Meksiko (spoonsk: México, ˈmexiko, nahuatl: Mexihco, me:'ʃiʔko) as en lun uun Nuurd-Ameerikoo mä 31 bundesstooten an at hoodstääd Meksiko-Stääd. Uun't nuurden lei a Ferianagt Stooten faan Ameerikoo, uun't süüden an waasten a Pasiifik, uun't süüduasten Guatemaala, Belize an a Kariibik, an uun't uasten a Golf faan Meksiko. Uun Meksiko lewe 110 miljuun minsken, det as plaats 11. üüb a eerd. Meksiko hää 31 bundesstooten: Commonskategorii: Meksiko – Saamlang faan bilen of filmer Wikimedia Atlas: Meksiko – Geograafisk an histoorisk koorden [1] (Fulkstäälang) Human Development Index Mexico, citypopulation.de Mexico, citypopulation.de 23.316666666667-102.36666666667Koordinaaten: 23° N, 102° W


Wat menst dü ? Regulus, det fögelfamile faan a Fögelkönger Regulus (stäär), en stäär uun't stäärbil Lööw


Aurora Store es en App fuar Android, hur em söner Google-Konto wat fan di Google Play Store dialleer ken. Diarfuar giar di App aur höör ain Konto diar hen en di Nüter tört niin Konto haa. Des App giar töögen di Ördning fan Google, en diarom reert diar uk bal nemen tö. Aurdat di Apps man jit langsen ek Open Source of daatenseeker sen, ken em uk gur jest eeđer Alternatiiwen bi F-Droid luki. Apps sa üs Banking Apps en hok muaren jeft et man bluat aur di Google Store, en des ken em da söner Googlekonto me Aurora fo. "Mobilsicher" sair wat aur di Aurora-Store. https://www.aurorastore.pro Aurora Store jeft et uk bi F-Droid.


A Hercules (latiinsk Hercules, ufkört Her) as en grat stäärbil üüb a nuurdelk hemel. A laachtest stäär as Kornephoros (Beta Herculis, β Her) mä en skiinboor magnituud faan 2,78 mag. A Hercules üüb a naachthemel Commonskategorii: Hercules – Saamlang faan bilen of filmer


A Foos (latiinsk Vulpecula, ufkört Vul, eegentelk letj foos) as en letj stäärbil üüb a nuurdelk hemel. A laachtest stäär as Anser (Alfa Vulpeculae, α Vul) mä en skiinboor magnituud faan 4,45. Di nööm Anser ment Gus. A Foos üüb a naachthemel Commonskategorii: Foos – Saamlang faan bilen of filmer Foosen (Diarten)


Johannes Hevelius (latiinsk nööm, ööders uk Johannes Hevel, Johann Hewelcke, Jan Heweliusz), * 28. Janewoore 1611 uun Danzig; † 28. Janewoore 1687 uk diar, wiar en astronoom an hää a iarst muunkoorden tiakent. Commonskategorii: Johannes Hevelius – Saamlang faan bilen of filmer


At Windrüüw (Vitis vinifera vinifera of uk Vitis vinifera sativa) as en onerslach faan a Winplaanten (Vitis vinifera). A früchten wurd üs windrüüwen of sinken ferkääft, of jo kem üs windrüüwensaft of win uun a loodens. Kwelen tu't tabel: Det taal leit tesken 120.000 an 150.000 ha. Monsastrell an Mourvèdre as ei detsalew, woort oober leewen tuupreegent. Pedro Ximénez an Pedro Giménez san muar of maner detsalew, uun Argentiinien san't oober tau ünlik slacher. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Win Wikispecies hää en artiikel tu: Windrüüwen Alkohol


Berenices Hiar (latiinsk Coma Berenices of Coma, ufkört Com) as en stäärbil üüb a nuurdelk hemel. A laachtest stäären san Beta Comae Berenices (β Com) mä en skiinboor magnituud faan 4,25 mag an Diadem (Alfa Comae Berenices, α Com) mä en grate faan 4,3 mag. Berenices Hiar üüb a naachthemel Commonskategorii: Berenices Hiar – Saamlang faan bilen of filmer


A Pegasus, ufkört Peg as en stäärbil üüb a nuurdelk hemel. A laachtest stäär as Enif (Epsilon Pegasi, ε Peg) mä en skiinboor magnituud faan 2,39 mag. A Pegasus üüb a naachthemel Commonskategorii: Pegasus – Saamlang faan bilen of filmer


Win (Vitis vinifera) as en slach faan a winplaanten (Vitis) an komt fööraal trinjam at Madlunsia, uun Madeleuroopa an Süüdwaastaasien föör. Windrüüwen (Vitis vinifera vinifera) Echt Wil Win (Vitis vinifera sylvestris) Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Win Wikispecies hää en artiikel tu: Win


