; * 25. September 1862 uun Pimlico, London, Ingelun; † 28. Oktuuber 1952 uun Double Bay, Sydney, New South Wales) wiar faan 27. Oktuuber 1915 ap tu 9. Febrewoore 1923 premierminister faan Austraalien. Hughes wurd uun London üüs dring faan Wales aalern bäären. Mä 22 juar waanert hi tu Austraalien ütj an engagiaret ham uun det jong werkerbeweeging. Hi wurd 1894 üüs lasmoot faan det New South Wales Labor Party uun det Legislative Assembly faan New South Wales woolet an 1901 iin uun det nei bundesparlament fersaat. Hughes ferboon sin ääder poliitisk karieer mä'n tialtidjstuudium faan't rochtswedenskap an wurd 1903 en afkoot. 1904 treed hi tu det iarst feer iin uun't kabinet faan regiaring faan Chris Watson iin. Hi wiar lääder generoolstootsafkoot uun't regiaring faan Andrew Fisher. Hi wurd 1914 tu a onerföörmaan faan det Australian Labor Party woolet. Hi wurd Oktuuber 1915 premier-minister faan Austraalien, üüs Fisher faan sünjhaideelk grünjer iin uun a raustant ging. 1916 ferschükt hi det algemian weerplicht uun Austraalien an a iinsaat faan austraalisk saldooten uun't ütjlun troch en referendum trochtusaaten. Det loket ei. Do saat hi ham för en stootelk stjüürd iin. Hi hed nian muarhaid


Stanley Melbourne Bruce, 1. Viscount Bruce of Melbourne (* 15. April 1883 uun Melbourne, Victoria; † 25. August 1967 uun London, Ingelun) wiar faan 9. Febrewoore 1923 ap tu 22. Oktober 1929 premierminister faan Austraalien.


Napoleon Bonaparte, üüs Keiser Napoleon I., (üüb Fraansöösk: Napoléon Bonaparte of Napoléon Ier; * 15. August 1769 uun Ajaccio üüb Korsika üüs Napoleone Buonaparte; † 5. Mei 1821 uun Longwood House üüb St. Helena uun Süüdatlantik) wiar en fraansöösken generaal, rewolutschoneer, diktaatoor an keiser. Napoleon wurd üüs Napoleone Buonaparte uun Ajaccio üüb’t eilun Korsika bäären. At eilun wiar kurt föör’t gebuurt tu Frankrik ferkeeft wurden. Hi wiar de naist dring faan Carlo Buonaparte an Letizia Ramolino, diar 13 letjen hed. Bluat aacht faan’s auerlewet a jongensjuaren. At familje hiart tu korsisk letjaadel an wiar sant det ääder 16. juarhunert üüb’t eilun. A ruter lei uun det italjeens Toskana. Napoleon san ualaatj wiar de korsisk poliitiker Giuseppe Maria Buonaparte; san aatj wiar a sekreteer faan Pascal Paoli, diar en korsisk rewolutschoneer an welerstantsstridjer, an hed mä’n för’t ufhengighaid faan Korsika streden. Uun a began kaam a stridj tu brud, man wurd a rebelen uun a Slacht faan Pontenuovo (8.-9. Mei 1769) tutool slaanjen, an Paoli ging iin uun’t eksiil tu Ingelun. A klaagen auer det ferleesen freihaid an’t oofer hed en bedüüden influs üüb Napoleon sin jongensjuaren, an Paoli bleew ap tu dön 1790 juar sin idool an föörbilj. Napoleon san


Charles-Pierre Baudelaire [ʃaʀl.pjɛʀ bodlɛʀ] (* 9. April 1821 uun Pariis; † 31. August 1867 uk diar) wiar en fransöösken dachter. Les fleurs du mal (A ruusen faan a böösen; 1857)


Juri Nikolajewitsch Golitsyn (üüb rüs: Юрий Николаевич Голицын; * 17. Nofember/ 29. Nofember 1823 uun Sankt Petersburg, Ruslun; † 21. August/ 2. September 1872 uk uun Sankt Petersburg) wiar en rüs komponist.


