Munkmēsk of Munkmērsk liit üp di Wai fan Brēderep tö Kairem. Hat es mal litj, en di miist fan di diar Hüüsinger jert Lir fan't Fastlön. Munkmēsk heer en Betonwerk en jerer es diar Kies offbecht uuren. Deling kumt di Sön en Stiiner fuar Walbechning en Stiinplaaster aaftinoch fan Dēnemark. Munkmēsk liit bi en Bucht fan't Wat. Di diar Huk es wel bikeent fuar di Dailkhair fan di Senāpgungen. Dit Tērp heer en Haawen hur masi Lir jaar Buaten, en diar es uk en Surf-Skuul tö finj. Bitö di Haawen staant dit "Fährhaus", en Hotel, wat en Histoori bit hentö't 19. Jaarhunert heer. Ön des Tir sen di jerst Baarigasten me Skep fan Hoyer (DK) kemen. Boy Peter Möller meent ön sin Uurterbok, dat dat Uurt "Mērsk" en Hauptuurt es, wat fan en Adjektiif uuren es. Dat diari es eeđer des Taachten fan "Meri" uuren, wat sa fuul jit üs staanend Weeter üp Lön of Öört, wat fochtig en sloberig es. Hur "Meri" es, da uur di Öört "mē(r)sk". Di "Mē(r)sk" es Lön, wat hentö't weeter liit en diarfan "mērsk" uuren es. Munken sen üs ön Flensborig ("Munketoft") di Gasten me di Kuten ön, wat ön't Klooster uuni. Sa let


Parakou as en steed uun de aafrikoons stoot Beniin. At steed leit uun a nuurduast faan't lun. Det as at hoodsteed faan det Borgou Department. Det hee 206.667 lidj (2012).


Wat menst dü? Djougou Steed Djougou Lun


Djougou as en steed uun de aafrikoons stoot Beniin. At steed leit uun a nuurdwaast faan't lun. Det as at hoodsteed faan det Donga Department an hee 94.773 lidj (2013). Djougou Steed an Djougou Lun hiar daaling (2013) tuup tu ian komuun. Djougou Steed as apdiald tu trii arrondissementen: Djougou I mä 36.296 iinwenern Djougou II, 30.892 Djougou III, 27.585 citypopulation.de insae-bj.org


Cotonou [kɔtɔnu] as en steed uun de aafrikoons stoot Beniin. At steed as at hoodsteed faan Beniin, det Littoral Department an det Cotonou Komuun. A nööm faan't steed kaam faan det Fon wurd kutonu, wat a mös faan a struum faan't duas het. Det leit uun a süüd faan't lun. Det hee 679.012 lidj (2013). Benin, citypopulation.de


Det Central Prowins as en prowins uun de aafrikoons stoot Sambia. Uun a nuurduast leit det DR Kongo an det Northern Prowins, uun a süüduast det Eastern Prowins, uun a süüd det Lusaka Prowins, uun a süüdwaast det Southern Prowins, uun a waast det Western Prowins an uun a nuurdwaast lei dön Northwestern an Copperbelt Prowinsen. At prowins leit uun a maden faan't lun. Det hee 1.375.710 lidj (2010). At hoodsteed as Kabwe. At prowins hee twaalew distrikten. Det letst folksteeling wiar uun't juar 2010. Efter a resultooten hee't prowins 1.375.710 lidj: 693.228 diarfaan san wüfhööd an 682.482 san karmen. Dön Bemba (31.8 %), Nyanja (14.8 %) an Tonga Spriiken (11.4 %) san dön miast spreegen spriiken uun't prowins. De Lunsemfwa-Weederfaal, uun a struum mä desalew nööm, leit amanbi 90 km uun a uastnuurduast faan Kabwe an as muar üüs hunert meeter huuch. Zambia, www.citypopulation.de Zambia: Administrative Division, citypopulation.de Zambia: Administrative Division, citypopulation.de Central: Province in Zambia, citypopulation.de Government of Zambia Central Statistical Office, 2010 Census Population Summaries, s 66 (PDF).. Archiwiaret faan det originool di 14. Nofember 2017. Ufrepen di 14. Maarts 2020.


Det Copperbelt Prowins as en prowins uun de aafrikoons stoot Sambia. Uun a nuurduast an uast leit det DR Kongo, uun a süüd det Central Prowins an uun a waast an nuurdwaast det Northwestern Prowins. Det hee 1.972.317 lidj (2010). At hoodsteed as Ndola. At prowins hee tjiin distrikten. Det letst folksteeling wiar uun't juar 2010. Efter a resultooten hee't prowins 1.972.317 lidj: 990.430 diarfaan san wüfhööd an 981.887 karmen. Det Bemba Spriik (83.9 %) as det miast spreegen spriik uun't prowins. At prowins as det miast industrialisiaret prowins uun't lun. Det as rik uun miinen. Zambia, www.citypopulation.de Zambia: Administrative Division, citypopulation.de Zambia: Administrative Division, citypopulation.de Copperbelt: Province in Zambia, citypopulation.de Government of Zambia Central Statistical Office, 2010 Census Population Summaries, s 66 (PDF).. Archiwiaret faan det originool di 14. Nofember 2017. Ufrepen di 14. Maarts 2020.


Det Eastern Prowins as en prowins uun de aafrikoons stoot Sambia. Uun a uast leit Malaawi, uun a süüd Mosambik, uun a süüdwaast lei dön Lusaka an Central Prowinsen an uun a nuurdwaast leit det Northern Prowins. Det hee 1.592.661 lidj (2010). At hoodsteed as Chipata. At prowins hee njüügen distrikten. Det letst folksteeling wiar uun't juar 2010. Efter a resultooten hee't prowins 1.592.661 lidj: 807.981 diarfaan san wüfhööd an 784.680 karmen. Det Chewa (34.6 %) an Tsenga (21.4 %) Spriiken san dön miast spreegen spriiken uun't prowins. Zambia, www.citypopulation.de Zambia: Administrative Division, citypopulation.de Zambia: Administrative Division, citypopulation.de Eastern: Province in Zambia, citypopulation.de Government of Zambia Central Statistical Office, 2010 Census Population Summaries, s 66 (PDF).. Archiwiaret faan det originool di 14. Nofember 2017. Ufrepen di 14. Maarts 2020.


Det Luapula Prowins as en prowins uun de aafrikoons stoot Sambia. Uun a uast leit det Northern Prowins an uun a süüd, waast an nuurd det DR Kongo. Det hee 991.927 lidj (2010). At hoodsteed as Mansa. Det Luapula Prowins hee elwen distrikten. Det letst folksteeling wiar uun't juar 2010. Efter a resultooten hee't prowins 991.927 lidj: 503.338 diarfaan san wüfhööd an 488.589 san karmen. Det Bemba Spriik (71.3 %) as det miast spreegen spriik uun't prowins. Zambia, www.citypopulation.de Zambia: Administrative Division, citypopulation.de Zambia: Administrative Division, citypopulation.de Luapula: Province in Zambia, citypopulation.de Government of Zambia Central Statistical Office, 2010 Census Population Summaries, s 66 (PDF).. Archiwiaret faan det originool di 14. Nofember 2017. Ufrepen di 14. Maarts 2020.


Cankuzo as en steed uun de aafrikoons stoot Burundi. At steed leit uun a uast faan't lun. Det as at hoodsteed faan det Cankuzo Prowins. Det hee 3624 lidj (2008). www.citypopulation.de


Ouidah as en steed uun de aafrikoons stoot Beniin. At steed leit uun a süüd faan't lun. Det as at hoodsteed faan det Atlantique Department. Det hee 47.616 lidj (2013). www.citypopulation.de


Wat menst dü? Lokossa (Komuun) Lokossa (Steed)


Lokossa as en steed uun de aafrikoons stoot Beniin. At steed leit uun a süüdwaast faan't lun. Det as at hoodsteed faan det Mono Department. Det hee 47.246 lidj (2013). www.citypopulation.de geonames.org


Dassa-Zoumé as en steed uun de aafrikoons stoot Beniin. At steed leit uun a nuurduast faan't lun. Det as at hoodsteed faan det Collines Department an det Dassa-Zoumé Komuun. Det hee 29.461 lidj (2013). www.citypopulation.de


Tota, uk Dogbo-Tota as en steed uun de aafrikoons stoot Beniin. At steed leit uun a süüduast faan't lun. Det as at hoodsteed faan det Couffo Department an det Dogbo Komuun. Det hee 41.341 lidj (2013). www.citypopulation.de geonames.org


Sakété as en steed uun de aafrikoons stoot Beniin. At steed leit uun a süüduast faan't lun. Det as at hoodsteed faan det Plateau Department. Det hee 43.541 lidj (2013). www.citypopulation.de


Abomey as en steed uun de aafrikoons stoot Beniin. At steed leit uun a süüd faan't lun, amanbi 102 km uun a nuurdwaast faan Cotonou. Det as at hoodsteed faan det Zou Department an det Abomey Komuun. Det hee 67.885 lidj (2013). At steed as iindiald tu trii arrondissementen: Djègbè mä 23.934 iinwenern Hounli, 18.868 Vidolè, 25.083 At steed wiar't hoodsteed faan det Dahomey Köningrik. det Histoorisk Museum faan Abomey de Köningelk Palast faan Abomey www.citypopulation.de Commons: Abomey – Saamling faan biljen of filmer


Banfora as en steed uun de aafrikoons stoot Burkiina Faaso. At steed leit uun a süüdwaast faan't lun, amanbi 401 km tu a süüdwaast faan Ouagadougou. Det hee 75.917 lidj (2006). Det as at hoodsteed faan det Cascades Regiuun an det Comoé Prowins. At steed leit uun a nuurd faan det Cascades Regiuun, uun a uast faan de Comoé Struum. 1903 saat dön fraansöösk stridjkreeften en militeerpost uun Banfora an ian juar leeder en administratiiw positschuun ap. 1905 wurd en struat baget, wat at steed mä Bobo Dioulasso ferboon, an 1931 wurd en iisenboon, wat nü faan Abidjan uun't Elfenbianküst tu Ouagadougou feerd, iin uun't steed baget. At steed leit bi det Route Nationale 7, wat det tu Bobo Dioulasso uun a nuurd an't grens tu't Elfenbianküst uun a süüd ferbant. Nai bi det Route Nationale, uun a nuurd faan't steed, leit en fluughuuwen. De Weederfaaler faan Karfiguéla (Cascades de Karfiguéla) leit uun a nuurdwaast faan't steed. www.citypopulation.de


Tenkodogo as en steed uun de aafrikoons stoot Burkiina Faaso. At steed leit uun a süüd faan't lun. Det hee 44.491 lidj (2006). Det as at hoodsteed faan det Centre-Est Regiuun an det Boulgou Prowins. www.citypopulation.de


Kaya as en steed uun de aafrikoons stoot Burkiina Faaso. At steed leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 54.365 lidj (2006). Det as at hoodsteed faan det Centre-Nord Regiuun an det Sanmatenga Prowins. At steed leit bi dön Route Nationale 3 an Route Nationale 15. www.citypopulation.de


Det Kwilu Prowins (üüb Fraansöösk: La Province du Kwilu, üüb Kongo: Kizunga Kwilu) as en prowins uun de aafrikoons stoot det Demokraatisk Republiik Kongo. Det hee 3.637.000 lidj (2006). At hoodsteed Kikwit. At prowins hee fiiw teritoorien (üüb Fraansöösk: territoires). At prowins wurd 2015 grünjlaanjen. Iar wiar det dial faan det Bandundu Prowins.


Det Lomami Prowins (üüb Fraansöösk: La Province du Lomami, üüb Kongo: Kizunga Lomami) as en prowins uun de aafrikoons stoot det Demokraatisk Republiik Kongo. Det hee 2.048.839 lidj (2006). At hoodsteed as Kabinda. At prowins hee fiiw teritoorien (üüb Fraansöösk: territoires).


Det Lualaba Prowins (üüb Fraansöösk: La Province de la Lualaba, üüb Kongo: Kizunga Luwalaba) as en prowins uun de aafrikoons stoot det Demokraatisk Republiik Kongo. Det hee 1.677.288 lidj (2006). At hoodsteed as Kolwezi. At prowins hee fiiw teritoorien (üüb Fraansöösk: territoires).


Det Maniema Prowins as en prowins uun de aafrikoons stoot det Demokraatisk Republiik Kongo. Det hee 2.333.000 lidj (2006). At hoodsteed as Kindu. At prowins hee sööwen (üüb Fraansöösk: territoires).


Det Mongala Prowins as en prowins uun de aafrikoons stoot det Demokraatisk Republiik Kongo. Det hee 1.793.564 lidj (2006). At hoodsteed as Lisala. At prowins hee trii teritoorien (üüb Fraansöösk: territoires).


Det Bamingui-Bangoran Prefektüür as en prefektüür uun de aafrikoons stoot det Madelaafrikoons Republiik. At prefektüür leit uun a nuurd faan't lun. Uun a nuurdwaast leit Tschad, uun a nuurduast det Vakaga Prefektüür, uun a süüduast det Haute-Kotto Prefektüür, uun a süüd det Ouaka Prefektüür an uun a süüdwaast det Nana-Grébizi Wiartskapsprefektüür. Det hee 43.229 lidj (2003). At hoodsteed as Ndélé. At prowins hee tau onerprefektüüren an trii komuunen. www.citypopulation.de


Det Basse-Kotto Prefektüür as en prefektüür uun de aafrikoons stoot det Madelaafrikoons Republiik. At prefektüür leit uun a süüd faan't lun. Uun a waast an nuurd leit det Ouaka Prefektüür, uun a nuurduast det Haute-Kotto Prefektüür, uun a uast det Mbomou Prefektüür an uun a süüd det DR Kongo. Det hee 249.150 lidj (2003). At hoodsteed as Mobaye. At prefektüür hee seeks onerprefektüüren an füftanj komuunen. www.citypopulation.de


Det Haute-Kotto Prefektüür as en prefektüür uun de aafrikoons stoot det Madelaafrikoons Republiik. Uun a nuurd leit det Vakaga Prefektüür, uun a nuurduast lei Sudaan an Süüdsudaan, uun a uast leit det Haut-Mbomou Prefektüür, uun a süüd lei dön Mbomou an Basse-Kotto Prefektüüren, uun a süüdwaast leit det Ouaka Prefektüür an uun a nuurdwaast det Bamingui-Bangoran Prefektüür. Det hee 90.316 lidj (2003). At hoodsteed as Bria. At prefektüür hee trii onerprefektüüren an seeks komuunen: www.citypopulation.de


Det Haut-Mbomou Prefektüür as en prefektüür uun de aafrikoons stoot det Madelaafrikoons Republiik. Uun a nuurd an uast leit Süüdsudaan, uun a süüd det DR Kongo, uun a süüdwaast det Mbomou Prefektüür an uun a nuurdwaast det Haute-Kotto Prefektüür. Det hee 57.602 lidj (2003). At hoodsteed as Obo. Ian berig uun't prefektüür as de Am Borogo Berig, wat 1006 m huuch as. At prefektüür hee fjauer onerprefektüüren an fiiw komuunen: 12. Deetsember 1960 wurd det Regiuun faan Obo-Zémio (Région d'Obo-Zémio) grünjlaanjen. Detheer regiuun wurd 23. Janewoore 1961 en prefektüür. 20. Nofember 1964 fing at prefektüür a nööm, wat det nü hee. www.citypopulation.de