A Piil (latiinsk Sagitta, ufkört Sge) as en letj stäärbil üüb a nuurdelk hemel. A laachtest stäär as Gamma Sagittae ( γ Sge) mä en skiinboor magnituud faan 3,47 mag. A Piil üüb a naachthemel Commonskategorii: Piil – Saamlang faan bilen of filmer


A Loks (latiinsk Lynx, ufkört Lyn) as en stäärbil üüb a nuurdelk hemel. A laachtest stäär as Alfa Lyncis (α Lyn) mä en skiinboor magnituud faan 3,13 mag. A Loks üüb a naachthemel Commonskategorii: Loks – Saamlang faan bilen of filmer


Hamilton County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Illinois. At county leit uun a süüd faan a bundesstoot. Det hee 7993 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as McLeansboro. Illinois: State in USA, citypopulation.de


Hancock County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Illinois. At county leit uun a waast faan a bundesstoot. Det hee 17.620 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Carthage. Illinois: State in USA, citypopulation.de


Hardin County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Illinois. At county leit uun a süüd faan a bundesstoot. Det hee 3649 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Elizabethtown. Illinois: State in USA, citypopulation.de


Vorlage:Infobox Insel/Wartung/Höhe fehlt Rem (deensk: Rømø, dütsk: Röm) es en deensk Heef-Ailön nuurđuasterfuar fan Söl': Rem es en Gimiindi iin ön di Tønder Kommune. Fan Havneby üp Rem faart en Föriskep üs en Skepslinie naa Söl'. Rem lewet fuaral fan Baariliren. Sa üs uk fuar Söl es fuar di weestern Weeterkant fuar Ballum ön Deenimark en lüng Stek "Sön-Dam" wan di Waagen kemen, hur dit Weeter mener diip wiar. Diar swoom en swumt uk Sön fan Söl hen. Diartö waar en Røm, Rem of dütsk uk Rimme sair. Ön des Rem es da en Ailön wukset, en "Rem-Ailön" of deensk en "Røm-Ø". Bit deling uur dit uk me en litj Breek mung "Røm" en "ø" ütspreeken. Bluat di tompig Dütsken sii sawat üs "Röhmöh", aurdat jam dit olter swaar tö forstuun es. Statistikbanken -> Befolkning og valg -> BEF4: Folketal pr. 1. januar fordelt på øer (däänsk) Commons: Rem – Saamling fan Skelter en Videos


A Anen, (mo.) ånerte, (go.) anerte (Anatidae) san en fögelfamile uun det order faan a Anen an Ges (Anseriformes). Anatinae - Anserinae - Dendrocygninae - Merginae - Oxyurinae - Plectropterinae - Stictonettinae - Tadorninae - Thalassorninae Aix Mandarin-An (Aix galericulata) Carolina-An (Aix sponsa) Anas Gräfögel (Anas acuta) Slob (Anas clypeata) Uart (Anas crecca) Smen (Anas penelope) Wil An (Anas platyrhynchos) Leguart (Anas querquedula) Madelan (Anas strepera) Aythya Toofelan (Aythya ferina) Toopet An (Aythya fuligula) Beragan (Aythya marila) Malacorhynchus Malacorhynchus membranaceus Salvadorina Salvadorina waigiuensis - Echt Ges (Anserini) - Fialges (Anser) Grä Gus (Anser anser) Snägus (Anser caerulescens) Siadgus (Anser fabalis) Siages (Branta) Groltergus (Branta bernicla) Kanadagus (Branta canadensis) Greenlungus (Branta leucopsis) - Hanenges (Cereopsini) - Hanenges (Cereopsis) Hanengus (Cereopsis novaehollandiae) - Swaanen (Cygnini) - Coscorobaswaanen (Coscoroba) Coscorobaswaan (Coscoroba coscoroba) Swaanen (Cygnus) Letj Swaan (Cygnus bewickii) Sjongswaan (Cygnus cygnus) Grat Swaan (Cygnus olor) Bucephala Bralan (Bucephala clangula) Clangula Isfögel (An) (Clangula hyemalis) Melanitta Suart An (Melanitta nigra) Mergellus Letj Seegnääb (Mergellus albellus) Mergus Grat Seegnääb (Mergus merganser) Madel Seegnääb (Mergus serrator) Somateria Eidergus (Somateria mollissima) Alopochen Nilgus (Alopochen aegyptiacus) Tadorna Baragan (Tadorna tadorna) Wan a anen wonterdais ei tu sluat gung, do jaft at bal froost. Wikimedia Commons hää bilen of