Edward Jenner [ˈɛdwəd ˈdʒɛnə] (* 6. Mei/ 17. Mei 1749 uun Berkeley, Gloucestershire; † 26. Janewoore 1823 uk uun Berkeley) wiar en ingels lundochter, diar det neimuuds imfing jin pooken apbaud. Commons: Edward Jenner – Saamling faan biljen of filmer Wikisource: Edward Jenner (tjiisk) Wikisource: Author:Edward Jenner (ingelsk)


Jaapaan (üüb Jaapaans: 日本, Nihon/Nippon ( harke tu?/i)) as en lun föör't uastküst faan Aasien. At lun hee 127.094.745 lidj (2015). At hoodsteed as Tokio. Jaapaan hee fjauer grat eilunen an föl letj eilunen. Dön grat eilunen san: Honshū Hokkaidō Kyūshū Shikoku Dön tjiin gratst steeden uun't lun san: www.citypopulation.de Japan: Prefectures and Major Cities, citypopulation.de


Tjüskluin äs en luin oon Euroopa. Et luin hjit 80.219.695 mänske (2011). E hoorstäär fuon't luin äs Berlin. Germany, citypopulation.de Bundesluine: Sleeswii-Holstiin Oore luine oon Euroopa: Ängeluin, Dänemåårk, Frankrik, Norwäägen, Tjüskluin, Spånien


Tutsklöön is en löön in Euroopa. Öön e nöörd lait Däänemark, öön e uust laie Poolen än Tschechien, öön e söö'en Öösterrik än ju Swaits än öön e wäst Frankrik, Luksemborch, Belgien än Hollöön. Et löön hee 82.521.653 jude (2016). Et häädstää foon't löön is Berliin. Bundeslööne Baoden-Würtembeerch Bayern Berliin Brandenborch Breemen Hamborch Hesen Meklenborch-Feerpomern Niidersaksen Nöördrhin-Wästfaolen Rhinlöön-Pfalz Saarlöön Saksen Saksen-Anhalt Sleeswich-Holstian Tüüringen Germany, citypopulation.de


Dieter Staacken (*1935 uun Oldenswort) as en nuurdfresken mooler, skriiwer an graafiker. Dieter Staacken hää konst an ual skraften (paläografii) studiaret uun Hannover, Hamborag an München. Hi feert en konstseminaar bi't Studienseminar Hamburg. Staacken lewet uun Garding an hää diar sin ateljee. Schleswig: Sloot Gottorf Hamborag: Altonaer Museum, Kunsthaus, Patriotische Gesellschaft, Galerie Altschwager, Spiekerhuus, LaCassetta Garding: "Die Mühle", Altes Rathaus Itzehoe: Kunstkabinett Gerbers Feer: Kurhaus Hüsem: Nissenhaus, Schloss vor Husum, Riadhüs Welt: Sommerkirche Eiderstedt - du himmelweiter Unterschied Platt-Land Die Bäumlinge Jan Ruff & Frau Doktor Rückspiegelungen LammLand Hans-Momsen-Pris Kunstklima.com Hans-Momsen-Pris (sh:z 01-09-2016)


Benito Amilcare Andrea Mussolini (* 29. Jüüle 1883 uun Dovia di Predappio, Forlì Prowins, Forlì-Cesena Prowins faan nü; † 28. April 1945 uun Giulino di Mezzegra, Como Prowins) wiar faan 1922 ap tu 1943 minister-president faan't Köningrik faan Itaalien. Üüs Duce del Fascismo (Füürer faan at Faschismus) an Capo del Governo (Föörmaan faan at Regiaring) stään hi faan 1925 üüs diktatoor bi a toop faan det faschistisk regiaring uun Itaalien. 27.-28. Oktuuber 1922: Marsk üüb Room: at gripen faan meecht. Oktuuber 1935 tu Febrewoore 1937: Inwaschuun iin uun Abesiinien. 7. April 1939: Inwaschuun iin uun Albaanien. 10. Jüüne 1940: Krich jin det Ferianigt Köningrik an Frankrik. 09. September 1940: Inwaschuun iin uun Grekenlun an Egypten. 10. Jüüle 1943: Inwaschuun iin uun Itaalien. 25. Jüüle 1943: Onergung an uun't hool. 12. September 1943: At redin faan a tjiisken. 1943-1945: Italjeens sosiaalrepubliik. 28. April 1945: At gefangennemen an duas.


Kokshuuwen as en huuwensteed uun a Lunkreis Kokshuuwen uun Niidersaksen. Det leit bi a mös faan a Ialew.


At Maarskboon as en iisenboonhoodwai, wat a boonhoof Elmshorn uun a süüd an Waasterlun üüb Sal uun a nuurd mäenöler ferbant. At boon wurd uun’t 19. juarhunert bagd. Det wurd 1922 linger faan Naibel ap tu Klangsbel maaget am materiaal för at bau faan a Hindenburgdoom tu transportiarin. Efter det 1927 eebenmaagin faan a doom wurd at boon linger ap tu Waasterlun maaget. Tuföören wiar a biwai faan Naibel ap tu Tønder uun Denemark a hoodwai. Uun a Kreis Nuurdfresklun At jaft aacht boonhoofer an trii haltesteeden uun a Kreis Nuurdfresklun. Waasterlun Kairem Muasem Klangsbel Naibel Bräist Hüsem ...an Fräärstää. Deheer boonwai hee uk en haltesteed uun E Hoorne. Üüb a boonwai twesken Naibel an Tondern san a haltesteeden Äphüsem än Läigem. Läigem Uun a Kreis Dithmarschen Lunden Wittenwurth Weddingstedt Heide Hemmingstedt Meldorf Windbergen Sankt Michaelisdonn Burg (Dithmarschen) Uun a Kreis Stianborig Wilster Itzehoe Kremperheide Kremper Glückstadt Herzhorn Uun a Kreis Pinneberig Elmshorn Iirsenbaan Maasklun