Det Kémo Prefektüür as en prefektüür uun de aafrikoons stoot det Madelaafrikoons Republiik. Uun a nuurd leit det Nana-Grébizi Wiartskapsprefektüür, uun a uast det Ouaka Prefektüür, uun a süüd det DR Kongo, uun a süüdwaast det Ombella-Mpoko Prefektüür an uun a nuurdwaast det Ouham Prefektüür. Det hee 118.420 lidj (2003). At hoodsteed as Sibut. At prefektüür hee fjauer onerprefektüüren an aacht komuunen: At prefektüür wurd 6. August 1974 grünjlaanjen. www.citypopulation.de


New Jersey [nuːˈdʒɝzi] as en diiljstoot foon da Feriind Stoote. E diiljstoot läit önj't ååsten foon't lönj. Dåt heet 8.882.190 manschne (2019). E hoodstää foon e diiljstoot as Trenton. Da tiin grutst stääse önj e diiljstoot san: New Jersey heet 21 counties: USA: States, citypopulation.de USA: New Jersey, citypopulation.de 40-74.5Koordinaaten: 40° 0′ N, 74° 30′ W


Det Lobaye Prefektüür as en prefektüür uun de aafrikoons stoot det Madelaafrikoons Republiik. Uun a nuurd an uast leit det Ombella-Mpoko Prefektüür, uun a uast det DR Kongo, uun a süüd det Republiik Kongo, uun a süüdwaast det Sangha-Mbaéré Wiartskapsprefektüür an uun a nuurdwaast det Mambéré-Kadéï Prefektüür. Det hee 246.875 lidj (2003). At hoodsteed as Mbaiki. At prefektüür hee fiiw onerprefektüüren an tretanj komuunen: At prefektüür wurd 23. Janewoore 1961 grünlaanjen. www.citypopulation.de


Det Mambéré-Kadéï Prefektüür as en prefektüür uun de aafrikoons stoot det Madelaafrikoons Republiik. Uun a nuurd leit det Nana-Mambéré Prefektüür, uun a nuurduast det Ombella-Mpoko Prefektüür, uun a süüduast det Lobaye Prefektüür, uun a süüd det Sangha-Mbaéré Wiartskapsprefektüür an uun a waast leit Kameruun. Det hee 364.795 lidj (2003). At hoodsteed as Berbérati. At prefektüür hee sööwen onerprefektüüren an twaalew komuunen: www.citypopulation.de


Det Mbomou Prefektüür (üüb Fraansöösk: La préfecture du Mbomou) as en prefektüür uun de aafrikoons stoot det Madelaafrikoons Republiik. Det hee 164.009 lidj (2003). At hoodsteed as Bangassou. www.citypopulation.de


Det Ombella-Mpoko Prefektüür (üüb Fraansöösk: La préfecture de l'Ombella-M'Poko) as en prefektüür uun de aafrikoons stoot det Madelaafrikoons Republiik. Det hee 356.725 lidj (2003). At hoodsteed as Bimbo. www.citypopulation.de


Det Ouaka Prefektüür (üüb Fraansöösk: La préfecture de la Ouaka) as en prefektüür uun de aafrikoons stoot det Madelaafrikoons Republiik. Det hee 276.710 lidj (2003). At hoodsteed as Bambari. www.citypopulation.de


Det Ouham Prefektüür (üüb Fraansöösk: La préfecture de la Ouham) as en prefektüür uun de aafrikoons stoot det Madelaafrikoons Republiik. Det hee 369.220 lidj (2003). At hoodsteed as Bossangoa. www.citypopulation.de


Det Ouham-Pendé Prefektüür as en prefektüür uun de aafrikoons stoot det Madelaafrikoons Republiik. Det hee 430.506 lidj (2003). At hoodsteed as Bozoum. Ian berig uun't prefektüür as de Balagin Berig, wat 1012 m huuch as. Öler berger san de Bégé Berig (1009 m) an de Bilélé Berg (995 m). www.citypopulation.de


Det Vakaga Prefektüür as en prefektüür uun de aafrikoons stoot det Madelaafrikoons Republiik. Det hee 52.255 lidj (2003). At hoodsteed as Birao. www.citypopulation.de


Ndélé as en steed uun de aafrikoons stoot det Madelaafrikoons Republiik. At steed leit uun a nuurd faan’t lun an as at hoodsteed faan det Bamingui-Bangoran Prefektüür. Det hee 10.850 lidj (2003). www.citypopulation.de


Söl' es en Gimiindi üp Söl'. Rochts es dat Waapen fan Sylt-Ost (Fan Hubertus Jessel) weegit, aurdat di Gimiindi niin Waapen heer. Di Gimiindi Sylt-Ost es fan 1970 bit 2008 di Töhopslüt fan Ārichsem, Kairem, Muasem, Munkmēsk en Tinem wesen. Jü lair ön di uastern Lönstung, wat üp Sölring aur lung Tiren di "Nösi" nēmt uur. Ön di 1. Januwaari fan 2009 sen des Tērper bi di Fusioon me Raantem en Weesterlön töhop di Gimiindi Söl uuren. Diarbi es di nii Gimiindi amtfrii uuren. Jer wiar bluat Weesterlön en Raantem amtfrii, en Sylt-Ost jert tö't Amt Lönskep Söl. Dit diar Amt es me di Fusioon fan Kairem (C. - P. Hansen-Allee) hentö forskelig ual Bechningen fan di Bundsweer en di wesen Stat Weesterlön tain en me di Kontooren fan di Stat töhop gingen. Nü es dit di Meln, hur di forskelig Āpgaaven fan di nii Gimiindi döördrait uur. Huraur't da niin Amt muar es, weet di mesken salev. Ārichsem Kairem Muasem Munkmēsk Raantem Tinem Weesterlön' Teenkstairen ön di Gimiindi Söl Üđer Tērper en Gimiinden üp Söl Söl' (Gimiindi) ön't Nordfriesland Datenbank fan't NFI Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2021 (XLS-datei) (Widjerfeerd üüb grünjlaag faan't fulkstäälang


Mobaye as en steed uun de aafrikoons stoot det Madelaafrikoons Republiik. At steed leit uun a süüd faan’t lun an as at hoodsteed faan det Basse-Kotto Prefektüür. Det hee 7176 lidj (2003). www.citypopulation.de


Bria as en steed uun de aafrikoons stoot det Madelaafrikoons Republiik. At steed leit uun a maden faan’t lun an as at hoodsteed faan det Haute-Kotto Prefektüür. Det hee 35.204 lidj (2003). www.citypopulation.de


Obo as en steed uun de aafrikoons stoot det Madelaafrikoons Republiik. At steed leit uun a uast faan’t lun an as at hoodsteed faan det Haut-Mbomou Prefektüür. Det hee 7187 lidj (2003). www.citypopulation.de


Sibut as en steed uun de aafrikoons stoot det Madelaafrikoons Republiik. At steed leit uun a süüd faan’t lun an as at hoodsteed faan det Kémo Prefektüür. Det hee 22.419 lidj (2003). www.citypopulation.de


Mbaiki as en steed uun de aafrikoons stoot det Madelaafrikoons Republiik. At steed leit uun a süüdwaast faan’t lun an as at hoodsteed faan det Lobaye Prefektüür. Det hee 22.166 lidj (2003). www.citypopulation.de


Berbérati as en steed uun de aafrikoons stoot det Madelaafrikoons Republiik. At steed leit uun a süüdwaast faan’t lun an as at hoodsteed faan det Mambéré-Kadéï Prefektüür. Det hee 76.918 lidj (2003). www.citypopulation.de


Bangassou as en steed uun de aafrikoons stoot det Madelaafrikoons Republiik. At steed leit uun a süüd faan’t lun an as at hoodsteed faan det Mbomou Prefektüür. Det hee 31.553 lidj (2003). www.citypopulation.de


Bouar as en steed uun de aafrikoons stoot det Madelaafrikoons Republiik. At steed leit uun a nuurdwaast faan’t lun an as at hoodsteed faan det Nana-Mambéré Prefektüür. Det hee 40.353 lidj (2003). www.citypopulation.de


Bimbo as en steed uun de aafrikoons stoot det Madelaafrikoons Republiik. At steed leit uun a süüdwaast an as at hoodsteed faan det Ombella-Mpoko Prefektüür. Det hee 124.176 lidj (2003). www.citypopulation.de


Det Nana-Mambéré Prefektüür as en prefektüür uun de aafrikoons stoot det Madelaafrikoons Republiik. Det hee 233.666 lidj (2003). At hoodsteed as Bouar. Ian berig uun't prefektüür as de Bembara Berig, wat 1033 m huuch as. At prefektüür hee fjauer onerprefektüüren: www.citypopulation.de


Tinem es en Tērp üp Uast-Söl. Hat liit uastern direkt achter Weesterlön en jert sent di 1. Januwaari fan 2009 tö di Gimiindi Söl. Dit Hiili jert tö di Krais Nuurđfriislön, wat tö't Bundslön Sleeswig-Holstiin jert. "Tinem" es töhopset fan "Tins" wat sa fuul üs Zinsen of Stjüüren jit. Dat Jening "-em" staant fuar Plaats (Dütsk sa fuul üs "Ort"). Jerer skel't sa wesen wiis, dat di Sölringer ön di Tinem Borig jaar "Skat en Tinsi" bitaali maast, en diaraur jeft et forskelig Tialen en Staatjis. Di Sölring Kēmpers en Köningen skel bi Tinem Borig raaket haa, fuar Ting tö hual of langs tö gung, wan Krich wiar. Hat jeft jit üđer Tialen aur di Kēmpers, hur di raaket haa skel, man sa fuul es wes: Hat jeft bitö Tinem Borig en Straat, wat "Königskamp" jit, en des Naam giar üp des Varianti töbeek. Fuar des Tialen spreekt uk, dat Tinem sa temelk ön di Meren fan Söl liit. Tinem liit mal zentrāl: Deling es di Flugplaats ek olter fiir fan di Königskaamp en Tinem Borig, en di forskelig Iirsenbaanen stair jaar Loks en Wainer ön Tinem hen, wan di ek brükt uur. Wan di Autotoch omdrai skel, da köört


Bambari as en steed uun de aafrikoons stoot det Madelaafrikoons Republiik. At steed leit uun a maden faan’t lun an as at hoodsteed faan det Ouaka Prefektüür. Det hee 41.356 lidj (2003). www.citypopulation.de


Bossangoa as en steed uun de aafrikoons stoot det Madelaafrikoons Republiik. At steed leit uun a nuurdwaast faan’t lun an as at hoodsteed faan det Ouham Prefektüür. Det hee 36.478 lidj (2003). www.citypopulation.de


Bozoum as en steed uun de aafrikoons stoot det Madelaafrikoons Republiik. At steed leit uun a nuurdwaast faan’t lun an as at hoodsteed faan det Ouham-Pendé Prefektüür. Det hee 20.665 lidj (2003). www.citypopulation.de


Birao as en steed uun de aafrikoons stoot det Madelaafrikoons Republiik. At steed leit uun a nuurd faan’t lun an as at hoodsteed faan det Vakaga Prefektüür. Det hee 6019 lidj (2003). www.citypopulation.de


Isale as en steed uun de aafrikoons stoot Burundi. At steed leit uun a waast faan't lun. Det as at hoodsteed faan det Bujumbura Lun Prowins. Det hee 4977 lidj (2008). www.citypopulation.de


Det Upper East Regiuun as en regiuun uun de aafrikoons stoot Ghaana. At regiuun leit uun a nuurduast faan’t lun. Det hee 1.046.545 lidj (2010). At hoodsteed as Bolgatanga. De Ruad Volta Struum leept iin uun det Witj Volta Struum bi a grens tu det Northern Regiuun. At regiuun hee 15 distrikten: Ghana, citypopulation.de


Det Upper West Regiuun as en regiuun uun de aafrikoons stoot Ghaana. At regiuun leit uun a nuurdwaast faan’t lun. Det hee 702.110 lidj (2010). At hoodsteed as Wa. Ghana, citypopulation.de


Det Volta Regiuun as en regiuun uun de aafrikoons stoot Ghaana. At regiuun leit uun a uast faan’t lun. Det hee 2.118.252 lidj (2010). At hoodsteed as Ho. Uun't Volta Regiuun lei a huuchst berger faan Ghaana: de Afadja Berig an de Edouka Berig. Ghana, citypopulation.de


Det Western Regiuun as en regiuun uun de aafrikoons stoot Ghaana. At regiuun leit uun a süüdwaast faan’t lun. Det hee 2.376.021 lidj (2010). At hoodsteed as Sekondi-Takoradi. Det Western Regiuun hee 22 distrikten. Ghana, citypopulation.de www.citypopulation.de


Det Gao Regiuun (üüb Bambara: ߜߊߏ ߘߌߣߋߖߊ Gao Dineja, üüb Fraansöösk: Région de Gao) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Maali. At regiuun leit uun a nuurduast faan't lun. Uun a nuurd leit det Kidal Regiuun, uun a uast det Ménaka Regiuun, uun a süüduast Niiger, uun a süüdwaast Burkiina Faaso an uun a waast det Timbuktu Regiuun. Det hee 542.304 lidj (2009). At hoodsteed as Gao. De Niiger Struum leept troch at regiuun. At regiuun hee fjauer kreiser (üüb Fraansöösk: cercles), wat iin uun komuunen diald wurd. (*) Ménaka as sant 2016 en regiuun för ham salew. At regiuun wurd 12. Jüüle 1977 grünjlaanjen. 2016 wurd at uastdial faan't regiuun, de Ménaka Kreis, en nei regiuun. www.citypopulation.de www.citypopulation.de www.citypopulation.de


Det Kayes Regiuun (üüb Bambara: ߞߊߦߌ ߘߌߣߋߖߊ Kayi Dineja, üüb Fraansöösk: Région de Kayes) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Maali. At regiuun leit uun a süüdwaast faan't lun. Uun a nuurd leit Mauretaanien, uun a uast det Bamako Regiuun, uun a süüd Guinea an uun a waast Seenegal. Det hee 1.993.615 lidj (2009). At hoodsteed faan't regiuun as Kayes. Hög struumer luup troch't regiuun: de Baoulé, de Bafing, de Bakoye, Bafoulabé an de Seenegal. Uun't regiuun san dön Félou Weederfaaler, wat 17 km uun a süüduast faan't steed Kayes lei, an dön Gouina Weederfaaler, wat 82 km uk uun a süüduast faan't steed Kayes lei. Dön tau weederfaaler san üüb de Seenegal Struum. Uun't regiuun san tau sian, de Magui Sia an de Doro Sia, wat uun a nuurduast faan' steed Kayes san. At jaft uk en stausia, de Manantali Sia, wat uun a süüd faan't regiuun leit. At regiuun hee sööwen kreiser (üüb Fraansöösk: cercles), wat iin uun komuunen (üüb Fraansöösk: communes) diald wurd: www.citypopulation.de Mali: Administrative Division, citypopulation.de


Det Kidal Regiuun (üüb Bambara: ߞߌߘߊߟ ߘߌߣߋߖߊ Kidal Dineja, üüb Fraansöösk: Région de Kidal) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Maali. At regiuun leit uun a nuurduast faan't lun. Uun a nuurd leit Algeerien, uun a uast Niiger, uun a süüduast det Ménaka Regiuun, uun a süüdwaast det Gao Regiuun an uun a waast lei dön Timbuktu an Taoudénit Regiuunen. Det hee 67.739 lidj (2009). At hoodsteed as Kidal. At regiuun hee en hiat wüstenkliima an as för ekstreem drööchte an hatj bekäänd. A somern san uu so lung an hiat mä temperatüüren faan muar üüs 45 ° C uun a dai. A wontern san kurt, man uk hiat mä temperatüüren faan 30 ° C. Uf an tu riint at wat uun detheer juarstidj. Det Kidal Regiuun hee fjauer kreiser (üüb Fraansöösk: cercles), wat iin uun komuunen diald wurd: Det Kidal Regiuun wurd 8. August 1991 grünjlaanjen. www.citypopulation.de Mali: Administrative Division, citypopulation.de