A eskimo-aleutisk spriaken san en spriakfamile uun a Arktis. Diar hiar amanbi 10 spriaken tu, an 102 000 minsken snaake ian diarfaan üs mamenspriak. Aleutisk spriaken Aleutisk of Unangans (Unangam Tunuu) (150 snaake) Eskimo spriaken Jupik spriaken Sirenik jupik (Uqeghllistun) (†1997 - ütjstürwen) Sibirisk jupik (Yupigestun) (1800 snaake) Naukan jupik (Нывуӄаӷмит) (50 snaake) Alaska jupik (Yugtun) (12.000 snaake) Chevak tschupik (Cugtun) (50-100 snaake) Nunivak tschupik (Cugtun) (50 snaake) Alutiiq of Sugpiaq (Sugcestun, Sugtʼstun, Sugtestun, Alutiitstun) (400 snaake) Inuit spriaken Iñupiaq of Alaska inuit (Iñupiatun) (3000 snaake) Uummarmiutun of Kanada iñupiaq Waastkanada inuit (Inuvialuktun) (400–700 snaake) Siglitun Inuinnaqtun Kangiryuarmiutun Natsilingmiutut Utkuhiksalik Uastkanada inuit of Inuktitut (Inuktitut ᐃᓄᒃᑎᑐᑦ) (35 000 snaake) Nunatsiavummiutut Greenluns (Kalaallisut) (57 000 snaake) Det tabel wiset enkelt aparte onerskiaser: minsk Wikipedia üüb Iñupiaq Wikipedia üüb Uastkanada inuit Wikipedia üüb Greenluns Incubator üüb Alaska jupik Georgy Menovshchikov (1990), Contemporary Studies of the Eskimo-Aleut Languages and Dialects: A Progress Report, Arctic Languages, An Awakening, UNESCO Bibliography on Eskimo-Aleut Languages and Linguistics – 7/2004


A Delfiin (latiinsk Delphinus, ufkört Del) as en letj stäärbil üüb a nuurdelk hemel. A laachtest stäär as Rotanev (Beta Delfini, β Del) mä en skiinboor magnituud faan 3,63 mag. A Delfiin üüb a naachthemel Commonskategorii: Delfiin – Saamlang faan bilen of filmer Delfiinen (Diarten)


At Fööl (latiinsk Equuleus, ufkört Equ) as en letj stäärbil üüb a nuurdelk hemel. A laachtest stäär as Kitalpha (Alfa Equulei, α Equ) mä en skiinboor magnituud faan 3,92 mag. At Fööl üüb a naachthemel Commonskategorii: Fööl – Saamlang faan bilen of filmer


Nagasaki as en gratstääd uun Jaapan an ferwaltangsteed faan't Prefektuur Nagasaki üüb't eilun Kyūshū. Diar wene 404.656 minsken (Stant: 1. Maarts 2021). Hat as grat wurden üs huuwen för a Portugiisen uun't 16. juarhunert. Daalang as Nagasaki fööraal bekäänd üs det stääd, huar a Amerikoonern di 9. August 1945 en atoombomb ufsmeden haa. Jaapan Hiroshima, Jaapan Sjiina Fuzhou, Sjiina Bulgaarien Blagoewgrad, Bulgaarien Brasiilien Santos, Brasiilien Ferianagt Stooten Saint Paul, USA Neederlunen Middelburg, Neederlunen Portugal Porto, Portugal Frankrik Vaux-sur-Aure, Frankrik Commonskategorii: Nagasaki – Saamlang faan bilen of filmer Dejima


Triadica as en plaantenskööl uun det famile faan a Euphorbiaceae. Diar jaft at man trii slacher faan uun't süüdelk an uastelk Aasien. T. cochinchinensis T. rotundifolia T. sebifera - Sjineesk Tualagbuum Commonskategorii: Triadica – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Triadica