. Pariis (fransöösk [paˈʁi]) as en department an det hoodstääd faan Frankrik an uk faan det regiuun Île-de-France. Hat woort diald faan di struum Seine tu en nuurdelken dial (Rive Droite, „rochter ääg“) an en süüdelken (Rive Gauche, „lachter ääg“). Diar wene muar üs 2,2 miljuun minsken; uun det regiuun 12,5 miljuunen. Louvre Bourse Temple l’Hôtel de Ville Panthéon Luxembourg Palais Bourbon l’Élysée l’Opéra l’Entrepôt Popincourt Reuilly Gobelin l’Observatoire Vaugirard Passy Batignolles-Monceaux Buttes-Montmartre Buttes-Chaumont Ménilmontant Itaalien Room, Itaalien (1956) Jaapan Kyōto, Jaapan (1958) Jaapan Präfektur Tokio, Jaapan (1982) Egypten Kairo, Egypten (1985) Jordaanien Amman, Jordaanien (1987) Sjiisklun Berlin, Sjiisklun (1987) Jemen Sanaa, Jemen (1987) Korea Sud Seoul, Süüdkorea (1991) Liibanon Beirut, Liibanon (1992) Ruslun Moskau, Ruslun (1992) Indoneesien Jakarta, Indoneesien (1995) Ferianagt Stooten Chicago, Ferianagt Stooten (1996) Ferianagt Stooten San Francisco, Ferianagt Stooten (1996) Sjiina Peking, Schiina (1997) Tschechien Prag, Tschechien (1997) Saudi-Araabien Riad, Saudi-Araabien (1997) Ruslun Sankt Petersburg, Ruslun (1997) Chiile Santiago de Chile, Chiile (1997) Georgien Tiflis, Georgien (1997) Armeenien Jerewan, Armeenien (1998) Portugal Lissabon, Portugal (1998) Bulgaarien Sofia, Bulgaarien (1998) Austraalien Sydney, Austraalien (1998) Meksiko Meksiko-Stääd, Meksiko (1999) Poolen Warschau, Poolen (1999) Argentiinien Buenos Aires, Argentiinien (1999) Grichenlun Athen, Griichenlun (2000) Spoonien Madrid, Spoonien (2000) Ferianagt Stooten


Noorderhaaks, uk Razende Bol neemd, as en sunbeenk, wat faan a struum faan eeb an flud twesken a Nuurdsia an’t eilun faan Texel entstenen as. Hi as dial faan't prowins faan Nuurdholun. Commons: Noorderhaaks – Saamling faan biljen of filmer


Texel (Ütjspriik: [ˈtɛsəl]; üüb Waastfresk: Tessel) as en eilun uun a Nuurdsia. Det as det gratst an widjst uun a waast faan dön Waastfresk Eilunen. At eilun as dial faan’t prowins faan Nuurdholun.


Bangladesch (üüb Bengaals: বাংলাদেশ Bāṃlādeś [ˈbaŋlaˌd̪eʃ]) as en stoot uun a süüd faan Aasien. Uun a süüd leit a Golf faan Bengaal, uun a süüduast Mjanmaar, uun a waast, nuurd an uast Inje. At lun hee 144.043.697 lidj (2011). At hoodsteed as Dhaka. De Padma Struum as en wichtig struum uun't lun. Dön tjiin gratst steeden uun't lun san: Bangladesch hee aacht diwisioonen. Faan 1765 ap tu 1947 wiar Bangladesch tup mä det indisk bundesstoot Waastbengaalen dial faan det Bengaalen Presidentskap uun Britisk Inje. Do wurd at presidentskap twesken Inje an Paakistaan diald: at waastdial, huar dön miast lidj Hindus wiar, wurd en bundesstoot faan Inje an’t uastdial, huar dön miast lidj muslimer wiar, wurd en prowins faan Paakistaan. At prowins wurd 1971 suwereen efter en staheu an krich, huaruun Inje dialnaam. Bangladesch as sant 1972 lasmaat faan det Commonwealth of Nations. Bangladesh: Divisions and Urban Areas, citypopulation.de Bangladesh: Major Cities, citypopulation.de Bangladesh: Divisions and Urban Areas, citypopulation.de Bangladesh: Divisions and Urban Areas, citypopulation.de