Koudougou as en steed uun de aafrikoons stoot Burkiina Faaso. At steed leit uun a maden faan't lun. Det hee 88.184 lidj (2006). Det as at hoodsteed faan det Centre-Ouest Regiuun an det Boulkiemdé Prowins. 1910 wurd at steed en administratiiw post. At steed hee'n boonhoof üüb det Abidjan-Ouagadougou boon. Sant 2005 as det Uniwersiteet faan Koudougou uun't steed. Maurice Yaméogo, iarst president faan Boowervolta. www.citypopulation.de


Manga as en steed uun de aafrikoons stoot Burkiina Faaso. At steed leit uun a süüd faan't lun. Det hee 19.860 lidj (2006). Det as at hoodsteed faan det Centre-Sud Regiuun an det Zoundwéogo Prowins. www.citypopulation.de


Fada Ngourma as en steed uun de aafrikoons stoot Burkiina Faaso. At steed leit uun a uast faan't lun. Det hee 41.785 lidj (2006). Det as at hoodsteed faan det Est Regiuun an det Gourma Prowins. Naibi as det hood faan di struum Kpontiangou. At steed leit bi dön Route Nationale 4, Route Nationale 6, an Route Nationale 18. www.citypopulation.de


Bobo Dioulasso as en steed uun de aafrikoons stoot Burkiina Faaso. At steed leit uun a süüdwaast faan't lun, amanbi 329 km tu a süüdwaast faan Ouagadougou. Det hee 489.967 lidj (2006). Det as at hoodsteed faan det Hauts-Bassins Regiuun an det Houet Prowins. At steed leit uun a maden faan det Hauts-Bassins Regiuun. Det Route Nationale 8 ferbant at steed mä det grens tu Maali uun a waast, det Route Nationale 1 ferbant at steed mä Ouagadougou uun a nuurduast an det Route Nationale 7 ferbant at steed mä't grens tu't Elfenbianküst. At steed hee'n smok boonhoof, wat 1933 baget wurd an üüb't boon twesken Abidjan uun't Elfenbianküst tu Ouagadougou leit. At jaft uk en fluughuuwen, wat uun a süüdwaast dial faan't steed leit. www.citypopulation.de


Anna Netrebko (18. September 1971 uun Krasnodar, Sowjetunion) as en sopraan schongster.


Norwäägen, amtlik det Käningrik foon Norwäägen, is en löön öön e nöörd foon Euroopa. Et löön lait uwe't wästdial foon dat Skandinaowisk Hualefailöön. Öön e uust lait Sweeden än öön e nöörduust laie Finlöön än Ruslöön. Dat heet 5.295.619 jude (2018). Ju häädstää foon't löön is Oslo. Norway, citypopulation.de


Sweeden Sweeden, amtlik det Käningrik foon Sweeden, is en löön öön e nöörd foon Euroopa. Et löön lait uwe't uustdial foon dat Skandinaowisk Hualefailöön. Öön e wäst lait Norwäägen än öön e nöörduust Finlöön, än öön e uust än söö is e Uustsii. Dat heet 10.120.242 jude (2017). Ju häädstää foon't löön is Stockholm. Dä tiin grotste siie öön Sweeden sän: Vänern (5648 km²) Vättern (1893 km²) Mälaren (1140 km²) Hjälmaren (484 km²) Storsjön (464 km²) Siljan än Orsasjön (354 km²) Torneträsk (330 km²) Hornavan (252 km²) Uddjaure (210 km²) Bolmen (184 km²) Sweeden heet 21 prowinse. Et löön heet uk 25 histoorisk prowinse (uwe Sweedsk: landskap) : Ångermanland, Blekinge, Bohuslän, Dalarna, Dalsland, Gästrikland, Gotland, Halland, Hälsingland, Härjedalen, Jämtland, Lappland, Medelpad, Närke, Norrbotten, Öland, Östergötland, Skåne, Småland, Södermanland, Uppland, Värmland, Västerbotten, Västergötland än Västmanland. Sweden, citypopulation.de Sweden: Administrative Division, citypopulation.de Sweden: Administrative Division, citypopulation.de


Finlöön, amtlik Republiik foon Finlöön, is en löön öön e nöörd foon Euroopa. Öön e nöördwäst lait Sweeden, öön e nöörd Norwäägen än öön e uust Ruslöön. Et löön heet 5.513.130 jude (2017). Ju häädstää foon't löön is Helsinki. Di huuchst beerch öön't löön is Haltitunturi (1324 m). De tiin grotste stäänge öön't löön sän: Finland, citypopulation.de Finland: Urban Settlements, citypopulation.de


Däänemark, amtlik dat Käningrik foon Däänemark, is en löön öön e nöörd foon Euroopa. Öön e uust lait ju Uustsii, öön e söö'en Tutsklöön än öön e wäst ju Nöördsii. Dat heet 5.781.190 jude (2017). Ju häädstää foon't löön is Kuupenhuuwen. Di huuchste knobe öön't löön as Møllehøj. Dä tiin grotste stäänge öön't löön sän: Denmark, citypopulation.de Denmark: Major Urban Settlements, citypopulation.de


Hollöön is en löön öön't wästen foon Euroopa. Öön't nöörden än wäasten lait ju Nöördsii, öön't uusten Tutsklöön än uun't söö'en Belgien. Et löön heet 17.948.000 jude (2024). Et häädstää foon't löön is Amsterdam. Prowinse Drenthe Flevolöön Gelderlöön Groningen Limborch Nöördbrabant Nöördhollöön Overijssel Siilöön Sööhollöön Utrecht Wästfreesklöön Bevolkingsontwikkeling; maand en jaar, CBS StatLine


Franceville as en steed uun de aafrikoons stoot Gabuun. At steed leit uun a uast faan’t lun. Det hee 110.568 lidj (2013). Det as at hoodsteed faan det Haut-Ogooué Prowins an det Mpassa Department. www.citypopulation.de


Ruslöön, amtlik dat Rüsk Föderatschoon (uwe Rüsk: Росси́я Rossíja [rɐˈsʲijə]), as en staot öön't uusten foon Euroopa än öön't nöörden foon Aasien. Et löön heet 143.759.445 jude (2021). E häädstää foon e staot is Moskau. Russia: Federal Districts and Major Cities, citypopulation.de


Impfondo as en steed uun det Republiik Kongo. At steed leit uun a nuurd faan't lun, bi de Ubangi Struum. Det hee 33.911 lidj (2007). Det as at hoodsteed faan det Likouala Department. www.citypopulation.de


Det Bahr El Ghazel Regiuun (üüb Fraansöösk: La Région du Bahr El Ghazel, üüb Araabsk: منطقة بحر الغزال Minṭaqātu Baḥri l-Ghazāl) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Tschad. At regiuun leit uun a maden faan’t lun. Det hee 257.267 lidj (2009). At hoodsteed as Moussoro. At regiuun hee trii departmenten: At regiuun wurd 2008 grünjlaanjen. Iar wiar det en department faan det Kanem Regiuun. A guwernöör sant 2015 as Ramadan Erdebou. www.citypopulation.de


Det Hadjer-Lamis Regiuun as en regiuun uun de aafrikoons stoot Tschad. At regiuun leit uun a süüdwaast faan’t lun. Det hee 566.858 lidj (2009). At hoodsteed as Massakory. At regiuun wurd 2002 grünjlaanjen. www.citypopulation.de


Det Kaffrine Regiuun (üüb Fraansöösk: La Région de Kaffrine, üüb Wolof: Diiwaanu Kafrin) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Seenegal. At regiuun leit uun a maden faan't lun. Uun a nuurd leit det Louga Regiuun, uun a nuurduast det Matam Regiuun, uun a uast det Tambacounda Regiuun, uun a süüd at Gambia, uun a waast Kaolack an uun a nuurdwaast det Fatick Regiuun. Det hee 566.992 lidj (2013). At hoodsteed as Kaffrine. Dön gratst steeden uun det Kaffrine Regiuun san: Det Kaffrine Regiuun hee fjauer departmenten: Det letst folksteeling uun Seenegal wiar uun't juar 2013. 2015 - 638.299 2014 - 621.760 2013 - 605.460 2012 - 589.418 2011 - 572.735 2010 - 558.041 2009 - 540.733 2008 - 526.442 At regiuun faan nü wurd de 10. September 2008 grünjlaanjen. At regiaring faan't regiuun ferwaltet at apwaaksen faan't wiartskap, a ferkiar, at skül faan a amwäält uun't regiuun. www.citypopulation.de Kaffrine Climate. Climate-Data.org. Senegal: Cities and Urban Communes, citypopulation.de Senegal: Administrative Division, citypopulation.de Senegal Data Portal: Kaffrine, opendataforafrica.org Ministre de L'Interieur: Décret n° 2008-1025 du 10 septembre 2008, Republique du Senegal Primature Secretariat General du Gouvernement, Journal Officiel.. Archiwiaret faan det originool di 9. Jüüne 2015. Ufrepen di 29. Janewoore 2021.


Det Kaolack Regiuun (üüb Fraansöösk: La Région de Kaolack, üüb Wolof: Diiwaanu Kawlax) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Seenegal. At regiuun leit uun a waast faan't lun. Uun a nuurd an waast leit det Fatick Regiuun, uun a uast det Kaffrine Regiuun, uun a süüd at Gambia. Det hee 960.875 lidj (2013). At hoodsteed as Kaolack. De Saloum Struum leept troch a nuurd faan't regiuun. Dön tjiin gratst steeden uun det Kaolack Regiuun san: Det Kaolack Regiuun hee trii departmenten: Det letst folksteeling uun Seenegal wiar uun't juar 2013. 2015 - 910.340 2014 - 886.756 2013 - 863.514 2012 - 840.639 2011 - 816.855 2010 - 795.906 2009 - 771.227 2008 - 750.853 At regiuun faan nü wurd de 10. September 2008 grünjlaanjen. At regiaring faan't regiuun ferwaltet at apwaaksen faan't wiartskap, a ferkiar, at skül faan a amwäält uun't regiuun. www.citypopulation.de Senegal: Cities and Urban Communes, citypopulation.de Senegal: Administrative Division, citypopulation.de Senegal Data Portal: Kaolack, opendataforafrica.org. Archiwiaret faan det originool di 21. April 2018. Ufrepen di 25. Janewoore 2021. Ministre de L'Interieur: Décret n° 2008-1025 du 10 septembre 2008, Republique du Senegal Primature Secretariat General du Gouvernement, Journal Officiel.. Archiwiaret faan det originool di 9. Jüüne 2015.


Det Kédougou Regiuun (üüb Fraansöösk: La Région de Kédougou, üüb Wolof: Diiwaanu Kéedugu) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Seenegal. At regiuun leit uun a süüduast faan't lun. Uun a nuurd an waast leit det Tambacounda Regiuun, uun a uast Maali, an uun a süüd Guinea. Det hee 172.500 lidj (2013). At hoodsteed as Kédougou. Dön gratst steeden uun det Kédougou Regiuun san: Det Kédougou Regiuun hee trii departmenten: Det letst folksteeling uun Seenegal wiar uun't juar 2013. 2015 - 148.884 2014 - 145.027 2013 - 141.226 2012 - 137.485 2011 - 133.459 2010 - 129.908 2009 - 125.763 2008 - 122.333 At regiuun faan nü wurd de 10. September 2008 grünjlaanjen. At regiaring faan't regiuun ferwaltet at apwaaksen faan't wiartskap, a ferkiar, at skül faan a amwäält uun't regiuun. www.citypopulation.de Senegal: Cities and Urban Communes, citypopulation.de Senegal: Administrative Division, citypopulation.de Senegal Data Portal: Kédougou, opendataforafrica.org Ministre de L'Interieur: Décret n° 2008-1025 du 10 septembre 2008, Republique du Senegal Primature Secretariat General du Gouvernement, Journal Officiel.. Archiwiaret faan det originool di 9. Jüüne 2015. Ufrepen di 29. Janewoore 2021.


Det Kolda Regiuun (üüb Fraansöösk: La Région de Kolda, üüb Wolof: Diiwaanu Koldaa) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Seenegal. At regiuun leit uun a süüd faan't lun, uun det Huuch Casamance geograafisk regiuun. Uun a nuurd leit at Gambia, uun a uast det Tambacounda Regiuun, uun a süüduast Guinea, uun a süüd Guinea-Bissau an uun a waast det Sédhiou Regiuun. Det hee 662.455 lidj (2013). At hoodsteed as Kolda. At kwel faan de Casamance Struum leit uun detheer regiuun. Dön gratst steeden uun det Kolda Regiuun san: Det Kolda Regiuun hee trii departmenten: Det letst folksteeling uun Seenegal wiar uun't juar 2013. 2015 - 691.262 2014 - 673.347 2013 - 655.691 2012 - 638.315 2011 - 620.013 2010 - 603.961 2009 - 585.159 2008 - 569.715 At regiuun faan nü wurd de 10. September 2008 grünjlaanjen. At regiaring faan't regiuun ferwaltet at apwaaksen faan't wiartskap, a ferkiar, at skül faan a amwäält uun't regiuun. www.citypopulation.de Senegal: Cities and Urban Communes, citypopulation.de Senegal: Administrative Division, citypopulation.de Senegal Data Portal: Kolda, opendataforafrica.org. Archiwiaret faan det originool di 21. Maarts 2018. Ufrepen di 25. Janewoore 2021. Ministre de L'Interieur: Décret n° 2008-1025 du 10 septembre 2008, Republique du Senegal Primature Secretariat


Det Louga Regiuun (üüb Fraansöösk: La Région de Louga, üüb Wolof: Diiwaanu Luga) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Seenegal. At regiuun leit uun a nuurdwaast faan't lun. Uun a nuurd leit det Saint-Louis Regiuun, uun a uast det Matam Regiuun, uun a süüduast det Kaffrine Regiuun, uun a süüd det Diourbel Regiuun, uun a süüdwaast det Thiès Regiuun an uun a waast a Atlantik. Det hee 874.193 lidj (2013). At hoodsteed faan't regiuun as Louga. Dön gratst steeden uun det Louga Regiuun san: Det Louga Regiuun hee trii departmenten: Det letst folksteeling uun Seenegal wiar uun't juar 2013. 2015 - 981.093 2014 - 955.674 2013 - 930.623 2012 - 905.969 2011 - 880.482 2010 - 857.944 2009 - 831.309 2008 - 809.265 At regiuun faan nü wurd de 10. September 2008 grünjlaanjen. At regiaring faan't regiuun ferwaltet at apwaaksen faan't wiartskap, a ferkiar, at skül faan a amwäält uun't regiuun. www.citypopulation.de Senegal: Cities and Urban Communes, citypopulation.de Senegal: Administrative Division, citypopulation.de Senegal Data Portal: Louga, opendataforafrica.org Ministre de L'Interieur: Décret n° 2008-1025 du 10 septembre 2008, Republique du Senegal Primature Secretariat General du Gouvernement, Journal Officiel.. Archiwiaret faan det originool di 9. Jüüne 2015. Ufrepen di 29. Janewoore