Iñupiaq, Injupiak, Injupik of Alaska inuit (iñu. Iñupiatun) as bütj Waastkanada inuit, Uastkanada inuit an Greenluns ian faan jo sjauer inuit spriaken. Snaaket woort det faan amanbi 3.000 minsken fööraal uun Alaska an uun a Nuurdwaast-Teritoorien uun Kanada. Seward hualeweilun iñupiaq: Beringstruat spriakwiis: Ingalikmiut, Imaqłit, Kiŋikmiut, Tapqaġmiut, Ukiuvaŋmiut. Qawiaraq spriakwiis: Siñġaġmiut, Qaviaraġmiut, Ayaqsaaġiaaġmiut, Aziagmiut, Iġałuiŋmiut. Nuurdalaska iñupiaq Nuurdwaastalaska spriakwiisen of Malimiut spriakwiisen Kotzebue spriakwiis of Nuurdmalimiut: Pittaġmiut, Kaŋiġmiut, Qikiqtaġruŋmiut Kobuk spriakwiis of Süüdmalimiut: Kuuŋmiut, Kiitaaŋmiut (Kiitaaġmiut), Siiḷviim Kaŋianiġmiut, Nuurvinmiut, Kuuvaum Kaŋiaġmiut, Akuniġmiut, Nuataaġmiut, Napaaqtuġmiut, Kivalliñiġmiut. North Slope spriakwiisen: Point Hope spriakwiis: Tikiġaġmiut North Slope spriakwiis: Utuqqaġmiut, Siḷaliñaġmiut (: Kukparungmiut an Kunmiut), Kakligmiut (:Sidarumiut, Utkiavinmuit an Nuwukmiut), Kuulugruaġmiut, Ikpikpagmiut, Kuukpigmiut (: Kañianermiut, Killinermiut an Kagmalirmiut) Anaktuvuk Pass spriakwiis: Nunataaġmiut Kanada spriakwiis of Uummarmiut (Uummarmiutun) North Slope spriakwiisen buksteewer: üübtu buksteewer: Diomede : e Bering : w , z , zr Kobuk : ’ Seward : b Uummarmiut spriakwiis buksteewer: Wikipedia üüb Iñupiaq Alaska Native Languages Inuvialuit Settlement Region – TK Study, August 2006 Ugiuvaŋmiuraaqtuaksrat / Future King Island Speakers Iñupiaq Combined Dictionary Interactive IñupiaQ Dictionary (det aachtang, if not downloaded of the Iñupiaq font: e = ñ / o = ł̣ / b = ġ / f = ŋ / j


Dejima wiar en konstelk eilun uun a bocht faan Nagasaki (Jaapan). Hat as iinracht wurden üs huuwen för a hanelskeb faan iarst Portugal an leeder Holun. A europeesk kuuplidj moost nemelk ei uun ääg kem. Aal a waaren an minsken küd bluas auer en tolbrag tu Nagasaki iin kem. Dejima wiar knaap ään hektaar grat. Daalang as Dejima mä't stääd Nagasaki tuupwoksen an knaap noch üs en eilun tu käänen. Man hat skal uun a ual skak weder apbaud an erhäälen wurd. Commonskategorii: Dejima – Saamlang faan bilen of filmer


A Tokugawa (japoonsk 徳川氏, -shi) wiar en dünastii faan Shōgunen uun Jaapan. Jo hed at saien faan 1603 bit 1868. Detdiar tidj woort uk üs Edo-Tidj betiakent. Hat begand mä di generaal Tokugawa Ieyasu, di ham jin a regiunaal määchten, a Daimyō trochsaat küd. A Tokugawa regiaret mä en string hun, an haa en politiik faan ufskotang bedrewen. Bütjluns kuuplidj moost ei uun ääg kem. Faan Edo as det leeder Tokio apwoksen. 1868 ging det Tokugawatidj tu aanj, an a minsken hääl tu Keiser Meiji. Uun't Meiji-Tidj begand Jaapan, en modern industriilun tu wurden. Commonskategorii: Tokugawa – Saamlang faan bilen of filmer


Hiroshima as en huuwenstääd uun't süüden faan't japoonsk hoodeilun Honshū, an uk ferwaltagsteed faan't Prefektuur Hiroshima (Hiroshima-ken). Hiroshima as uun a hialer welt bekäänd, auer a Amerikoonern diar a 6. August 1945 at iarst atoombomb ufsmeden haa. Sjiina Chongqing (Sjiina) Korea Sud Daegu (Süüdkorea) Jaapan Nagasaki, Jaapan Sjiisklun Hannover (Sjiisklun) Ferianagt Stooten Honolulu (USA) Kanada Montreal (Kanada) Ruslun Wolgograd (Ruslun) Commonskategorii: Hiroshima – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Hiroshima (sjiisk)


Fukushima ([ɸɯ̥ˈkɯɕima], japoonsk 福島市, Fukushima-shi, det ment: lokelk eilun) as en gratstääd uun Jaapan. Diar sat uk at ferwaltang faan't Prefektuur Fukushima. Hat leit uun't nuurduasten faan't hoodeilun Honshū. Fukushima as üüb a hialer welt bekäänd, auer diar di 11. Maarts 2011 en tsunami auer a atoomstruumuunlaagen wechräänd, an en böös katastroof ütjliaset hää. Det stääd salew kaam diar noch gans gud bi wech, auer hat 60 km widjer am a nuurd leit. Commonskategorii: Nagasaki – Saamlang faan bilen of filmer


A Zelkova san en skööl faan Iiperplaanten (Ulmaceae) uun det order faan a Rosales. Diar jaft at sööwen slacher faan. Z. abelicea – Z. carpinifolia – Z. schneideriana – Z. serrata – Z. sicula – Z. sinica – Z. verschaffeltii Commonskategorii: Zelkova – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Zelkova


fpd3pd5 A Fuji (japoonsk 富士山 Fuji-san [ɸɯ(d)ʑisaɴ], uk Fudschi, Fujiyama of Fudschijama) as en wulkaan an mä en hööchde faan 3.776,24 m a huuchst berag uun Jaapan. Hi leit üüb't hoodeilun Honshū an hää för a Japoonern en grat bedüüdang üs halag berag. Commonskategorii: Fuji – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Fuji (sjiisk)