1721 wiar det ian-an-twuntigst juar faan det 18. juarhunert. At juar begand mä’n Weedensdai uun de Gregoriaans kalender. 24. Jüüne: Johann Friedrich Faselius, tjiisk medisiiner († 1767) 15. Marts: Louise tu Mecklenburg, köningin faan Denemark an Noorweegen (* 1667) 18. Jüüle: Antoine Watteau, fraansöösk konstmooler (* 1684) 13. Deetsember: Alexander Selkirk, skots siafoorer eewentüürer (* 1676)


1722 wiar det tau-an-twuntigst juar faan det 18. juarhunert. At juar begand mä’n Tüürsdai uun de Gregoriaans kalender. 27. September: Samuel Adams, US-ameerikoons stootsmaan an rewolutschooneer († 1803) 05. Febrewoore (8. Marts 1723, Gregoriaans kalender) : Sir Christopher Wren, britisk astronoom an architekt (* 1632) 20. Deetsember: Kangxi, keiser faan Schiina (* 1654)


1723 wiar det trii-an-twuntigst juar faan det 18. juarhunert. At juar begand mä’n Freidai uun de Gregoriaans kalender. 31. Marts: Frederik V., köning faan Denemark an Noorweegen († 1766) 06. Mei: Ike no Taiga, jaapaans konstmooler († 1776) 08. Marts: Christopher Wren, britisk mathemaatiker an astronoom (* 1632)


1724 wiar det fjauer-an-twuntigst juar faan det 18. juarhunert. 22. April: Immanuel Kant, tjiisk filosoof († 1804)


1725 wiar det fiiw-an-twuntigst juar faan det 18. juarhunert. At juar begand mä’n Mundai uun de Gregoriaans kalender. 08. Febrewoore: Peeter I., keiser faan Ruslun (* 1672)


1726 wiar det seeks-an-twuntigst juar faan det 18. juarhunert.


1727 wiar det sööwen-an-twuntigst juar faan det 18. juarhunert. At juar begand mä’n Weedensdai uun de Gregoriaans kalender.


1729 wiar det njüügen-an-twuntigst juar faan det 18. juarhunert. At juar begand mä’n Saninj uun de Gregoriaans kalender. 02. Mei: Keiserin Katharina II. faan Rüslun († 1796)


1731 wiar det ian-an-dörtigst juar faan det 18. juarhunert. At juar begand mä’n Mundai uun de Gregoriaans kalender.


1733 wiar det trii-an-dörtigst juar faan det 18. juarhunert. At juar begand mä’n Tüürsdai uun de Gregoriaans kalender. 05. September: Christoph Martin Wieland, tjiisk skriiwer († 1813) 01 Febrewoore: August de Stark, kurfürst faan Saksen an köning faan Poolen (* 1670)


1734 wiar det fjauer-an-dörtigst juar faan det 18. juarhunert. At juar begand mä’n Freidai uun de Gregoriaans kalender.


1736 wiar det seeks-an-dörtigst juar faan det 18. juarhunert. At juar begand mä’n Söndai uun de Gregoriaans kalender. 19. Janewoorejul./ 30. Janewoore 1736greg. James Watt, ütjfinjer († 1819)


1737 wiar det sööwen-an-dörtigst juar faan det 18. juarhunert.


1739 wiar det njüügen-an-dörtigst juar faan det 18. juarhunert. At juar begand mä’n Tüürsdai uun de Gregoriaans kalender.


1741 wiar det ian-an-fiartigst juar faan det 18. juarhunert. At juar begand mä’n Söndai uun de Gregoriaans kalender. 22. September: Peter Simon Pallas, sjiisk forsker († 1811) 28. Jüüle: Antonio Vivaldi, italjeens komponist (* 1678)


1742 wiar det tau-an-fiartigst juar faan det 18. juarhunert. At juar begand mä’n Mundai uun de Gregoriaans kalender.


1743 wiar det trii-an-fiartigst juar faan det 18. juarhunert.