Det Matam Regiuun (üüb Fraansöösk: La Région de Matam, üüb Wolof: Diiwaanu Maatam) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Seenegal. At regiuun leit uun a nuurduast faan't lun. Uun a nuurduast leit Mauretaanien, uun a süüduast an süüd det Tambacounda Regiuun, uun det süüdwaast det Kaffrine Regiuun, uun a waast det Louga Regiuun an uun a nuurdwaast det Saint-Louis Regiuun. Det hee 562.538 lidj (2013). At hoodsteed faan't regiuun as Matam. Dön tjiin gratst steeden uun det Matam Regiuun san: Det Matam Regiuun hee trii departmenten: Det letst folksteeling uun Seenegal wiar uun't juar 2013. 2015 - 620.930 2014 - 604.846 2013 - 588.995 2012 - 573.394 2011 - 556.866 2010 - 542.201 2009 - 524.942 2008 - 510.566 At regiuun faan nü wurd de 10. September 2008 grünjlaanjen. At regiaring faan't regiuun ferwaltet at apwaaksen faan't wiartskap, a ferkiar, at skül faan a amwäält uun't regiuun. www.citypopulation.de Senegal Data Portal: Matam, citypopulation.de Senegal: Administrative Division, citypopulation.de Senegal Data Portal: Matam, opendataforafrica.org. Archiwiaret faan det originool di 24. Jüüne 2022. Ufrepen di 25. Janewoore 2021. Ministre de L'Interieur: Décret n° 2008-1025 du 10 septembre 2008, Republique du Senegal Primature Secretariat General du Gouvernement, Journal Officiel.. Archiwiaret faan det originool


Det Saint-Louis Regiuun (üüb Fraansöösk: La Région de Saint-Louis, üüb Wolof: Diiwaanu Ndar) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Seenegal. At regiuun leit uun a nuurd faan't lun. Uun a nuurdwaast, nuurd an nuurduast leit Mauretaanien, uun a süüduast det Matam Regiuun, uun a süüd det Louga Regiuun an uun a süüdwaast a Atlantik. Det hee 908.942 lidj (2013). At hoodsteed as Saint-Louis. De Seenegal Struum maaget at grens tu Mauretaanien uun a nuurd faan't regiuun. De Doué Struum leept uk troch a nuurd faan't regiuun. Dial faan de Guiers-Sia leit uun a süüd. Dön tjiin gratst steeden uun det Saint-Louis Regiuun san: Det Saint-Louis Regiuun hee trii departmenten: Det letst folksteeling uun Seenegal wiar uun't juar 2013. 2015 - 1.024.912 2014 - 998.358 2013 - 972.188 2012 - 946.433 2011 - 918.700 2010 - 894.000 2009 - 865.058 2008 - 840.844 Det Waalo Köningrik leit uun a waast faan't regiuun faan nü, an det Fula Köningrik uun a uast. A fransuusen baud 1659 en feesting üüb Bocos Eilun nai bi't steed Saint-Louis faan nü. A feesting wurd 1659 ferlaanjen, auer't eilun wiar fölsis floot, tu't steed, huar Saint-Louis nü leit. At regiuun faan nü wurd de 10. September


Det Sédhiou Regiuun (üüb Fraansöösk: La région de Sédhiou, üüb Wolof: Diiwaanu Séeju) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Seenegal. At regiuun leit uun a süüdwaast faan't lun, uun det Maden Casamance geograafisk regiuun. Uun a nuurd leit at Gambia, uun a uast det Kolda Regiuun, uun a süüd Guinea-Bissau an uun a waast det Ziguinchor Regiuun. Det hee 452.994 lidj (2013). At hoodsteed as Sédhiou. De Casamance Struum leept troch at regiuun. Det Sédhiou Regiuun hee trii departmenten: Det letst folksteeling uun Seenegal wiar uun't juar 2013. 2015 - 493.565 2014 - 480.776 2013 - 468.173 2012 - 455.769 2011 - 442.700 2010 - 431.238 2009 - 417.812 2008 - 406.785 Det Balante Spriik wurt uun a süüd faan't regiuun snaaket, uun a süüd faan de Casamance Struum. At regiuun faan nü wurd de 10. September 2008 grünjlaanjen. At regiaring faan't regiuun ferwaltet at apwaaksen faan't wiartskap, a ferkiar, at skül faan a amwäält uun't regiuun. www.citypopulation.de Senegal: Cites and Communes, citypopulation.de Senegal: Administrative Division, citypopulation.de Senegal Data Portal: Sédhiou, opendataforafrica.org. Archiwiaret faan det originool di 22. September 2021. Ufrepen di 25. Janewoore 2021. Ministre de L'Interieur: Décret n° 2008-1025 du 10 septembre 2008, Republique du Senegal Primature


Det Tambacounda Regiuun (üüb Fraansöösk: La région de Tambacounda, üüb Wolof: Diiwaanu Tambaakundaa) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Seenegal. At regiuun leit uun a uast faan't lun. Uun a nuurd leit det Matam Regiuun, uun a nuurduast Mauretaanien, uun a uast Maali, uun a süüduast det Kédougou Regiuun, uun a süüd Guinea, uun a süüdwaast det Kolda Regiuun, uun a waast at Gambia an uun a nuurdwaast det Kaffrine Regiuun. Det hee 681.310 lidj (2013). At hoodsteed faan't regiuun as Tambacounda. Dön gratst steeden uun det Tambacounda Regiuun san: Det Tambacounda Regiuun hee fjauer departmenten: Det letst folksteeling uun Seenegal wiar uun't juar 2013. 2015 - 746.118 2014 - 726.783 2013 - 707.727 2012 - 688.973 2011 - 668.804 2010 - 651.018 2009 - 630.247 2008 - 613.066 At regiuun faan nü wurd de 10. September 2008 grünjlaanjen. At regiaring faan't regiuun ferwaltet at apwaaksen faan't wiartskap, a ferkiar, at skül faan a amwäält uun't regiuun. www.citypopulation.de Senegal: Cities and Communes, citypopulation.de Senegal: Administrative Division, citypopulation.de Senegal Data Portal: Tambacoumba, opendataforafrica.org. Archiwiaret faan det originool di 17. Maarts 2019. Ufrepen di 25. Janewoore 2021. Ministre de L'Interieur: Décret n° 2008-1025 du 10 septembre 2008, Republique du Senegal Primature


Det Thiès Regiuun (üüb Fraansöösk: La région de Thiès, üüb Wolof: Diiwaanu Cees) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Seenegal. At regiuun leit uun a waast faan't lun. Uun a nuurdwaast an süüdwaast leit a Atlantik, uun a nuurduast det Louga Regiuun, uun a uast det Diourbel Regiuun, uun a süüduast det Fatick Regiuun an uun a waast det Dakar Regiuun. Det hee 1.788.864 lidj (2013). At hoodsteed as Thiès. Dön tjiin gratst steeden uun det Thiès Regiuun san: Det Thiès Regiuun hee trii departmenten: Det letst folksteeling uun Seenegal wiar uun't juar 2013. 2015 - 1.888.337 2014 - 1.839.401 2013 - 1.791.172 2012 - 1.743.707 2011 - 1.698.412 2010 - 1.658.445 2009 - 1.610.052 2008 - 1.570.150. At regiuun faan nü wurd de 10. September 2008 grünjlaanjen. At regiaring faan't regiuun ferwaltet at apwaaksen faan't wiartskap, a ferkiar, at skül faan a amwäält uun't regiuun. www.citypopulation.de Senegal: Cities and Urban Communes, citypopulation.de Senegal: Administrative Division, citypopulation.de Senegal Data Portal: Thies, opendataforafrica.org. Archiwiaret faan det originool di 5. Febrewoore 2021. Ufrepen di 26. Janewoore 2021. Ministre de L'Interieur: Décret n° 2008-1025 du 10 septembre 2008, Republique du Senegal Primature Secretariat General du Gouvernement, Journal Officiel.. Archiwiaret faan det originool


Det Ziguinchor Regiuun (üüb Fraansöösk: La région de Ziguinchor, üüb Wolof: Diiwaanu Siggcoor) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Seenegal. At regiuun leit uun a süüdwaast faan't lun, uun det Liich Casamance geograafisk regiuun. Uun a nuurd leit Gambia, uun a süüd Guinea-Bissau, uun a waast at Atlantik an uun a uast det Sédhiou Regiuun. Det hee 549.151 lidj (2013). At hoodsteed as Ziguinchor. De Casamance Struum leept troch at regiuun. Dön gratst steeden uun det Ziguinchor Regiuun san: Det Ziguinchor Regiuun hee trii departmenten: Det letst folksteeling uun Seenegal wiar uun't juar 2013. 2015 - 808.805 2014 - 787.846 2013 - 767.189 2012 - 746.860 2011 - 728.964 2010 - 713.440 2009 - 694.460 2008 - 679.287 En spriikwiis faan Guinea-Bissauisk Kreol, Cacheu-Ziguinchor, wurt uun an trinjenam't steed Ziguinchor snaaket. At regiuun faan nü wurd de 10. September 2008 grünjlaanjen. At regiaring faan't regiuun ferwaltet at apwaaksen faan't wiartskap, a ferkiar, at skül faan a amwäält uun't regiuun. Senegal, www.citypopulation.de Senegal: Cities and Communes, citypopulation.de Senegal: Administrative Division, citypopulation.de Senegal Data Portal: Ziguinchor, opendataforafrica.org. Archiwiaret faan det originool di 30. Jüüne 2019. Ufrepen di 25. Janewoore 2021. Ministre de L'Interieur: Décret n° 2008-1025 du 10 septembre 2008, Republique


Det Borkou Regiuun as en regiuun uun de aafrikoons stoot Tschad. At regiuun leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 93.584 lidj (2009). At hoodsteed as Faya-Largeau. At regiuun hee tau departmenten: At regiuun wurd 2008 grünjlaanjen. A guwernöör sant 2013 as Youssouf Sougoudy. www.citypopulation.de


Det Ennedi-Est Regiuun as en regiuun uun de aafrikoons stoot Tschad. At regiuun leit uun a nuurduast faan't lun. At hoodsteed as Am-Djarass. At regiuun hee tau departmenten: Am-Djarass Wadi-Hawar At regiuun wurt 2012 grünjlaanjen. Iar wiar't dial faan det Ennedi Regiuun.


Det Ennedi-Ouest Regiuun as en regiuun uun de aafrikoons stoot Tschad. At regiuun leit uun a nuurduast faan't lun. At hoodsteed as Fada. At regiuun hee tau departmenten: Fada Mourtcha At regiuun wurt 2012 grünjlaanjen. Iar wiar't dial faan det Ennedi Regiuun.


Det Guéra Regiuun as en regiuun uun de aafrikoons stoot Tschad. At regiuun leit uun a süüd faan't lun. Det hee 538.359 lidj (2009). At hoodsteed as Mongo. At regiuun hee fjauer departmenten: Abtouyour Bahr Signaka Guéra Mangalmé www.citypopulation.de


Det Kanem Regiuun (üüb Fraansöösk: La Région du Kanem, üüb Araabsk: منطقة كانم Minṭaqātu Kānim) en regiuun uun de aafrikoons stoot Tschad. At regiuun as efter det Kanem-Bornu Köningrik neemd. Det leit uun a waast faan’t lun. Det hee 333.387 lidj (2009). At hoodsteed as Mao. At regiuun hee tau departmenten: Kanem Nord Kanem Wadi Bissam www.citypopulation.de


Det Lac Regiuun (üüb Fraansöösk: La Région du Lac; üüb Araabsk: منطقة البحيرة Minṭaqātu l-Buḥayrah) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Tschad. At regiuun leit uun a waast faan’t lun. Det hee 433.790 lidj (2009). At hoodsteed as Bol. Det wurd Lac ment sia an wiset üüb det laag bi a Tschadsia hen. At regiuun hee tau departmenten: Mamdi Wayi www.citypopulation.de


Det Logone Occidental Regiuun (üüb Fraansöösk: La Région du Logone Occidental; üüb Araabsk: منطقة لوقون الغربي Minṭaqātu Lūqūni l-Gharbī) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Tschad. At regiuun leit uun a süüdwaast faan’t lun. Det hee 689.044 lidj (2009). At hoodsteed as Moundou. At regiuun hee fjauer departmenten: Dodjé Guéni Lac Wey Ngourkosso www.citypopulation.de


Det Logone Oriental Regiuun (üüb Fraansöösk: La Région du Logone Oriental; üüb Araabsk: منطقة لوقون الشرقي Minṭaqātu Lūqūni š-Šarqī) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Tschad. At regiuun leit uun a süüdwaast faan’t lun. Det hee 779.339 lidj (2009). At hoodsteed as Doba. At regiuun hee seeks departmenten: Kouh-Est Kouh-Ouest La Nya La Nya Pendé La Pendé Monts de Lam www.citypopulation.de


Det Mandoul Regiuun as en regiuun uun de aafrikoons stoot Tschad. At regiuun leit uun a süüd faan't lun. Det hee 628.065 lidj (2009). At hoodsteed as Koumra. At regiuun hee trii departmenten: Bahr Sara Mandoul Occidental Mandoul Oriental www.citypopulation.de


Det Mayo-Kebbi Est Regiuun as en regiuun uun de aafrikoons stoot Tschad. At regiuun leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 774.782 lidj (2009). At hoodsteed as Bongor. At regiuun hee fjauer departmenten: Kabbia Mayo-Boneye Mayo-Lémié Mont Illi www.citypopulation.de


Det Mayo-Kebbi Ouest Regiuun as en regiuun uun de aafrikoons stoot Tschad. At regiuun leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 564.470 lidj (2009). At hoodsteed as Pala. At regiuun hee tau departmenten: Lac Léré Mayo-Dallah Chad, www.citypopulation.de


San Antonio de Palé as en steed uun det aafrikoons stoot Ekwatoriaal-Guinea. At steed leit uun a nuurd faan det Annobón Eilun. Det hee 5008 lidj (2001). Det as hoodsteed faan’t det Annobón Prowins. www.citypopulation.de


Luba as en steed uun det aafrikoons stoot Ekwatoriaal-Guinea. At steed leit uun a süüd faan det Bioko Eilun. Det hee 9011 lidj (2001). Det as hoodsteed faan det Bioko Sur Prowins. www.citypopulation.de


Letlun hee 110 kreiser (üüb Letisk: novadi, iantaal novads). Latvia: Administrative Division, citypopulation.de Latvia: Administrative Division, citypopulation.de At steed as nian dial faan a kreis. At steed as nian dial faan a kreis.


Belgien Belgien, amtlik det Käningrik foon Belgien, is en löön öön e nöördwäst foon Euroopa. Öön e nöörd lait Hollöön, öön e uust laie Tutsklöön än Luksemborch än öön e wäst lait ju Nöördsii. Dat heet 11.376.070 jude (2018). Ju häädstää foon't löön is Brüssel. Belgien ward foon uust to wäst jumer leeger. Öön't uusten sän e Ardenen än e Huug Fen, wiröön di huuchst ponkt foon't löön, et Signal de Botrange, is. Dä tiin grotste stäänge öön't löön sän: Belgium, citypopulation.de Belgium: Major Cities and Municipalities, citypopulation.de


Luksemborch, amtlik det Grotheertochdööm foon Luksemborch, is en löön öön e nöördwäst foon Euroopa. Öön e nöörd lait Belgien, öön e uust Tutsklöön än öön e söö Frankrik. Dat heet 602.005 jude (2018). Ju häädstää foon't löön is Luksemborch. Luxembourg, citypopulation.de


Schiina Schiina, amtlik Föölksrepubliik foon Schiina, is en löön öön e uust foon Aasien. Öön e nöörd laie Ruslöön än't Mongolei, öön e wäst Kasachstaon, Kirgistaon, Tadschikistaon, Afghaonistaon än Pakistaon, öön e wäst än e sööwäst Indien, öön e sööwäst Nepaol än Bhuutan, öön e söö'uust Mjanmaor, Laus än Wietnam. Et löön heet 1.330.000.000 jude (2008). Ju häädstää is Beijing. Ju Föölksrepubliik Schiina heet 22 prowinse (saner Taiwan), fjauer komuune, fiiw autonoom regioone (Baner Mongolei, Guangxi, Ningxia, Tibeet an Xinjiang) än twaane sonerferwaltungsregioone.