Kagoshima (japoonsk 鹿児島市, -shi) as en gratstääd uun Jaapan üüb a süüder ääg faan't eilun Kyūshū. Diar sat uk at ferwaltang faan't Prefektuur Kagoshima. Kagoshima hää en graten huuwen. Commonskategorii: Kagoshima – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Kagoshima (sjiisk)


Waastkanada inuit of Inuvialuktun (iñu. Inuvialuktun ; ingels: Inuvialuktun, Inuvialuit language, Western Canadian Inuit language, Western Canadian Inuktitut language) as bütj Iñupiaq, Uastkanada inuit an Greenluns ian faan jo sjauer inuit spriaken. Snaaket woort det faan amanbi 400–700 minsken fööraal uun a Nuurdwaast-Teritoorien an uun Nunavut uun Kanada. Siglitun (ingels Siglitun, Siglit, Inuvialuktun proper). Uun a Nuurdwaast-Teritoorien Tuktuyaaqtuuq (Tuktoyaktuk), Paulatuuq (Paulatuk), Ikaasuk (Sachs harbour) an Inuuvik/Inuvik stääden. Fulken: Qikiqtaruqmiut, Kupugmiut, Kittegaryumiut, Nuvuraqmiut, Avvagmiut, Nuunatahmiut Inuinnaqtun (inuit ᐃᓄᐃᓐᓇᖅᑐᓐ; ingels Inuinnaqtun, Inuinnaq, Copper Inuktitut) Kangiryuarmiutun (ingels Kangiryuarmiutun subdialect). Uun a Nuurdwaast-Teritoorien Ulukhaqtuuq (Ulukhaktok, Kangiryuaq, Holman) stääd. Fulken: Kanghiryuatjagmiut, Kanghirjuarmiut, (?) Haneragmiut, (?) Puivlirmiut, (?) Nagyuktomiut Iqaluktuuttiaq (ingels Cambridge subdialect). Uun a Nunavut Iqaluktuuttiaq (ᐃᖃᓗᒃᑑᑦᑎᐊᖅ, Cambridge Bay) stääd. Fulken: Ekaluktomiut, Kiglinirmiut Qurluqtuq (ingels Coppermine subdialect, Kugluktuk dialect). Uun a Nunavut Qurluqtuq (ᖁᕐᓗᖅᑐᖅ, Kugluktuk, Coppermine) stääd. Fulken: Akkuliakattangmiut, Noahognirmiut, Kogluktomiut, Wallirmiut, Asiagmiut, Pingangnaktomiut Umingmaktuuq (ingels Bathurst subdialect). Umingmaktuuq (Umingmaktok, Bathurst) stääd. Fulken: Nennitagmiut, Kilusiktomiut Natsilingmiutut (inuit Inuktitun; ingels Natsilingmiutut, Natsilik dialect) Natsilik (inuit Nattilingmiutut; ingels Natsilik subdialect, Natsilik proper). Uun a Nunavut ᑕᓗᕐᔪᐊᑦ (Talurjuat/Spence Bay) an ᓇᐅᔭᑦ (Naujat/Repulse Bay) stääden. Fulken: Arvertormiut, Netsilingmiut, Kuungmiut Arviligjuaq (ingels Arviligjuaq subdialect). Uun a Nunavut ᐊᕐᕕᓕᒡᔪᐊᖅ (Arviligjuaq/Pelly Bay) stääd. Fulken: Arviligjuarmiut, Sinimiut Utkuhiksalik (inuit Utkuhiksalingmiutitut; ingels Utkuhiksalik subdialect,


Wakkanai (japoonsk 稚内市, -shi) as det nuurdermiast stääd uun Jaapan. Di nööm komt faan't Ainu spriak uf: yam-wakka-nay (ヤㇺワッカナイ), an det ment struum mä kuul weeder. Wakkanai leit üüb't eilun Hokkaidō an diar sat at ferwaltang faan't Onerprefektuur Sōya. Commonskategorii: Wakkanai – Saamlang faan bilen of filmer


A Letj Hünj (latiinsk Canis Minor, ufkört: CMi) as en stäärbil naibi a ekliptik. A laachtest stäär as Prokyon (Alfa Canis Minoris, α CMi) mä en skiinboor magnituud faan 0,40 mag. A Letj Hünj üüb a naachthemel Commonskategorii: Letj Hünj – Saamlang faan bilen of filmer


Henderson County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Illinois. At county leit uun a nuurdwaast faan a bundesstoot. Det hee 6387 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Oquawka. Illinois: State in USA, citypopulation.de