1744 wiar det fjauer-an-fiartigst juar faan det 18. juarhunert. 01. August: Jean-Baptiste de Lamarck, bioloog († 1829) 28. August: Friederike Auguste Sophie von Anhalt-Bernburg, steedhualer faan't Herskap Jever († 1827)


1747 wiar det sööwen-an-fiartigst juar faan det 18. juarhunert. At juar begand mä’n Söndai uun de Gregoriaans kalender. 17. Janewoore: Marcus Herz, dochter an filosoof († 1803)


1749 wiar det njüügen-an-fiartigst juar faan det 18. juarhunert. At juar begand mä’n Weedensdai uun de Gregoriaans kalender. 21. Jüüne: At steed faan Halifax uun Kanada wurd grünlaanjen. 29. Janewoore: Christian VII., köning faan Denemark an Noorweegen († 1808) 28. August: Johann Wolfgang von Goethe, tjiisk dachter († 1832)


1751 wiar det ian-an-föftigst juar faan det 18. juarhunert. At juar begand mä’n Freidai uun de Gregoriaans kalender. 16. Marts: James Madison, US-ameerikoons poliitiker, 4. president faan dön Ferianigt Stooten († 1836) 17. Marts: Andreas Dahl, sweeds botaaniker († 1789) 30. Jüüle: Maria Anna Mozart, neemd Nannerl, salzburger klawiarspeler, Wolfgang Amadeus Mozart sin saster († 1829) 25. Deetsember: George Gordon, britisk poliitiker († 1793) 12. Jüüle: Tokugawa Yoshimune, jaapaans shōgun (* 1684)


1752 wiar det tau-an-föftigst juar faan det 18. juarhunert. 28. Oktuuber: Jeongjo, 22. köning faan det Joseon-Dünastii uun Korea († 1800) 07. Marts: Pietro Grimani, doge faan Venedig (* 1677)


1753 wiar det trii-an-föftigst juar faan det 18. juarhunert. At juar begand mä’n Mundai uun de Gregoriaans kalender. 03. April: Jean-François Delacroix, fraansöösk rewolutschoneer († 1794)


1755 wiar det fiiw-an-föftigst juar faan det 18. juarhunert. At juar begand mä’n Weedensdai uun de Gregoriaans kalender.


1761 wiar det ian-an-söstigst juar faan det 18. juarhunert. At juar begand mä’n Tüürsdai uun de Gregoriaans kalender.


1763 wiar det trii-an-söstigst juar faan det 18. juarhunert. At juar begand mä’n Saninj uun de Gregoriaans kalender. 26. Janewoore: Karl XIV. Johan (üüs Jean Bernadotte), köning faan Sweeden an Noorweegen († 1844) 05. Oktuuber: August III., kurfürst faan Saksen an köning faan Poolen (* 1696)


1765 wiar det fiiw-an-söstigst juar faan det 18. juarhunert. 22. Oktuuber: Karl Friedrich Kielmeyer, tjiisk meedisiiner, natüürforsker, cheemiker an teoretisk bioloog († 1844)


1768 wiar det aacht-an-söstigst juar faan det 18. juarhunert. 28. Janewoore: Frederik VI., köning faan Denemark an Noorweegen († 1839) 18. Marts: Laurence Sterne, ingels-irsk (* 1731)


1769 wiar det njüügen-an-söstigst juar faan det 18. juarhunert. At juar begand mä’n Söndai uun de Gregoriaans kalender. 15. August: Napoleon Bonaparte, fraansöösk generaal, rewolutschoneer, diktaatoor an keiser († 1821) 29. Augustjul.: Iwan Kotljarewskyj, ukrainisk dachter († 1838) 14. September: Alexander von Humboldt († 1859)


1772 wiar det tau-an-sööwentigst juar faan det 18. juarhunert. 17. Janewoore: Ove Høegh-Guldberg wurd stootsminister faan Denemark. 19. Febrewoore: Ferdrach faan Wien: Iarst dialing faan Poolen twesken Preussen, Uasterrik an Ruslun.


1773 wiar det trii-an-sööwentigst juar faan det 18. juarhunert. At juar begand mä’n Freidai uun de Gregoriaans kalender. 24. Deetsember: Mustafa III., sultaan faan det Osmaans Rik (* 1717)


1699 wiar det njüügen-an-neegentigst juar faan det 17. juarhunert. 25. August: Frederik IV. wurd wiar köning faan Denemark an Noorweegen. 30. Nofember: Christian VI. köning faan Denemark an Noorweegen († 1746) 25. August: Christian V., köning faan Denemark an Noorweegen (* 1646)


Di 8. Nofember 2016 as auer di president faan a Ferianagt Stooten faan Ameerikoo (USA) ufstemet wurden. Uun Ameerikoo stun normoolerwiis tau kandidoooten faan a Demokraaten an a Republikaanern tu wool. A kandidooten faan ööder partein haa knaap en mögelkhaid, diar iinmad tu reeren. Arke stoot stemet enkelt uf, an di kandidoot, di a miast stemen füngen hää, want a woolmaaner faan didiar stoot. Uun letj stooten san det maner, an uun grat stooten san det muar woolmaaner. Jodiar woolmaaner kem do leederhen tuup an weele di president. Uun a stääden want miast di demokraat (blä), an üüb't lun want miast di republikaaner (ruad). Üüb detdiar koord könst dü sä, hü a enkelt countys ufstemet haa: Commonskategorii: Presidentenwool 2016 – Saamlang faan bilen of filmer Landeszentrale für politische Bildung (huuchschiisk)