Schiile, amtlik ju Republiik foon Schiile is en löön öön e sööwäst foon Söö'ameerika. Dat heet 16.763.470 jude (2008). Ju häädstää is Santiago de Chile.


Anhui (üüb Schiineesk: 安徽省 Ānhuī Shěng [án.xwéi]) as en prowins uun det Folksrepubliik faan Schiina. At prowins leit uun a uast faan't lun. Uun a nuurduast leit det Jiangsu Prowins, uun a süüduast det Zhejiang Prowins, uun a süüdwaast lei dön Jiangxi an Hubei Prowinsen an uun a nuurdwaast leit det Henan Prowins. Det hee 59.500.468 lidj (2010). At hoodsteed faan't prowins as Hefei. De Jangtse Struum leept troch't prowins. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Det letst folksteeling wiar uun't juar 2010: efter a resultooten hee't prowins 59.500.468 lidj: 30.245.513 diarfaan san karmen an 29.254.955 wüfhööd. China: Administrative Division, citypopulation.de China: Anhui, citypopulation.de Anhui Sheng: Province in China, citypopulation.de


Fujian (üüb Schiineesk: 福建省 (Mandarin) Fújiàn Shěng [fǔtɕjɛ̂n] harke tu?/i, (Süüd-Min) Hók-gióng) as en prowins uun det Folksrepubliik faan Schiina. At prowins leit uun a süüduast faan't lun. Uun a nuurd leit det Zhejiang Prowins, uun a süüd an süüduast det Taiwan-Struat, uun a süüdwaast det Guangdong Prowins an uun a waast det Jiangxi Prowins. Det hee 36.894.217 lidj (2010). At hoodsteed faan't prowins as Fuzhou. De Min Struum leept troch a nuurd faan't prowins an iin uun det Uastschineesk Sia. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Mandarin as at amtelk spriik uun't prowins. Föl lidj uun't prowins snaake ian faan dön Min Spriiken. Det Hakka Spriik as uk uun't prowins snaaket. China: Administrative Division, citypopulation.de China: Fujian, citypopulation.de


Angoola Angoola [aŋˈgo:la] es en lön' ön di sürweest fan Aafrika.


Dakar as en steed uun de aafrikoons stoot Seenegal. At steed as at hoodsteed faan't lun. Det leit uun a waast faan't lun. Det hee 2.646.503 lidj (2013). Det as uk at hoodsteed faan det Dakar Regiuun. Gorée www.citypopulation.de


Nairobi as en steed uun de aafrikoons stoot Keenia. At steed as at hoodsteed faan't lun. Det leit uun a süüd faan't lun. Det hee 3.133.518 lidj (2009). Det as uk at hoodsteed faan det Nairobi Prowins. www.citypopulation.de Kenya Meteorological Department: Klimainformationen Nairobi. World Meteorological Organization, ufrepen de 27. Oktuuber 2012.


A Liibanon, amtelk det Libaneesk Republiik (üüb Araabsk: لبنان Lubnān an الجمهورية اللبنانية al-Jumhūrīyah al-Lubnānīyah) as en lun uun a waast faan Aasien. At lun hee 6.006.668 iinwenern (2017). At hoodsteed as Beirut. At lun hee aacht guwernementen. Lebanon, citypopulation.de


A Hiaringsoortigen (Clupeiformes) san en ordning faan bianfasker (Osteichthyes). At jaft tau onerordningen, seeks familjin, 84 gatingen an amanbi 400 slacher. Onerordning Denticipitoidei Tustji-Hiaringer (Denticipitidae) Onerordning Clupeoidei, (amanbi 400 slacher) Sardelen (Engraulidae) Onerordning Coiliinae Onerordning Engraulinae Wulewshiaringer (Chirocentridae) Eeksbükhiaringer (Pristigasteridae) Onerordning Pristigasterinae Onerordning Pelloninae Trinjenamhiaringer (Dussumieriidae) Gatingen Dussumieria und Etrumeus Onerordning Spratelloidinae Hiaringer (Clupeidae) Onerordning Clupeinae Onerordning Ehiravinae Onerordning Alosinae Onerordning Dorosomatinae Commons: Hiaringsoortigen – Saamling faan biljen of filmer Wikispecies hee en artiikel tu: Hiaringsoortigen


E Haliie sän lidj, ee ooder wääni skotsed marschailööne feer e aawers, wat bai stöörmflööde auerswomed warde kun. Jä laie öön dat nöördfreesk heef bi e aawer foon e Nöördsii foon Sleeswich-Holstian än ok bi e aawer foon e sii öön Däänemark. Et jääft tiin ailööne, wat en krais am dat Pelwerem Ailöön föörme. Däling wone jude uwe sääben foon e Hallie. E Haliie sän e Nees e Huuge e Grööe Uallöön Lidj Moor Hamborger Halii Saruug Sööfaol Nöörderuug Haabel Stöörmflööd 1962


New Mexico [nu ˈmɛk.si.koʊ] as en diiljstoot foon da Feriind Stoote. E diiljstoot läit önj't söödweesten foon't lönj. Dåt heet 2.096.829 manschne (2019). E hoodstää foon e diiljstoot as Santa Fe. New Mexico as di füftgrutste diiljstoot önj da Feriind Stoote. E Rocky Mountains lade önj't nordweesten foon e diiljstoot. E Great Plains lade önj't ååsten. Da tiin grutst stääse önj e diiljstoot san: New Mexico heet 33 counties: Kiik uk deer: List foon counties önj New Mexico BER CAT CHA CIB COL CUR DEB DOÑ EDD GRA GUA HAR HID LEA LIN LAL LUN MCK MOR OTE QUA RIO ROO SDV SJU SMI SFE SIE SOC TAO TOR UNI VAL USA: States, citypopulation.de USA: New Mexico, citypopulation.de 34-106Koordinaaten: 34° N, 106° W


Eider E Eider is en 188 km long struum öön Sleeswich-Holstian. Hi is de longst struum öön’t bundeslöön. Ju maost tid foon’t iir 811 bit 1864 waos e Eider e söögräns foon Däänemark. Et hääd foon'e struum lait bi Wattenbek, wat öön'e söö foon Kiil is. Dän laapt e struum to'e wäst in öön'e Nöördsii öön'e naide foon Töning. En dial foon'e struum bilet e söögräns foon e Krais Nöördfreesklöön.


Det Arta Regiuun (üüb Fraansöösk: La Région d'Arta, üüb Araabsk: إقليم عرتا ʾIqlīm ʿArtā, üüb Somaali: Gobolka Carta) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Dschibuuti. Det leit uun a süüd faan’t lun. Uun a nuurdwaast leit at Golf faan Tadjoura, uun a nuurduast det Dschibuuti Steed Regiuun, uun a uast det Somaalilun dial faan Somaalia, uun a süüduast det Ali Sabieh Regiuun an uun a süüdwaast det Dikhil Regiuun. Det hee 72.200 lidj (2018). At hoodsteed faan't regiuun as Arta. Arta Chebele Damerdjog Nagâd Ouéah At regiuun hee een distrikt: Arta Djibouti: Regions, citypopulation.de


Det Dikhil Regiuun (üüb Fraansöösk: La Région de Dikhil, üüb Araabsk: إقليم دخيل ʾIqlīm Dikhīl) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Dschibuuti. Det leit uun a süüdwaast faan’t lun. Uun a nuurduast leit det Tadjourah Regiuun, uun a uast lei dön Arta an Ali Sabieh Regiuunen, an uun a süüd an waast leit Ethioopien. Det hee 105.300 lidj (2018). At hoodsteed faan't regiuun as Dikhil. At uastdial faan de Abbe-Sia leit uun a waast faan't regiuun. Dikhil Yoboki At regiuun hee 4 distrikten: As Eyla Dikhil Galafi Yoboki Djibouti: Regions, www.citypopulation.de


Det Obock Regiuun (üüb Fraansöösk: La Région d'Obock, üüb Araabsk: إقليم أوبوك ʾIqlīm ʾŪbūk) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Dschibuuti. Det leit uun a nuurduast faan’t lun. Uun a nuurduast leit a Baab al-Mandab (wat det Ruad Sia an a Golf faan Aaden ferbant), uun a süüduast a Golf faan Tadjourah, uun a süüdwaast det Tadjourah Regiuun an uun a nuurdwaast Eritrea. Det hee 50.100 lidj (2018). At hoodsteed faan't regiuun as Obock. Obock Bissidito Dallayi Fillakouba Khôr Angar Moulhoulé At regiuun hee 3 distrikten: Khôr Angar - uun a maden. Moulhoule - uun a nuurd. Obock - uun a süüd. Route National 15 Route National 16 Djibouti: Regions, citypopulation.de


Det Tadjourah Regiuun (üüb Fraansöösk: La Région de Tadjourah, üüb Araabsk: إقليم تاجورة ʾIqlīm Tājūra) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Dschibuuti. Det leit uun a nuurduast faan’t lun. Uun a nuurduast lei Eritrea an det Obock Regiuun, uun a süüduast leit a Golf faan Tadjourah, uun a süüdwaast lei det Arta Regiuun an det Dikhil Regiuun an uun a nuurdwaast leit Ethioopien. Det hee 121.000 lidj (2018). At hoodsteed faan't regiuun as Tadjourah. A Asalsia leit uun a süüd faan't regiuun. Tadjourah Adaylou Balho Dorra Randa Sagallou At regiuun hee 8 distrikten: Adailou Balho Dadda'to Dorra Lac Asal Mousa Ali Randa Tadjourah Djibouti: Regions, citypopulation.de


Arta (üüb Araabsk: أرتا ʿArtā, üüb Somaali: Carta) as en steed uun de aafrikoons stoot Dschibuuti. At steed leit uun a süüduast faan't lun, amanbi 35 km tu a waast faan't steed Dschibuuti. Det hee 11.043 lidj (2011). Det as at hoodsteed faan det Arta Regiuun.


Dikhil as en steed uun de aafrikoons stoot Dschibuuti. At steed leit uun a süüd faan’t lun, amanbi 100 km tu a süüdwaast faan’t steed Dschibuuti an 12 km tu a nuurd faan’t grens mä Ethioopien. Det hee 54.000 lidj. Det as at hoodsteed faan det Dikhil Regiuun.


Obock (üüb Araabsk: أوبوك Ūbūk) as en steed uun de aafrikoons stoot Dschibuuti. At steed leit uun a nuurduast faan’t lun. Det hee 11.706 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan det Obock Regiuun. www.citypopulation.de


Tadjourah (üüb Araabsk: تاجورة Tājūra) as en steed uun de aafrikoons stoot Dschibuuti. At steed leit uun a nuurd faan’t lun. Det hee 14.820 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan det Tadjourah Regiuun. www.citypopulation.de


Ali Sabieh (üüb Araabsk: علي صبيح ʿAlī Ṣabiyaḥ, üüb Somaali: Cali Sabiix) as en steed uun de aafrikoons stoot Dschibuuti. At steed leit uun a süüduast faan’t lun, amanbi 93 km tu a süüdwaast faan’t steed Dschibuuti an amanbi 10 km tu a nuurd faan’t grens mä Ethioopien. Det hee 37.939 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan det Ali Sabieh Regiuun. www.citypopulation.de


Ouahigouya as en steed uun de aafrikoons stoot Burkiina Faaso. At steed leit uun a nuurd faan’t lun, amanbi 182 km tu a nuurdwaast faan Ouagadougou. Det hee 73.153 lidj (2006). Det as at hoodsteed faan det Nord Regiuun an det Yatenga Prowins. www.citypopulation.de


Ziniaré as en steed uun de aafrikoons stoot Burkiina Faaso. At steed leit uun a maden faan’t lun, amanbi 34 km tu a nuurduast faan Ouagadougou. Det hee 18.619 lidj (2006). Det as at hoodsteed faan det Plateau-Central Regiuun an det Oubritenga Prowins. Blaise Compaoré, president faan Burkiina Faaso. www.citypopulation.de


Dori as en steed uun de aafrikoons stoot Burkiina Faaso. At steed leit uun a nuurd faan’t lun. Det hee 21.078 lidj (2006). Det as at hoodsteed faan det Sahel Regiuun an det Séno Prowins. At steed leit bi't krüsing faan dön Route Nationale 3 an Route Nationale 23. www.citypopulation.de


Gaoua as en steed uun de aafrikoons stoot Burkiina Faaso. At steed leit uun a süüdwaast faan’t lun. Det hee 25.104 lidj (2006). Det as at hoodsteed faan det Sud-Ouest Regiuun an det Poni Prowins. At steed leit bi dön Route Nationale 11 an Route Nationale 12. www.citypopulation.de


Abengourou as en steed uun de aafrikoons stoot at Elfenbianküst. At steed leit uun a süüduast faan’t lun. Det hee 164.944 lidj (2014). Det as at hoodsteed faan de Comoé Distrikt an det Indénié-Djuablin Regiuun. www.citypopulation.de


Lambaréné as en steed uun de aafrikoons stoot Gabuun. At steed leit uun a waast faan’t lun. Det hee 38.775 lidj (2013). Det as at hoodsteed faan det Moyen-Ogooué Prowins. Uun Lambaréné hee de Nobelprisdreeger Albert Schweitzer üs dochter werket. Daaling stäänt diar at 'Albert-Schweitzer-Spital', diar faan ferianer uun Sjiisklun an a Sweits onerhäälen wurt. www.citypopulation.de


Mouila as en steed uun de aafrikoons stoot Gabuun. At steed leit uun a süüdwaast faan’t lun. Det hee 36.061 lidj (2013). Det as at hoodsteed faan det Ngounié Prowins. www.citypopulation.de


Tchibanga as en steed uun de aafrikoons stoot Gabuun. At steed leit uun a süüdwaast faan’t lun. Det hee 30.042 lidj (2013). Det as at hoodsteed faan det Nyanga Prowins. www.citypopulation.de


Makokou as en steed uun de aafrikoons stoot Gabuun. At steed leit uun a nuurduast faan’t lun. Det hee 20.653 lidj (2013). Det as at hoodsteed faan det Ogooué-Ivindo Prowins. www.citypopulation.de


Koulamoutou as en steed uun de aafrikoons stoot Gabuun. At steed leit uun a uast faan’t lun. Det hee 25.651 lidj (2013). Det as at hoodsteed faan det Ogooué-Lolo Prowins. www.citypopulation.de


Port-Gentil as en steed uun de aafrikoons stoot Gabuun. At steed leit uun a waast faan’t lun. Det hee 136.462 lidj (2013). Det as at hoodsteed faan det Ogooué-Maritime Prowins. www.citypopulation.de


Oyem as en steed uun de aafrikoons stoot Gabuun. At steed leit uun a nuurd faan’t lun. Det hee 60.685 lidj (2013). Det as at hoodsteed faan det Woleu-Ntem Prowins. www.citypopulation.de


Cibitoke as en steed uun de aafrikoons stoot Burundi. At steed leit uun a nuurdwaast faan't lun. Det as at hoodsteed faan det Cibitoke Prowins. Det hee 23.885 lidj (2008). www.citypopulation.de


Gitega as en steed uun de aafrikoons stoot Burundi. At steed leit uun a maden faan't lun. Det as at hoodsteed faan det Gitega Prowins. Det hee 41.944 lidj (2008). www.citypopulation.de