Henry County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Illinois. At county leit uun a nuurdwaast faan a bundesstoot. Det hee 49.284 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Cambridge. Illinois: State in USA, citypopulation.de


Iroquois County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Illinois. At county leit uun a uast faan a bundesstoot. Det hee 27.077 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Watseka. Illinois: State in USA, citypopulation.de


58.993116.2083Koordinaaten: 59° 0′ N, 16° 12′ O Katrineholm as en gemeen uun det sweedsk prowins Södermanlands län. Diar leit det stääd Katrineholm, an a saarpen Bie, Björkvik, Forssjö, Julita/Äsköping, Sköldinge, Strångsjö an Valla. Folkmängd i riket, län och kommuner 31 december 2021 bi't Statistiska centralbyrån Kommunarealer den 1 januari 2016 bi't Statistiska centralbyrån Commonskategorii: Katrineholm – Saamlang faan bilen of filmer Nils Århammar


5916.8Koordinaaten: 59° 0′ N, 16° 48′ O Södermanlands län as en prowins uun Sweeden. (Stant: 31. Detsember 2021) Folkmängd i riket, län och kommuner 31 december 2021 bi't Statistiska centralbyrån Kommunarealer den 1 januari 2016 bi't Statistiska centralbyrån Commonskategorii: Södermanlands län – Saamlang faan bilen of filmer


Nyköping [ˈnŷːˌɕøːpɪŋ] as en stää önj jü prowins Södermanland, Sweeden. Jü stää heet 33.916 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon di Nyköping Komuun. Sweden: Södermanland, citypopulation.de


Olofström as en stää önj e prowins Blekinge, Sweeden. E stää läit önjt weesten foon e prowins. Dåt heet 7769 inboogere (2020). Dåt as et hoodstää foon e komuun Olofström. Sweden: Blekinge, citypopulation.de


At Slaang (latiinsk Serpens, ufkört Ser) as en stäärbil üüb a nuurdelk hemel. Diar hiar tau onerbreegen dialen tu: at Slaanghood (Serpens Caput) an a Slaangstört (Serpens Cauda). Diartesken leit det stäärbil faan a Slaangdreeger (Ophiuchus). A laachtest stäär as Unukalhai (Alfa Serpentis, α Ser, a Slaanghals of at Slaanghart) mä en skiinboor magnituud faan 2,63 mag. A Slaangstört üüb a naachthemel At Slaanghood üüb a naachthemel A Slaangdreeger üüb a naachthemel Commonskategorii: Slaang – Saamlang faan bilen of filmer


A Slaangdreeger (latiinsk Ophiuchus, ufkört Oph, astronoomisk tiaken ⛎) as en stäärbil üüb a nuurdelk hemel naibi a ekliptik. A laachtest stäär as Ras Alhague (Alfa Ophiuchi, α Oph) mä en skiinboor magnituud faan 2,08 mag. A Slaangdreeger "drait" a tau dialen faan't stäärbil Slaang. A Slaangstört üüb a naachthemel At Slaanghood üüb a naachthemel A Slaangdreeger üüb a naachthemel Commonskategorii: Slaangdreeger – Saamlang faan bilen of filmer


At Ianhurn (greks Monoceros, ufkört Mon) as en stäärbil üüb a süüdelk hemel naibi a Orion. A laachtest stäär as Beta Monocerotis (β Mon) mä en skiinboor magnituud faan 3,76 mag. At Ianhurn üüb a naachthemel Commonskategorii: Ianhurn – Saamlang faan bilen of filmer