Mapudungun (mapu „lun“ + sdugun „spriak“, of uk Mapuzungun) as en spriak faan a indioonern uun Chiile an Argentinien, a Mapuche. Mapudungun hiart tuup mä Huilliche tu a Araukaansk spriaken. Ferbinjangen tu ööder spriaken san ei bekäänd. A Mapuche san sowat 600.000 minsken, an 260.000 diarfaan snaake Mapudungun tumanst tidjwiis. Uun a famile woort det spriak faan amanbi 85.000 minsken snaaket. Mapudungun woort fööraal uun Madel-Chiile snaaket. Spriakwiisen: Pikumche Pewenche Lafkenche Moluche Rankenche (uun Patagoonien, Argentiinien) Test-Wikipedia üüb Mapudungun Test-Wikipedia üüb Mapudungun (Wiktionary) Ethnologue Wurdenbuk Mapudungun - Spoonsk


Huilliche (of Veliche) as en spriak faan a indioonern uun Chiile, a Mapuche. Huilliche hiart tuup mä Mapudungun tu a Araukaansk spriaken. Ferbinjangen tu ööder spriaken san ei bekäänd. Di nööm komt faan a Mapudungun-wurden willi „süüd“ + che „minsken“ („süüdminsken“) uf. Enkelten beskriiw Huilliche üs en spriakwiis faan't Mapudungun, man jo kön arkööder ei ferstun. Snaaket woort det noch faan amanbi 2000, fööraal ääler minsken. Huillichesungun Tsesungun Ethnologue


Araukaansk spriaken san en spriakfamile faan a indioonern uun Chiile an Argentinien, a Mapuche. Diar hiar man tau spriaken tu. Mapudungun (ISO 639-3: arn) Huilliche (ISO 639-3: huh) Lyle Campbell: American Indian languages. The historical linguistics of Native America (= Oxford Studies in Anthropological Linguistics. 4). Oxford University Press, New York NY u. a. 1997, ISBN 0-19-509427-1. Ethnologue


A Mapuche (iar uk Araukaanern näämd) san en fulk faan indioonern uun Chiile an Argentinien. Jo snaake Araukaansk spriaken. A miasten lewe uun't IX. Regiuun Araukaanien. Picunche (Nuurdminsken) Huilliche (Süüdminsken) Ldafkenche (Siaminsken) Wenteche (Däälminsken) Pewenche, det san a miasten Fööraal a Pewenche an a Huilliche küd jo loong jin a spoonsk iinwaanrern trochsaat, an jo haa uk hör spriaken bewaaret: Mapudungun an Huilliche. Faan ~1550 bit 1883 hed a Mapuche hör aanj stoot, di 1641 uk faan a Spoonsken gudkäänd wurden as. Man 1883 ging Chiile hard jin a indioonern föör, an naam jo hör lun wech. Uun det Mapuche-regiuun san föl minsken faan Sjiisklun iinwaanert, fööraal am det stääd Valdivia. Wenufoye, det flag faan a Mapuche. A klöören stun för: Güül: a san Blä: at leewent an at uniwersum Witj: wisdoom an rünjhaid Ruad: krääft an histoore Green: a eerd an natüür Sümboolen: At Cultrun as en trinj trumel, diar för musiik brükt woort. Diar san a san, a muun an stäären üüb tu sen, an a sjauer hemelswaier. At Gemil as en krüs, diar för weden an hoonwerkskonst stäänt. Enkelt regiuunen haa diartu hör aanj flag: Wenteche Huilliche Ldafkenche Nagche Pewenche Commonskategorii: Mapuche – Saamlang faan bilen of


w:de:ISO639 Detdiar sidj skal di (iarst ans) widjer feer.


En president as en uunfeerer faan en lun of en organisatsion of en onernemen. Det wurd komt faan't latiinsk prae-sidere uf, det ment föör sat. Di president as en föörsater. Di president faan en lun as det huuchst amt faan det lun. Man det het noch niks. Uun Sjiisklun hää di president ei so föl tu saien. Man likes hää hi bi arke gesets det leetst wurd. Uun Ameerikoo as di president di baas faan't regiarang an sodenang föl määchtager. US-Presidentenwool 2016