Karuzi as en steed uun de aafrikoons stoot Burundi. At steed leit uun a nuurduast faan't lun. Det as at hoodsteed faan det Karuzi Prowins. Det hee 10.317 lidj (2008). www.citypopulation.de


Kayanza as en steed uun de aafrikoons stoot Burundi. At steed leit uun a nuurdwaast faan't lun. Det as at hoodsteed faan det Kayanza Prowins. Det hee 21.767 lidj (2008). www.citypopulation.de


Kirundo as en steed uun de aafrikoons stoot Burundi. At steed leit uun a nuurd faan't lun. Det as at hoodsteed faan det Kirundo Prowins. Det hee 10.024 lidj (2008). www.citypopulation.de


Makamba as en steed uun de aafrikoons stoot Burundi. At steed leit uun a süüd faan't lun. Det as at hoodsteed faan det Makamba Prowins. Det hee 9396 lidj (2008). www.citypopulation.de


Muramvya as en steed uun de aafrikoons stoot Burundi. At steed leit uun a waast faan't lun. Det as at hoodsteed faan det Muramvya Prowins. Det hee 5458 lidj (2008). www.citypopulation.de


Muyinga as en steed uun de aafrikoons stoot Burundi. At steed leit uun a nuurduast faan't lun. Det as at hoodsteed faan det Muyinga Prowins. Det hee 9609 lidj (2008) www.citypopulation.de


Mwaro as en steed uun de aafrikoons stoot Burundi. At steed leit uun a waast faan't lun. Det as at hoodsteed faan det Mwaro Prowins. Det hee 2403 lidj (2008) www.citypopulation.de


Ngozi as en steed uun de aafrikoons stoot Burundi. At steed leit uun a nuurd faan't lun. Det as at hoodsteed faan det Ngozi Prowins. Det hee 39.884 lidj (2008). www.citypopulation.de


Rumonge as en steed uun de aafrikoons stoot Burundi. At steed leit uun a süüdwaast faan't lun. Det as at hoodsteed faan det Rumonge Prowins. Det hee 35.931 lidj (2008). www.citypopulation.de


Rutana as en steed uun de aafrikoons stoot Burundi. At steed leit uun a süüduast faan't lun. Det as at hoodsteed faan det Rutana Prowins. Det hee 5865 lidj (2008). www.citypopulation.de


Ruyigi as en steed uun de aafrikoons stoot Burundi. At steed leit uun a uast faan't lun. Det as at hoodsteed faan det Ruyigi Prowins. Det hee 7139 lidj (2008). www.citypopulation.de


Molepolole as en steed uun de aafrikoons stoot Botsuana. At steed leit uun a süüd faan't lun. Det hee 66.466 lidj (2011). www.citypopulation.de


Francistown as en steed uun de aafrikoons stoot Botsuana. At steed leit uun a uast faan't lun. Det hee 98.961 lidj (2011). www.citypopulation.de


Maun as en steed uun de aafrikoons stoot Botsuana. At steed leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 60.263 lidj (2011). www.citypopulation.de


Ramotswa as en steed uun de aafrikoons stoot Botsuana. At steed leit uun a süüd faan't lun. Det hee 28.952 lidj (2011). www.citypopulation.de


Odienné as en steed uun de aafrikoons stoot at Elfenbianküst. At steed leit uun a nuurdwaast faan’t lun. Det hee 42.173 lidj (2014). Det as at hoodsteed faan de Denguélé Distrikt an det Kabadougou Regiuun. www.citypopulation.de


Gagnoa as en steed uun de aafrikoons stoot at Elfenbianküst. At steed leit uun a süüd faan’t lun. Det hee 160.465 lidj (2014). Det as at hoodsteed faan de Gôh-Djiboua Distrikt an det Gôh Regiuun. www.citypopulation.de


Dimbokro as en steed uun de aafrikoons stoot at Elfenbianküst. At steed leit uun a süüduast faan’t lun. Det hee 48.860 lidj (2014). Det as at hoodsteed faan de Lacs Distrikt an det N'zi Regiuun. www.citypopulation.de


Dabou as en steed uun de aafrikoons stoot at Elfenbianküst. At steed leit uun a süüduast faan’t lun. Det hee 61.942 lidj (2014). Det as at hoodsteed faan de Lagunes Distrikt an det Grands-Ponts Regiuun. www.citypopulation.de


Man as en steed uun de aafrikoons stoot at Elfenbianküst. At steed leit uun a waast faan’t lun. Det hee 149.041 lidj (2014). Det as at hoodsteed faan de Montagnes Distrikt an det Tonkpi Regiuun. www.citypopulation.de


Kumasi as en steed uun de aafrikoons stoot Ghaana. Det leit uun a süüd faan't lun. Det as at hoodsteed faan det Ashanti Regiuun. Det hee 2.035.064 lidj (2010). www.citypopulation.de


Nzérékoré as en steed uun de aafrikoons steed Guinea. At steed leit uun a süüd faan't lun. Det as at hoodsteed faan det Nzérékoré Regiuun. Det hee 195.330 lidj (2014). www.citypopulation.de


Kankan as en steed uun de aafrikoons steed Guinea. At steed leit uun a uast faan't lun. Det as at hoodsteed faan det Kankan Regiuun. Det hee 194.671 lidj (2014). Williams Sassine (1944-1997), skriiwer. www.citypopulation.de


Kindia as en steed uun de aafrikoons steed Guinea. At steed leit uun a uast faan't lun. Det as at hoodsteed faan det Kindia Regiuun. Det hee amanbi 135.000 lidj (2014). www.citypopulation.de


Boké as en steed uun de aafrikoons stoot Guinea. At steed leit uun a waast faan't lun. Det as at hoodsteed faan det Boké Regiuun an det Boké Prefektüür. Det hee 61.758 lidj (2014). www.citypopulation.de


Labé as en steed uun de aafrikoons steed Guinea. At steed leit uun a nuurd faan't lun. Det as at hoodsteed faan det Labé Regiuun. Det hee amanbi 90.000 lidj (2014). Koumanthio Zeinab Diallo (1956-), skriiwer. www.citypopulation.de


Ārichsem es dit taust-litjist Tērp ön di Gimiindi Söl. Bluat Munkmēsk es jit litjer. Dat Tērp liit twesken Muasem en Kairem, ombi 1,5 km weestern fan Muasem. Di Gurthair ken em man fan tau Siren se: Hur Hüsen staan, dit es litj. Diar uuni ombi 350 Mensken. Man Ārichsem es san rocht Buerntērp, en sa es dit Lön ombi, wat diartö jert, 679 Hektar gurt. Em heer ütfünen, dat diar al sent Düüsenden fan Jaaren Mensken uunit haa. Hat jeft sagoor Spöören fan Lir, wat jam diar dial leten haa, üs di niin Nomaden muar wiis wel. Des Tiren jit Neolithikum en wiar mendstens 4000 Jaaren fuarof. 1462 es töjerst wat aur Ārichsem āpskrefen uuren, en dit wiar iin ön en Tins- of Stjüürenbok. Ön't 17. Jaarhönert sen masi Lir fan't Tērp üp Wālfangskepen mefaart, en fan dit Jil diarfan sen di ual Koptainshüsen, wat et jit jeft, becht uuren. Wan dit me di Feskerii wesen wiar, sen masi Mensken wechgingen, en di Rest forsjukt höm ön Lönwertskep. Dit es man ek olter gur gingen, aurdat masi Aarber fan Storemflöören kaputgiar, en sa wiar Ārichsem en ārem Tērp. 1937 es en Koog becht uuren, wat fan Tinem bit hen tö


Faranah as en steed uun de aafrikoons steed Guinea. At steed leit uun a maden faan't lun. Det as at hoodsteed faan det Faranah Regiuun. Det hee amanbi 60.000 lidj (2014). Ahmed Sékou Touré (1922-1984), iarst president faan Guinea. www.citypopulation.de


Mamou as en steed uun de aafrikoons steed Guinea. At steed leit uun a waast faan't lun. Det as at hoodsteed faan det Mamou Regiuun. Det hee amanbi 65.000 lidj (2014). www.citypopulation.de


Quinhámel as en steed uun de aafrikoons stoot Guinea-Bissau. At steed leit uun a waast faan’t lun. Det as at hoodsteed faan det Biombo Regiuun. Det hee 5825 lidj (2009). Guinea-Bissau, www.citypopulation.de


Bolama as en steed uun de aafrikoons stoot Guinea-Bissau. At steed leit uun a waast faan’t lun. Det as at hoodsteed faan det Bolama Regiuun. Det hee 5026 lidj (2009). www.citypopulation.de


Gabú (iar Nova Lamego) as det naistgratst steed uun de aafrikoons stoot Guinea-Bissau. At steed leit uun a uast faan’t lun. Det as at hoodsteed faan det Gabú Regiuun. Det hee 43.556 lidj (2009). www.citypopulation.de


Farim as en steed uun de aafrikoons stoot Guinea-Bissau. At steed leit uun a nuurd faan’t lun. Det as at hoodsteed faan det Oio Regiuun. Det hee 9005 lidj (2009). www.citypopulation.de


Buba as en steed uun de aafrikoons stoot Guinea-Bissau. At steed leit uun a waast faan’t lun. Det as at hoodsteed faan det Quinara Regiuun. Det hee 7898 lidj (2009). www.citypopulation.de


Catió as en steed uun de aafrikoons stoot Guinea-Bissau. At steed leit uun a süüdwaast faan’t lun. Det as at hoodsteed faan det Tombali Regiuun. Det hee 5081 lidj (2009). Guinea-Bissau, www.citypopulation.de


Det Koulikoro Regiuun (üüb Bambara: ߞߎߟߌߞߏߙߏ ߘߌߣߋߖߊ Kulikɔrɔ Dineja, üüb Fraansöösk: Région de Koulikoro) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Maali. At regiuun leit uun a süüdwaast faan't lun. Uun a nuurd leit Mauretaanien, uun a uast det Ségou Regiuun, uun a süüduast det Sikasso Regiuun, uun a süüdwaast Guinea an uun a waast det Kayes Regiuun. Det Bamako Regiuun as en enklaawe uun a süüd faan't regiuun. Det hee 2.422.108 lidj (2009). At hoodsteed as Koulikoro. Hög struumer luup troch't regiuun: de Niiger Struum, de Baoulé, de Sankarani, de Bagoé, de Bani an de Bafing. Det Koulikoro Regiuun hee sööwen kreiser (üüb Fraansöösk: cercles), wat iin uun komuunen diald wurd: www.citypopulation.de Mali: Administrative Division, citypopulation.de


Raantem es sawat üs freemer fuar di üđer Uast-Tērper fan di Gimiindi Söl, aurdat et ön't süđern Hualevailön liit, wat jerer "Hörnem" nēmt waar. Man en ken't uk sa biluki, dat di Dik fan Raantem-Beken di Interesen töhop bringt. Ön't Jaar 2008 es di ual Gimiindi Raantem āpfeelen, aurdat di wat üđers maaket her üs wat di Iinuuners sair her. Hat uur hol sair, dat Raantem sin Naam fan di Gothair Ran heer. Hat jeft man jit en iinfacher Versioon, en des kumt diarfan, dat Raantem bi di Kant (Dütsk Rand of jerer uk Rant) liit. Sa kür "Rant" me "um" fuar Plaats töhöpkemen wiis. Nai bi Raantem skel, sa fuul üs em fan Skreftsteken fan't 18. Jaarhönert weet, en Öörtwal wesen wiis, ek olter fuul üđers üs Tinem-Borig. Des skel man al tö des Tir öner di Dünemer lair haa, en mesken es di deling al lung ön di Nuurđsee forswünen. Üp Kaarten waar Raantem dit jerst Mool ön 1142 iinteeknit, dit wiar en Seekaart. Des Kaart liit deling ön Kopenhaawen. Ön des Kaart es di "Weestersee-Sērk" üs en Seeteeken formorken. Di Raantem Sērk wiar "St. Peter" nēmt. Dit es wichtig, aurdat bluat Hauptsērken achter Petrus jit maast. Raantem


Det Moyen-Chari Regiuun as en regiuun uun de aafrikoons stoot Tschad. At regiuun leit uun a süüd faan't lun. At hoodsteed as Sarh. Det hee 588.008 (2009). www.citypopulation.de


Det Ouaddaï Regiuun (üüb Fraansöösk: La Région du Ouaddaï; üüb Araabsk: منطقة وداي Minṭaqātu Waddāy) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Tschad. At regiuun leit uun a uast faan't lun. At hoodsteed as Abéché. Det hee 721.166 lidj (2009). At regiuun hee trii departmenten. www.citypopulation.de


Det Salamat Regiuun (üüb Fraansöösk: La Région du Salamat; üüb Araabsk: منطقة سلامات Minṭaqātu Salāmāt) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Tschad. At regiuun leit uun a süüduast faan't lun. At hoodsteed as Am Timan. Det hee 302.301 lidj (2009). At regiuun hee trii departmenten. www.citypopulation.de


Det Sila Regiuun (üüb Fraansöösk: La Région du Sila; üüb Araabsk: منطقة سيلا Minṭaqātu Sīlā) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Tschad. At regiuun leit uun a süüduast faan't lun. At hoodsteed as Goz Beïda. Det hee 387.461 lidj (2009). At regiuun hee tau departmenten. At regiuun wurd 2008 grünjlaanjen. www.citypopulation.de


Det Tandjilé Regiuun as en regiuun uun de aafrikoons stoot Tschad. At regiuun leit uun a süüdwaast faan't lun. At hoodsteed as Laï. Det hee 661.906 lidj (2009). At regiuun hee trii departmenten. www.citypopulation.de


Det Tibesti Regiuun (üüb Fraansöösk: La Région du Tibesti; üüb Araabsk: منطقة تبستي Minṭaqātu Tibastī) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Tschad. At regiuun leit uun a nuurdwaast faan't lun. At hoodsteed as Bardaï. Det hee 25.483 lidj (2009). At regiuun hee tau departmenten. Tu Tibesti Est (Uast) hiar fjauer onerprefektüüren: Aouzou, Bardaï, Yebbi-Bou an Zoumri. Tu Tibesti Ouest (Waast) hiar trii: Zouar, Wour, Goubonne At regiuun wurd 2008 grünjlaanjen. www.citypopulation.de


Det Wadi Fira Regiuun as en regiuun uun de aafrikoons stoot Tschad. At regiuun leit uun a uast faan't lun. At hoodsteed as Biltine. Det hee 508.383 lidj (2009). At regiuun hee trii departmenten. www.citypopulation.de


Moussoro (üüb Araabsk: موسورو Mūsūrū) as en steed uun de aafrikoons stoot Tschad. At steed leit uun a süüdwaast uun't lun, amanbi 300 km tu a nuurduast faan N'Djamena. Det as at hoodsteed faan det Bahr El Ghazel Regiuun an det Bahr El Ghazel Department. Det hee 24.564 lidj (2009). www.citypopulation.de


Ati (üüb Araabsk: أتي Atī) as en steed uun de aafrikoons stoot Tschad. At steed leit uun a maden faan't lun. Det as at hoodsteed faan det Batha Regiuun. Det hee 20.902 lidj (2009). www.citypopulation.de


Rundi, of uk Kirundi as en bantuspriak, diar faan amanbi 95% faan a minsken uun Burundi snaaket woort. Diar as Rundi bütj Fransöösk at amtsspriak. Det spriak liket det Kinyarwanda uun't naiberlun Ruanda auer a miaten. Wikipedia üüb Rundi


Kinyarwanda, of uk Rwanda as en bantuspriak, diar fööraal uun Ruanda snaaket woort. Hat liket det Rundi uun't naiberlun Burundi auer a miaten. Kinyarwanda as det mamenspriak för a Hutu, Tutsi, Banyamulenge an Twa. Informatjuun auer't spriak bi ethnologue.com (üüb ingelsk)