Uastkanada inuit of Inuktitut as bütj Iñupiaq, Waastkanada inuit an Greenluns ian faan jo sjauer inuit spriaken. Snaaket woort det faan amanbi 35.000 minsken fööraal uun a Nunavut an uun Nuurdwaast-Teritoorien uun Kanada. Kivalliq (inuit ᑭᕙᓪᓕᕐᒥᐅᑦ Kivallirmiut, Kivallirmiutut, Kivallirmiutun, Inuktitun; ingels Kivalliq, Keewatin dialect, Caribou dialect, Caribou Inuit (sensu stricto)). Uun a Nunavut ᖃᒪᓂᑦᑐᐊᖅ (Qamanittuaq/Baker Lake) an ᑎᑭᕋᕐᔭᖅ (Tikirarjuaq/Whale Cove) stääden. Qaernermiut (ingels Qairnirmiut subdialect). Fulken: Qaernermiut, (?) Harvaqtormiut Hauneqtormiut яке Kangiqliniqmiut (ingels Hauniqturmiut subdialect) Padlermiut (ingels Paallirmiut subdialect) Ahiarmiut (ingels Ahiarmiut subdialect) Aivilik (inuit Aivilingmiutut, Inuktitut; ingels Aivilik dialect, Walrus Inuit). ᓴᒡᓕᖅ (Sagliq/Southampton Island), ᐃᒡᓗᓪᓕᒑᕐᔪᒃ (Igluligaarjuk/Chesterfield Inlet) an ᑲᖏᖅᖠᓂᖅ (Qangiqłiniq/Rankin Inlet) stääden. Sallirmiut (ingels Southampton subdialect) Rankin (ingels Rankin subdialect). Fulken: Aivilingmiut, (?) Amitormiut Nuurd-Qikiqtaaluk (inuit Qikiqtaaluk uannangani, Inuktitut; ingels North Baffin dialect, North Qikiqtaaluk dialect). Uun a Nunavut ᐃᒡᓗᓕᒃ (Iglulik/Igloolik), ᓴᓂᕋᔭᖅ (Sanirajaq/Hall Beach), ᒥᑦᑎᒪᑕᓕᒃ (Mittimatalik/Pond Inlet), ᑲᖏᖅᑐᒑᐱᒃ (Kangiqtugaapik/Clyde River), ᐃᒃᐱᐊᕐᔪᒃ (Ikpiarjuk/Arctic Bay), ᓇᓂᓯᕕᒃ (Nanisivik), ᖃᐅᓱᑦᑐᖅ (Qausuittuq/Resolute) ve ᐊᐅᔪᐃᑦᑐᖅ (Aujuittuq/Grise Fiord) stääden. Tununirmiut (ingels Tununirmiut subdialect). Fulken: Nedlungmiut, Tununirusirmiut, Tununermiut, Mittimatalingmiut [fulk] Mittimatalingmiutut [spriak], Aggomiut, (?) Pilingmiut Iglulirmiut (ingels Iglulingmiut subdialect) Süüd-Qikiqtaaluk (inuit Qikiqtaaluk nigiani, Inuttitut; ingels South Baffin dialect (sensu lato), South Qikiqtaaluk dialect). Uun a Nunavut ᑲᖏᖅᑐᒑᐱᒃ (Kangiqtugaapik/Clyde River), ᕿᑭᖅᑕᕐᔾᔪᐊᖅ (Qikiqtarjuaq/Broughton Island), ᐸᖕᓂᖅᑐᐅᖅ (Pangniqtuuq/Pangnirtung), ᐃᖃᓗᐃᑦ (Iqaluit/Frobisher Bay),


A Sekstant (latiinsk Sextans, iar uk Sextans Uraniae, ufkört Sex) as en stäärbil üüb a süüdelk hemel naibi a ekliptik. A laachtest stäär as Alfa Sekstantis (α Sex) mä en skiinboor magnituud faan man 4,49 mag. A Sekstant üüb a naachthemel Commonskategorii: Sekstant – Saamlang faan bilen of filmer


A Eridanus (latiinsk uk Eridanus, ufkört Eri) as en stäärbil üüb a süüdelk hemel naibi a Orion. Uun Euroopa as hi bluas uun a wonter dialwiis tu sen. A laachtest stäär as Achernar (Alfa Eridani, α Eri) mä en skiinboor magnituud faan 0,45 mag, di oober faan Euroopa ei tu sen as. Commonskategorii: Eridanus – Saamlang faan bilen of filmer


Vorlage:Infobox Fluss/NACHWEISE_aus Di Ialev (platdütsk Elv, Dütsk Elbe, Tschechisk Labe, Latiinsk Albis) es di trērgurtest Stroom ön Dütsklön. Di Ialev kumt fan Tschechien en bi Cuxhaawen iin ön di Nuurđsee. Uastern fuar Hamborig lapt di Ialev üs en Böög lefts om of süđerfuar. En bet fan dit Weeter wel da lefer lik üt laap, en diar kum litjeri Twiigern fan. Di Dove Elbe di "Doov Ialev", wat höör Noom diarfan heer, das em en Dik diarfuar seet heer, dat dit Weeter diar ek muar döörlaap ken. Jü giar nuurđern bi dit Ialev-Ailön Neuengamme en süđern bi Altengamme / Curslack fuarbi naa Billwerder en Moorburg, hur dit Weeter bi di Allermöhe (Dit "Üđer Müring") weđer iin ön di gurt Stroom giar. Di Dove-Elbe es di Nuurđerkant fan Neuengamme. - Neuengamme es me di Dik fuar di Uastern Müring fan di diarfan "Doov" Ialev-Jerem drüget en wonen uuren. Dit es me di Gose Elbe likwel sa, wan des uk ek sa diip wesen es. Di Gose Elbe (Flak Ialev) es uk fan Uasten me en Dik fan di Ialev ofslööten uuren. Jü es ön di Süđerkant fan Neuengamme, fiiđer süđerfuar es dit Ailön Kirchwerder. Di Gose-Elbe lapt aur Süđer-en Weesterkant fan Neuengamme