Indiooner as en wurd för a uuriinwenern faan Ameerikoo saner a Eskimos. Det wurd komt wel diarfaan uf, dat a iinwaanrern faan Euroopa iarst mend, jo wiar uun Indien lunagt. So füng a Amerikoonern di nööm indiooner. Jo salew haa jo natüürelk nimer so näämd, jo wiar do t.b. Apachen, Azteken, Inka of Mapuche. Nuurdameerikoo Mexiko Süüdameerikoo Wikiquote: Indiooner (sjiisk) Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Indiooner Wikisource: Indiooner (sjiisk)


Valdivia as en stääd uun a süüd faan Chiile an amanbi 15 km wech faan a Pasiifik. Hat hää 153.500 iinwenern (Stant: 2006) an as hoodstääd faan't Región de los Ríos. Adolfo Assor (* 1945), konstler Otto Georgi (1890–1969), mooler Héctor Eduardo Vargas Bastidas (* 1951), baskoop Neuquén, Argentiinien, sant di 18. Nofember 2003 Commonskategorii: Valdivia – Saamlang faan bilen of filmer


Ruad Beeten (Beta vulgaris ssp. vulgaris, Conditiva skööl) san en frücht (eegentelk en rut) an kultuurplaant an hiar tu't famile faan a Amaranten (Amaranthaceae). Hat as nai mä't Fuderrööw, Mangold of Sokerrööw. Liküs jodiaren kem ruad beeten faan't Wil Rööw (Beta vulgaris ssp. maritima) uf. Ruad beeten Iinlaanj ruad beeten ütj at glääs Labskaus mä ruad beeten Commonskategorii: Ruad Beeten – Saamlang faan bilen of filmer Wikibooks: Resepten mä ruad beeten (sjiisk) Wikispecies hää en artiikel tu: Rööwen (Beta vulgaris)


At fuderrööw of uk fuderbeet (Beta vulgaris ssp. vulgaris, Crassa skööl) as en frücht (eegentelk en rut) an kultuurplaant an hiart tu't famile faan a amaranten (Amaranthaceae). Hat as nai mä ruad beeten, mangold of at sokerrööw. Liküs jodiaren komt at fuderrööw faan't wil rööw (Beta vulgaris ssp. maritima) uf. Commonskategorii: Fuderrööw – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Rööwen (Beta vulgaris)


Mangold of uk Bleedbeeten (Beta vulgaris ssp. vulgaris, Cicla of Flavescens skööl) as en frücht an kultuurplaant an hiart tu't famile faan a Amaranten (Amaranthaceae). Hat as nai mä ruad beeten, at sokerrööw of at fuderrööw. Liküs jodiaren komt mangold faan't wil rööw (Beta vulgaris ssp. maritima) uf. Commonskategorii: Mangold – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Rööwen (Beta vulgaris)


Johannes Rau (* 16. Janewoore 1931 uun Wuppertal; † 27. Janewoore 2006 uun Berliin) wiar en tjiisk poliitiker an faan 1999 ap tu 2004 de aachst bundespresident faan at bundesrepubliik faan Tjiisklun.


Horst Köhler (* 22. Febrewoore 1943 uun Heidenstein (daaling: Skierbieszów, Poolen)) as en tjiisk poliitiker an ökonoom. Hi wiar de njüügenst bundespresident faan at bundesrepubliik Tjiisklun faan 2004 ap tu 2010.


Christian Wilhelm Walter Wulff (* 19. Jüüne 1959 uun Osnabrück) as en tjiisk poliitiker. Hi wiar faan 2010 ap tu 2012 bundespresident faan't bundesrepubliik faan Tjiisklun. Tuföören wiar hi faan 2003 ap tu 2010 minister-president faan Niidersaksen.


Joachim Gauck (* 24. Janewoore 1940 uun Rostock) wiar faan 2012 bit 2017 de elwenst bundespresident faan't Bundesrepubliik faan Tjiisklun.


Nis-Momme Stockmann (*17.08.1981) ön Wyk üp Föör es en dütsk Dechter en en Teaaterdechter. Nis-Momme Stockmann kām ön Wyk tö Wārel. He es bifriit en heer tau Faamnen. Sent 2009 skriift he fuar dit Teaater, en 2016 es di jest Romaan prentet uuren. 2011 fing hi di Friedrich-Hebbel-Pris. 2014 fing hi di Literatuurpris fan di Kultuurker fan di dütsk Wertskep. 2015 fing hi di Hermann-Sudermann-Pris. Der Mann der die Welt aß (Theater und Medien Schaefersphilippen); UA: 17. Dezember 2009, Theater der Stadt Heidelberg, Inszenierung: Dominique Schnitzer[32] Das blaue blaue Meer (Theater und Medien Schaefersphilippen); UA: 22. Januar 2010, Schauspiel Frankfurt am Main, Inszenierung: Marc Lunghuss[32] Kein Schiff wird kommen (Theater und Medien Schaefersphilippen); UA: 19. Februar 2010, Staatstheater Stuttgart, Inszenierung: Annette Pullen[33][34] Inga und Lutz − Oder: Die potentielle Holistik eines Schnellkochtopfs im Kosmos des modernen Seins (Theater und Medien Schaefersphilippen); UA: 8. Oktober 2010, Staatstheater Braunschweig, Inszenierung: Alexis Bug Die Ängstlichen und die Brutalen (Theater und Medien Schaefersphilippen); UA: 2. November 2010, Schauspiel Frankfurt, Inszenierung: Martin Klöpfer[35] Expedition und Psychiatrie (Theater und Medien Schaefersphilippen); UA: 4. März 2011, Theater der Stadt Heidelberg, Inszenierung: Nis-Momme Stockmann Der Freund krank (Theater und Medien Schaefersphilippen); UA: 27. April 2012, Schauspiel Frankfurt, Inszenierung:


E Wiik äs en stäär ääw dat noordfreesk äiluin Feer. Et läit oon't söroast fuon't äiluin. Et hjit 4280 mänske (2020). Nordfriesland: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Finsk (aanj nööm suomi of suomen kieli) hiar tu a uastsiafinsk twiig faan a Finno-ugrisk spriaken an hiart sodenang tu't Uraalisk. Finsk as nai mä't Eestnisk an bütj Sweedsk ian faan tau amtsspriaken uun Finlun. Hat woort faan amanbi 4,7 miljuun minsken üs mamenspriak snaaket, det san sowat 92 % faan a minsken uun Finlun. Waastfinsk 1. Süüdwaastfinsk (laachtgreen) 2. Häme-spriakwiisen (jonkgreen) 3. Süüduastbotnisk (jonkblä) 4. Madel- an Nuurduastbotnisk (grä-blä) 5. Peräpohjola-spriakwiisen (laachtblä) Uastfinsk 6. Savo-spriakwiisen (brons) 7. Süüduastfinsk (pink) minä: ik. sinä: dü. hän: hi/hat. me: we. te: jam. he: they. Wikipedia üüb Finsk Commonskategorii: Finsk spriak – Saamlang faan bilen of filmer Commonskategorii: Finsk ütjspriak – Saamlang faan bilen of filmer European Commission – Euromosaic: Finnish in Sweden Euromosaic III (PDF; 4,6 MB) (S. 84)


15. Janewoore: (krasnet) Molière, fraansöösk schauspeler, teaaterdirektoor an dramaatiker († 1673)


Molière (rocht nööm: Jean-Baptiste Poquelin; * woorskiinelk 14. Janewoore 1622 uun Pariis, krasent 15. Janewoore 1622; † 17. Febrewoore 1673) wiar en fraansöösken schauspeler, teaaterdirektoor an dramaatiker. Les Amants magnifiques (Die hochherzigen Liebenden) L’Amour médecin (At Leefde üüs Dochter) Amphitryon L’Avare (A Gitshals) Le Bourgeois gentilhomme (A Bürger üüs Eedelmaan); bearbeitet von Michail Afanassjewitsch Bulgakow als Der verrückte Jourdain (1932) wiederum Grundlage für eine Oper in drei Akten 1970/71 von Fritz Geißler La Comtesse d’Escarbagnas (Die Gräfin von Escarbagnas) La Critique de l’École des femmes (Die Kritik der „Schule der Frauen“) Le Dépit amoureux (Liebesärger) (1656) Dom Garcie de Navarre ou Le Prince jaloux (Don Garcia de Navarra oder Der eifersüchtige Fürst) Dom Juan ou le Festin de pierre (Don Juan) L’École des femmes (Die Schule der Frauen) L’École des maris (Die Schule der Ehemänner) L’Étourdi ou Les Contretemps (Der Unbesonnene; Der Tollpatsch oder die Rückschläge) Les Fâcheux (Die Lästigen) Les Femmes savantes (Die gelehrten Frauen) Les fourberies de Scapin (Scapins Streiche) Georges Dandin ou Le mari confondu (George Dandin oder Der beschämte Ehemann) L’Impromptu de Versailles (Das Stegreifspiel von Versailles) La Jalousié du Barbouillé (Die Eifersucht des Angeschmierten) Le Malade imaginaire (Der eingebildet Kranke) Le Mariage forcé (Die Zwangsheirat)


Briadsteed as en steed uun a Kreis Nuurdfresklun.


Fritz Reuter (* 7. Nofember 1810 uun Stavenhagen; † 12. Jüüle 1874 uun Eisenach; folstendig nööm: Heinrich Ludwig Christian Friedrich Reuter) wiar een faan dön bedüüden dachtern an skriiwern faan det Plaattjiisk Spriik. Commons: Fritz Reuter – Saamling faan biljen of filmer