Benue-Kongo spriaken san en grat skööl faan a Niger-Kongo spriaken, diar süüdelk faan a Sahara snaaket wurd. Tuup mä Kwa hiar jo tu't Süüd-Volta skööl faan a Niger-Kongo spriaken. Det gratst skööl diar uun san a Bantuspriaken. Iindialang efter Williamson-Blench, 2000 Benue-Kongo Waast-Benue-Kongo spriaken (fööraal uun Beniin an Nigeeria) Yoruboid Edoid Akokoid Igboid Nupoid Idomoid Uast-Benue-Kongo spriaken Platoid (Madel-Nigeeria) Kainji Plateau spriaken Tarokoid Jukunoid Bantoid-Cross spriaken Cross-River spriaken Bantoid Nuurd-Bantoid Dakoid Mambiloid Süüd-Bantoid Jarawoid Tivoid Ekoid Gäärslun spriaken mä: Ngemba, ... Bantu Bernd Heine an Derek Nurse (ütjden): African Languages. An Introduction. Cambridge University Press 2000. Diar uun: Kay Williamson an Roger Blench: Niger-Congo. List faan Benue-Kongo spriaken bi Ethnologue


De Ancuabe Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Ancuabe) as en distrikt faan det Cabo Delgado Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a süüduast faan't prowins. Hi hee 164.114 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Ancuabe. A distrikt hee trii kreiser (üüb Portugiisk:Postos Administrativos): Ancuabe, wat a steeden Ancuabe, Chiote an Nacuale hee. Metoro, wat a steeden Metoro an Salave hee. Meza, wat a steeden Campine, Meza, Minhuene an Nanju hee. Mozambique, citypopulation.de


At komoorsk spriak (Shikomor of uk Shimasiwa ("spriak faan a eilunen")) as bütj fransöösk an araabisk ian faan trii amtsspriaken üüb a Komooren an det mamenspriak faan bal aal a 800.000 iinwenern diar. Komoorsk woort uun araabisk skraft skrewen, man at jaft diar uk en latiinsk skraft för. Komoorsk as nai mä Swahili. Arke eilun hää hör aanj spriakwiis: Grande Comore - Shingazidja Anjouan - Shindzuani Mohéli - Shimwali Mayotte - Shimaore Shingazidja bi Ethnologue. Shindzuani bi Ethnologue. Mohéli bi Ethnologue. Shimaore bi Ethnologue.


Ancuabe as en steed uun de aafrikoons stoot Mosambik. Det leit uun a nuurduast faan't lun, uun det Cabo Delgado Prowins. Det hee 12.561 lidj (1997). Det as at hoodsteed faan de Ancuabe Distrikt.


De Balama Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Balama) as en distrikt faan det Cabo Delgado Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a süüdwaast faan't prowins. Det hee 180.957 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Balama. A distrikt hee fjauer kreiser (üüb Portugiisk:postos administrativos): Balama, wat a steeden Balama, Muripa an Ntete hee. Impiiri, wat a steeden Namara an Savaca hee. Kuékué, wat a steeden Jamira an Tauane hee. Mavala, wat a steeden Mavala an Mpaka hee. Mozambique, citypopulation.de


De Báruè Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Báruè) as en distrikt faan det Manica Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a nuurdwaast faan't prowins. Hi hee 185.179 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Catandica. A distrikt hee trii kreiser (üüb Portugiisk:postos administrativos): Catandica, wat a steeden Chivalo, Inhazonia an Tsacale hee. Choa, wat a steeden Choa an Nhauroa hee. Nhampassa, wat a steeden N'Fudzi an Nhanssacara hee. Mozambique, citypopulation.de


Massenya (üüb Araabsk: ماسينيا Māsīnyā) as en steed uun de aafrikoons stoot Tschad. At steed leit uun a süüdwaast faan't lun. Det as at hoodsteed faan det Chari-Baguirmi Regiuun an det Baguirmi Department. Det hee 3227 lidj (2009). www.citypopulation.de


Ludwigslust-Parchim as en lunkreis uun Mecklenborag-Föörpomern. Hi as di öödergratst lunkreis uun Sjiisklun. Sin kreisstääd as Parchim. Dialen faan a ferwaltang sat uk uun Ludwigslust. Amtfrei gemeenen Boizenburg/Elbe, Stääd * (10.630) Hagenow, Stääd * (11.968) Lübtheen, Stääd (4789) Ludwigslust, Stääd * (12.267) Parchim, Stääd * (18.074) Amten mä steeden an gemeenen * (diar sat at ferwaltang) Statistisches Amt M-V – Bevölkerungsstand der Kreise, Ämter und Gemeinden 2017 (XLS-Datei) (Iinwenertaalen huuchreegent efter 2011). (Halep üüb sjiisk) Commonskategorii: Ludwigslust Parchim – Saamlang faan bilen of filmer


Baía Farta De Baía Farta Kreis as en kreis uun det Benguela Prowins faan Angoola. A kreis leit uun a süüdwaast faan't prowins. Hi hee 102.989 lidj (2014). At hoodsteed as Baía Farta.


Balombo De Balombo Kreis as en kreis uun det Benguela Prowins faan Angoola. A kreis leit uun a nuurduast faan't prowins. Hi hee 99.321 lidj (2014). At hoodsteed as Balombo.


Daloa as en steed uun de aafrikoons stoot at Elfenbianküst. At steed leit uun a süüdwaast faan’t lun. Det hee 245.360 lidj (2014). Det as at hoodsteed faan de Sassandra-Marahoué Distrikt an det Haut-Sassandra Regiuun. www.citypopulation.de


Korhogo as en steed uun de aafrikoons stoot at Elfenbianküst. At steed leit uun a nuurd faan’t lun. Det hee 243.048 lidj (2014). Det as at hoodsteed faan de Savanes Distrikt an det Poro Regiuun. www.citypopulation.de


New York [nu ˈjɔɹk] as en diiljstoot foon da Feriind Stoote. E diiljstoot läit önj't nordååsten foon't lönj. Dåt heet 19.453.561 manschne (2019). E hoodstää foon e diiljstoot as New York City. Dåt grutst ailönj önj New York as Long Island („Lung Ailönj“). Da tiin grutst stääse önj e diiljstoot san: De stoot New York heet 62 counties: Kiik uk deer: List foon counties önj New York New York City New York County USA: States, citypopulation.de USA: New York, citypopulation.de 43.116666666667-75.95Koordinaaten: 43° 7′ N, 75° 57′ W


De Angoche Distrikt as en distrikt faan det Nampula Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a süüduast faan't prowins. Hi hee 399.092 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Angoche. A distrikt hee fjauer kreiser (üüb Portugiisk:postos administrativos): Angoche, wat at steed Angoche hee. Aube, wat a steeden Aube an Catambo hee. Boila-Nametoria, wat a steeden Boila, Nabruma an Malapa hee. Namaponda, wat at steed Namaponda hee. Mozambique, citypopulation.de


Det Nord-Kivu Prowins as en prowins uun de aafrikoons stoot det Demokraatisk Republiik Kongo. Det hee 6.655.000 lidj (2015). At hoodsteed as Goma. www.citypopulation.de


Atar (üüb Araabsk: أطار Aṭār) as en steed uun de aafrikoons stoot Mauretaanien. At steed leit uun a nuurdwaast faan't lun. Det as at hoodsteed faan det Adrar Regiuun. Det hee 25.190 lidj (2013). www.citypopulation.de


Det Dakhlet Nouadhibou Regiuun (üüb Araabsk: ولاية داخلة نواذيبو Wilāya Dakhlat Nuwādhībū) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Mauretaanien. At regiuun leit uun a waast faan’t lun. Det hee 123.779 lidj (2013). At hoodsteed as Nouadhibou.


Det Gorgol Regiuun (üüb Araabsk: ولاية كوركول Wilāya Kūrkūl) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Mauretaanien. At regiuun leit uun a süüdwaast faan’t lun. Det hee 335.917 lidj (2013). At hoodsteed as Kaédi. Det Gorgol Regiuun hee fjauer departmenten: Kaédi Maghama M'Bout Monguel


Det Guidimaka Regiuun (üüb Araabsk: ولاية غيديماغا Wilāya Ghīdīmāghā) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Mauretaanien. At regiuun leit uun a süüdwaast faan’t lun. Det hee 267.029 lidj (2013). At hoodsteed as Sélibabi. Det Guidimaka Regiuun hee tau departmenten: Ould Yengé Sélibabi


Det Hodh Ech Chargui Regiuun (üüb Araabsk: ولاية الحوض الشرقي Wilāya Al-Khūẓ Ash-Sharqī) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Mauretaanien. At regiuun leit uun a süüduast faan’t lun. Det hee 430.668 lidj (2013). At hoodsteed as Néma. Det Hodh Ech Chargui Regiuun hee seeks departmenten: Amourj Bassikounou Djiguenni Néma Oualata Timbedra


Det Hodh El Gharbi Regiuun (üüb Araabsk: ولاية الحوض الغربي Wilāya Al-Khūẓ Al-Gharbī) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Mauretaanien. At regiuun leit uun a süüd faan’t lun. Det hee 294.109 lidj (2013). At hoodsteed as Ayoun el Atrous. Det Hodh El Gharbi Regiuun hee fjauer departmenten: Aïoun El Atrouss Kobenni Tamchekett Tintane


Det Inchiri Regiuun (üüb Araabsk: ولاية إينشيري Wilāya Īnshīrī) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Mauretaanien. At regiuun leit uun a waast faan’t lun. Det hee 19.639 lidj (2013). At hoodsteed as Akjoujt.


Nouakchott-Nord Det Nouakchott-Nord Regiuun (üüb Araabsk: ولاية نواكشوط الشمالية Wilāya Nuwākshūṭ Ash-Shamāliya) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Mauretaanien. At regiuun leit uun a waast faan’t lun. Det hee 366.912 lidj (2013). At hoodsteed as Dar-Naim. Föör 2014 wiar't regiuun dial faan det Nouakchott Regiuun.


Nouakchott-Ouest Det Nouakchott-Ouest Regiuun (üüb Araabsk: ولاية نواكشوط الغربية Wilāya Nuwākshūṭ Al-Gharbiya) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Mauretaanien. At regiuun leit uun a waast faan’t lun. Det hee 165.814 lidj (2013). At hoodsteed as Tevragh-Zeina. Föör 2014 wiar't regiuun dial faan det Nouakchott Regiuun.


Nouakchott-Sud Det Nouakchott-Sud Regiuun (üüb Araabsk: ولاية نواكشوط الجنوبية Wilāya Nuwākshūṭ Al-Janūbiya) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Mauretaanien. At regiuun leit uun a waast faan’t lun. Det hee 425.673 lidj (2013). At hoodsteed as Arafat. Föör 2014 wiar't regiuun dial faan det Nouakchott Regiuun.


Det Tagant Regiuun (üüb Araabsk: ولاية تكانت Wilāya Takānt) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Mauretaanien. At regiuun leit uun a süüd faan’t lun. Det hee 80.962 lidj (2013). At hoodsteed as Tidjikja.


Det Tiris Zemmour Regiuun (üüb Araabsk: ولاية تيرس زمور Wilāya Tīris Zamūr) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Mauretaanien. At regiuun leit uun a nuurd faan’t lun. Det hee 53.261 lidj (2013). At hoodsteed as Zouérat.


Det Trarza Regiuun (üüb Araabsk: ولاية الترارزة Wilāya Al-Trārza) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Mauretaanien. At regiuun leit uun a waast faan’t lun. Det hee 272.773 lidj (2013). At hoodsteed as Rosso.


Toogo Toogo [ˈtoːgo], amtlik ju Toogoisk Republiik (uwe Fransöösk: Togo [tɔˈgo] än République Togolaise) is en staot öön e wäst foon Aafrika. Öön e nöörd lait Burkiina Faaso, öön e uust Beniin, öön e söö ju Atlantik än öön e wäst Ghaana. Et löön heet 7.706.000 jude (2020). E häädstää is Lomé. Togo, citypopulation.de


Mååli as en lönj önj Weest-Aafrika. Jü hoodstää as Bamako.


Det Mopti Regiuun (üüb Bambara: ߡߏߕߌ ߘߌߣߋߖߊ Moti Dineja, üüb Fraansöösk: Région de Mopti) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Maali. At regiuun leit uun a maden faan't lun. Uun a nuurd leit det Timbuktu Regiuun, uun a uast an süüduast Burkiina Faaso, an uun a süüdwaast an waast det Ségou Regiuun. Det hee 2.036.209 lidj (2009). At hoodsteed as Mopti. De Niiger Struum leept troch't regiuun. De huuchst berig uun Maali, de Hombori Berig (1153 m), leit uun a nuurduast faan't regiuun. Det Mopti Regiuun hee aacht kreiser (üüb Fraansöösk: cercles), wat iin uun komuunen diald wurd: www.citypopulation.de Mali: Administrative Division, citypopulation.de


Det Ségou Regiuun (üüb Bambara: ߛߋߓߎ ߘߌߣߋߖߊ Segu Dineja, üüb Fraansöösk: Région de Ségou) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Maali. At regiuun leit uun a süüd faan't lun. Uun a nuurd lei Mauretaanien an det Timbuktu Regiuun, uun a uast det Mopti Regiuun, uun a süüduast Burkiina Faaso, uun a süüd det Sikasso Regiuun an uun a waast det Koulikoro Regiuun. Det hee 2.338.349 lidj (2009). At hoodsteed as Ségou. De Niiger Struum an de Bani Struum luup troch't regiuun. Det Ségou Regiuun hee sööwen kreiser (üüb Fraansöösk: cercles), wat iin uun komuunen diald wurd: www.citypopulation.de Mali: Administrative Division, citypopulation.de


Det Sikasso Regiuun (üüb Bambara: ߛߌߞߊߛߏ ߘߌߣߋߖߊ Sikaso Dineja, üüb Fraansöösk: Région de Sikasso) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Maali. At regiuun leit uun a süüd faan't lun. Uun a nuurdwaast leit det Koulikoro Regiuun, uun a nuurduast det Ségou Regiuun, uun a uast Burkiina Faaso, uun a süüd at Elfenbianküst an uun a waast Guinea. Det hee 2.643.179 lidj (2009). At hoodsteed as Sikasso. At regiuun hee tau grat struumer, wat iin uun de Niiger Struum luup: de Sankarani uun a nuurd an de Bani uun a süüd. Det Sikasso Regiuun hee sööwen kreiser (üüb Fraansöösk: cercles), wat iin uun komuunen diald wurd: www.citypopulation.de Mali: Administrative Division, citypopulation.de


Det Timbuktu Regiuun (üüb Bambara: ߕߎߡߎߕߎ ߘߌߣߋߖߊ Tumutu Dineja, üüb Fraansöösk: Région de Tombouctou) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Maali. At regiuun leit uun a nuurdwaast faan't lun. Det hee 674.793 lidj (2009). At hoodsteed as Timbuktu. De Niiger Struum leept troch a süüd faan't regiuun. At jaft uk uun a süüd tau sian, wat nai bi de Niiger lei: de Oro an de Fati. Det Timbuktu Regiuun hee fiiw kreiser (üüb Fraansöösk: cercles), wat iin uun komuunen diald wurd: www.citypopulation.de Mali: Administrative Division, citypopulation.de At nuurddial diarfaan, Taoudénit, wurd 2016 en regiuun för ham salew.


Det Tahoua Regiuun (üüb Fraansöösk: La Région de Tahoua) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Niiger. At regiuun leit uun a waast faan't lun. Det hee 3.328.365 lidj (2012). At hoodsteed as Tahoua. www.citypopulation.de


De Ruad Sia Bundesstoot (üüb Araabsk: البحر الأحمر ولاية Wilāyat Al-Baḥr Al-Aḥmar) as en bundesstoot uun Sudaan. A bundesstoot leit uun a nuurduast faan't lun. Det hee 1.482.100 lidj (2018). At hoodsteed faan a bundesstoot as Sudaan Huuwen. Sudan, citypopulation.de


Kiffa (üüb Araabsk: كيفة Kīfa) as en steed uun de aafrikoons stoot Mauretaanien. At steed leit uun a süüd faan't lun. Det hee 50.206 lidj (2013). Det as at hoodsteed faan det Assaba Regiuun. www.citypopulation.de


Aleg (üüb Araabsk: ألاك Alāk) as en steed uun de aafrikoons stoot Mauretaanien. At steed leit uun a waast faan't lun. Det as at hoodsteed faan det Brakna Regiuun. Det hee 15.521 lidj (2013). www.citypopulation.de


Nouadhibou (üüb Araabsk: نواذيبو Nuwādhībū, iar Port-Étienne) as en steed uun de aafrikoons stoot Mauretaanien. At steed leit uun a waast faan't lun üüb at uastdial faan det Ras Nouadhibou Hualeweilun. Det as at hoodsteed faan det Dakhlet Nouadhibou Regiuun. Det hee 118.167 lidj (2013). www.citypopulation.de


Kaédi (üüb Araabsk: كيهيدي Kīhīdī) as en steed uun de aafrikoons stoot Mauretaanien. At steed leit uun a süüdwaast faan't lun. Det as at hoodsteed faan det Gorgol Regiuun. Det hee 45.539 lidj (2013). www.citypopulation.de


Sélibabi (üüb Araabsk: سيلبابي Sīlibābī) as en steed uun de aafrikoons stoot Mauretaanien. At steed leit uun a süüdwaast faan't lun. Det as at hoodsteed faan det Guidimaka Regiuun. Det hee 26.420 lidj (2013). www.citypopulation.de


Néma (üüb Araabsk: النعمه Al-Naʿma) as en steed uun de aafrikoons stoot Mauretaanien. At steed leit uun a süüduast faan't lun. Det as at hoodsteed faan det Hodh Ech Chargui Regiuun. Det hee 21.708 lidj (2013). www.citypopulation.de


Mashonaland Central Prowins as en prowins uun de aafrikoons stoot Simbabwe. At prowins leit uun a nuurduast faan’t lun. Det hee 1.152.520 lidj (2012). At hoodsteed as Bindura. At prowins hee aacht distrikten: Bindura Guruve Mazowe Mbire Mount Darwin Muzarabani Rushinga Shamva Zimbabwe: Administrative Division, citypopulation.de


Det Northern Prowins as en prowins uun de aafrikoons stoot Sambia. Uun a nuurdwaast leit det DR Kongo, uun a nuurduast lei Tansaniia an Malaawi, uun a süüduast det Eastern Prowins, uun a süüdwaast det Central Prowins an uun a waast det Luapula Prowins. Det hee 1.105.824 lidj (2010). At hoodsteed as Kasama. Det Northern Prowins hee njüügen distrikten. Det letst folksteeling wiar uun't juar 2010. Efter a resultooten hee't prowins 1.105.824 lidj: 558.973 diarfaan san wüfhööd an 546.851 karmen. Det Bemba Spriik (69.2 %) as det miast spreegen spriik uun't prowins. Zambia, www.citypopulation.de Zambia: Administrative Division, citypopulation.de Zambia: Administrative Division, citypopulation.de Northern: Province in Zambia, citypopulation.de Government of Zambia Central Statistical Office, 2010 Census Population Summaries, s 66 (PDF).. Archiwiaret faan det originool di 14. Nofember 2017. Ufrepen di 14. Maarts 2020.


Det North-Western Prowins as en prowins uun de aafrikoons stoot Sambia. Uun a nuurd leit det DR Kongo, uun a uast det Copperbelt Prowins, uun a süüduast det Central Prowins, uun a süüdwaast det Western Prowins an uun a waast Angoola. Det hee 727.044 lidj (2010). At hoodsteed as Solwezi. Det North-Western Prowins hee njüügen distrikten. Det letst folksteeling wiar uun't juar 2010. Efter a resultooten hee't prowins 727.044 lidj: 368.903 diarfaan san wüfhööden an 358.141 san karmen. Dön Lunda (33.8 %), Kaonde (29.6 %) Spriiken san dön miast spreegen spriiken uun't prowins. Zambia, www.citypopulation.de Zambia: Administrative Division, citypopulation.de Zambia: Administrative Division, citypopulation.de Northwestern: Province in Zambia, citypopulation.de Government of Zambia Central Statistical Office, 2010 Census Population Summaries, s 66 (PDF).. Archiwiaret faan det originool di 14. Nofember 2017. Ufrepen di 14. Maarts 2020.


Det Muchinga Prowins as en prowins uun de aafrikoons stoot Sambia. At prowins leit uun a nuurduast faan't lun. Uun a nuurd leit Tansania, uun a nuurduast Malaawi, uun a süüduast det Eastern Prowins, uun a süüdwaast det Central Prowins, uun a waast det Luapula Prowins an uun a nuurdwaast det Northern Prowins. Det hee 711.657 lidj (2010). At hoodsteed as Chinsali. Det Muchinga Prowins hee sööwen distrikten. Det letst folksteeling wiar uun't juar 2010. Efter a resultooten hee't prowins 711.657 lidj: 361.785 diarfaan san wüfhööd an 349.872 san karmen. Dön Bemba (46.9 %) an Namwanga (20.7 %) Spriiken san dön miast spreegen spriiken uun't prowins. Zambia, www.citypopulation.de Zambia: Administrative Division, citypopulation.de Zambia: Administrative Division, citypopulation.de Muchinga: Province in Zambia, citypopulation.de Government of Zambia Central Statistical Office, 2010 Census Population Summaries, s 66 (PDF).. Archiwiaret faan det originool di 14. Nofember 2017. Ufrepen di 14. Maarts 2020.


Diourbel as en steed uun a waast faan Seenegal. At steed hee 133.705 lidj (2013). Det as at hoodsteed faan det Diourbel Regiuun. www.citypopulation.de


Kaffrine as en steed uun a waast faan Seenegal. At steed hee 39.537 lidj (2013). Det as at hoodsteed faan det Kaffrine Regiuun. www.citypopulation.de


At Amt Feer-Oomram as en amt uun a kreis Nuurdfresklun uun Schleswig-Holstian. Hat as tustendag för a eilunen Fer an Oomram. Uun A Wik sat a ferwaltang, an uun Neebel jaft at diar en bütjensteed faan. Det amt wurd di 01. Janewoore 2007 ütj jo ual amten faan Oomram, Feer-Lun an a stääd Wik tuupslööden. Amt Föhr-Amrum Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2021 (XLS-datei) (Widjerfeerd üüb grünjlaag faan't fulkstäälang 2011) (Halep üüb sjiisk)


Kaolack as en steed uun a waast faan Seenegal. At steed hee 233.708 lidj (2013). Det as at hoodsteed faan det Kaolack Regiuun. www.citypopulation.de


Kédougou as en steed uun a waast faan Seenegal. At steed hee 30.051 lidj (2013). Det as at hoodsteed faan det Kédougou Regiuun. www.citypopulation.de


Kolda as en steed uun a waast faan Seenegal. At steed hee 748.500 lidj (2013). Det as at hoodsteed faan det Kolda Regiuun. www.citypopulation.de


Ellin A. Nickelsen (* 15. April 1956 uun Olersem) as en fering skriiwer an skuulmääster. Efter't abituur bi A Wik hää Ellin uun Hamborag anglistik an germanistik studiaret. Üs assistant teacher wiar't onerwais uun Ingelun an Austraalien. Bi't Friedrich Paulsen-skuul uun Naibel hää't hör naist skuulmääster-preew maaget, an hää do noch flook juaren bi't uniwersiteet faan Kerala uun Indien werket. Sant 1991 wiar Ellin üs skuulmääster uun Nuurdsjiisklun uun a gang, twaalew juar üs skuuldirekter uun Hambergen. 2016 hää't auerwakselt tu't skuuldireksioon uun Lüneburg. Sant 2022 as Ellin föörwüf faan a instituutsferian, di det Nordfriisk Instituut drait. Ellin as at naist tooch befreid an hää en woksenen dring. Literatuurwäädstridj faan't Ferring Stiftang Essay-wäädstridj faan't Deutsche Akademie für Dichtung und Sprache Skriiwwäädstridj Ferteel iinjsen! faan NFI an NDR German studies in India. Iudicium-Ferlach, München. 1990. Jonk Bradlep. Nordfriisk Instituut, Bräist/Bredstedt. 1991. "Jonk Bradlep" - Schreiben auf Friesisch: auf Friesisch schreiben? Uun: Nordfriesisches Jahrbuch 28. 1992. S. 185-194, diar S. 185. Faan stian an weeder, Dachtangen 1983-1994. Nordfriisk Instituut, Bräist/Bredstedt. 1995. De green stian. Uun: Rau uun frees - trii krimis faan Feer an Oomram. Bredstedt. 2006. Ferring-Stiftung Krimi-Preis (1. pris). Jonk Bradlep as för't teooter tu't Frasch auersaat an apwerket wurden


Det Archangaj Prowins (üüb Mongools: Архангай Аймаг/ᠠᠷᠤᠬᠠᠩᠭᠠᠢ ᠠᠶᠢᠮᠠᠭ Archangaj Ajmag) as en prowins faan't Mongolei. Det leit uun tu a waast faan a maden faan't lun. Det hee 97.091 lidj (2000). At hoodsteed as Tsetserleg. At prowins hee 19 distrikten (üüb Mongools:сум sum). At prowins wurd 1931 grünjlaanjen. www.citypopulation.de


Det Bajan-Ölgij Prowins (üüb Mongols: Баян-Өлгий аймаг/ᠪᠠᠶᠠᠨ ᠥᠯᠦᠭᠡᠢ ᠠᠶᠢᠮᠠᠭ Bajan-Ölgij Ajmag) as en prowins faan't Mongolei. Det leit uun a waast faan't lun. Uun a nuurd leit Rüslun. Det hee 91.068 lidj (2000). At hoodsteed as Ölgij. At prowins hee 14 distrikten. At prowins wurd 1940 grünjlaanjen. www.citypopulation.de


Det Bajanchongor Prowins (üüb Mongools: Баянхонгор аймаг / ᠪᠠᠶᠠᠨᠬᠣᠩᠭᠣᠷ ᠠᠶᠢᠮᠠᠭ Bajanchongor Ajmag) as en prowins faan't Mongolei. Det leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 84.779 lidj (2000). At hoodsteed as Bajanchongor. At prowins hee 20 distrikten. At prowins wurd 1941 grünjlaanjen. www.citypopulation.de


Det Bulgan Prowins (üüb Mongols: Булган аймаг/ᠪᠤᠯᠠᠭᠠᠨ ᠠᠶᠢᠮᠠᠭ Bulgan Ajmag) as en prowins faan't Mongolei. Det leit uun a nuurd faan't lun. Uun a nuurd leit Rüslun. Det hee 61.776 lidj (2000). At hoodsteed as Bulgan. At prowins hee 16 distrikten. www.citypopulation.de


Det Chentij Prowins (üüb Mongols: Хэнтий аймаг/ᠬᠡᠨᠲᠡᠢ ᠠᠶᠢᠮᠠᠭ Chentij Ajmag) as en prowins faan't Mongolei. Det leit uun a nuurduast faan't lun. Uun a nuurd leit Rüslun. Det hee 70.946 lidj (2000). At hoodsteed as Öndörchaan. At prowins hee 17 distrikten (üüb Mongools: сум sum). www.citypopulation.de


Det Chowd Prowins (üüb Mongols: Ховд аймаг/ᠬᠣᠪᠳᠤ ᠠᠶᠢᠮᠠᠭ Chowd Ajmag) as en prowins faan't Mongolei. Det leit uun a waast faan't lun. Det hee 86.831 lidj (2000). At hoodsteed as Chowd. At prowins hee 17 distrikten (üüb Mongools: сум sum). www.citypopulation.de


Det Chöwsgöl Prowins (üüb Mongols: Хөвсгөл аймаг/ᠬᠥᠪᠰᠦᠭᠦᠯ ᠠᠶᠢᠮᠠᠭ Chöwsgöl Ajmag) as en prowins faan't Mongolei. Det leit uun a nuurd faan't lun. Uun a nuurd an waast leit Rüslun. Det hee 119.063 lidj (2000). At hoodsteed as Mörön. www.citypopulation.de


Det Darchan-Uul Prowins (üüb Mongols: Дархан-Уул аймаг/ᠳᠠᠷᠬᠠᠨ ᠠᠭᠤᠯᠠ ᠠᠶᠢᠮᠠᠭ Darchan-Uul Ajmag) as en prowins faan't Mongolei. Det leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 83.271 lidj (2000). At hoodsteed as Darchan. At prowins hee fjauer distrikten. www.citypopulation.de


Det Dornod Prowins (üüb Mongols: Дорнод аймаг/ᠳᠣᠷᠤᠨᠠᠳᠤ ᠠᠶᠢᠮᠠᠭ Dornod Ajmag) as en prowins faan't Mongolei. Det leit uun a nuurduast faan't lun. Uun a nuurd leit Rüslun. Det hee 75.373 lidj (2000). At hoodsteed as Tschojbalsan. www.citypopulation.de


Det Dornogow' Prowins (üüb Mongols: Дорноговь аймаг/ᠳᠣᠷᠤᠨᠠᠭᠣᠪᠢ ᠠᠶᠢᠮᠠᠭ Dornogow' Ajmag) as en prowins faan't Mongolei. Det leit uun a süüduast faan't lun. Det hee 50.575 lidj (2000). At hoodsteed as Sajnschand. www.citypopulation.de


Det Dundgow' Prowins as en prowins faan't Mongolei. Det leit uun a maden faan't lun. Det hee 51.517 lidj (2000). At hoodsteed as Mandalgow'. www.citypopulation.de


Det Gow'-Altaj Prowins as en prowins faan't Mongolei. Det leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 63.673 lidj (2000). At hoodsteed as Altaj. www.citypopulation.de


Det Gow'sümber Prowins as en prowins faan't Mongolei. Det leit uun a maden faan't lun. Det hee 12.230 lidj (2000). At hoodsteed as Tschojr. www.citypopulation.de


Det Ömnögow' Prowins as en prowins faan't Mongolei. Det leit uun a süüd faan't lun. Det hee 46.858 lidj (2000). At hoodsteed as Dalansadgad. www.citypopulation.de


Det Orchon Prowins as en prowins faan't Mongolei. Det leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 71.525 lidj (2000). At hoodsteed as Erdenet. www.citypopulation.de


Det Öwörchangaj Prowins as en prowins faan't Mongolei. Det leit uun a maden faan't lun. Det hee 111.420 lidj (2000). At hoodsteed as Arwajcheer. www.citypopulation.de


Det Sawchan Prowins as en prowins faan't Mongolei. Det leit uun a nuurdwaast faan't lun. Uun a nuurd leit Rüslun. Det hee 89.999 lidj (2000). At hoodsteed as Uliastaj. www.citypopulation.de


Det Selenge Prowins as en prowins faan't Mongolei. Det leit uun a nuurd faan't lun. Uun a nuurd leit Rüslun. Det hee 99.950 lidj (2000). At hoodsteed as Selenge. www.citypopulation.de