A Siadükern san en order (Gaviiformes), en famile (Gaviidae) an en skööl (Gavia) faan a fögler (Aves). Jo fiiw slacher lewe trinjam a Arktis. Isdüker Gavia immer Güülnääb-Isdüker Gavia adamsii Prachtdüker, Gavia arctica Stäärdüker Gavia stellata Pasiifikdüker Gavia pacifica G. immer G. adamsii G. arctica G. stellata G. pacifica Commonskategorii: Siadükern – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Siadükern


A Kompaas (latiinsk Pyxis, ufkört Pyx) as en letj stäärbil üüb a süüdelk hemel. A laachtest stäär as Alfa Pyxides mä en skiinboor magnituud faan 3,68 mag. Commonskategorii: Kompaas – Saamlang faan bilen of filmer


Wat meenst dü? Stroom - di elektrisk Werkmacht. Elektrisk Stroom-Starkhair (Ampere) Di Wai fan't Weeter ön en Priil, dü kenst me di Stroom of töögenön faar. Stroom (Weeterlaap) - di Waien, wat dit Weeter fan't Benenlön tö di See giar.


Stroomer sen gurt Renen iin ön di Öört en nem Riinweeter fan't Benenlön āp, dat et tö See laap ken. Dit Jen fan di Stroom jit en Müring, diaeeđer kumt en üđer Stroom of en Oosean. 6.670 km - Niil: Luvironza-Ruvuvu-Ruvusu-Kagera-Witj Niil-Niil - (Afrikoo) 6.448 km - Amazonas: Apurimac-Ene-Tambo-Ucayali-Amazonas - (Süüdameerikoo) 6.380 km - Jangtsekiang - (Aasien) 6.051 km - Mississippi-Missouri - (Nuurdameerikoo) 5.476 km - Jenissei-Angara-Selenga-Orchon-Tuul - (Aasien) 5.410 km - Ob-Irtysch - (Aasien) 5.052 km - Amur-Schilka-Argun-Kerulen - (Aasien) - (bluas wan't föl rinjt) 4.845 km - Huáng Hé (Güül struum) - (Aasien) 4.500 km - Mekong - (Aasien) 4.374 km - Kongo - (Afrikaa) 3.530 km - Wolga 2.845 km - Donau 2.285 km - Dnjepr 1.870 km - Don 1.802 km - Petschora 1.352 km - Dnjestr 1.233 km - Rhein 1.094 km - Ialev 1.047 km - Weichsel 1.045 km - Oder an Warthe 2.852 km - Donau (lapt 647 km döör Dütsklön) 1.233 km - Rhein (lapt 865 km döör Dütsklön) 1.165 km - Ialev (lapt 727 km döör Dütsklön) 866 km - Oder (lapt 187 km döör Dütsklön) 744 km - Weeser 545 km - Mosel (lapt 242 km döör Dütsklön) 524 km


Phoenix (latiinsk uk Phoenix, ufkört Phe) as en stäärbil üüb a süüdelk hemel. A laachtest stäär as Ankaa (Alfa Phoenicis, α Phe) mä en skiinboor magnituud faan 2,39 mag. A Phoenix üüb a naachthemel Commonskategorii: Phoenix – Saamlang faan bilen of filmer


Weeser Vorlage:Infobox Fluss/NACHWEISE_aus Di Weeser es en Stroom ön Nuurđerdütsklön. Jü bigent ön Hann. Münden, hur Werra en Fulda töhoplaap. Bi Breemerhaawen es di Müring iin ön di Nuurđsee. Di Weeser es di iining Stroom, wat hiilendal bluat ön Dütsklön lapt. Hur Werra an Fulda ön Hannoverschmünden töhoplaap Porta Westfalica ön Minden Önerweeser mung Breemerhaawen en Nordenham Di Merellönskanaal lapt ön Minden aur di Weeser hen. Wikimedia Commons heer Skelter of Filmi aur: Weeser Wikimedia Commons heer Skelter of Filmi aur: Breemen Wikimedia Commons heer Skelter of Filmi aur: Breemerhaawen Wikisource: Gesetz, betreffend die Erhebung einer Schiffahrtsabgabe auf der Unterweser (1886) (Dütsk) Wikivoyage Raisfeerer Weetersport üp di Weeser (Dütsk)


A Haas (latiinsk Lepus, ufkört Lep) as en stäärbil üüb a süüdelk hemel naibi a Orion. A laachtest stäär as Arneb (Alfa Leporis, α Lep) mä en skiinboor magnituud faan 2,56 mag. A Haas üüb a naachthemel Commonskategorii: Haas – Saamlang faan bilen of filmer Haas (diart)


A inuit spriaken san en twiig faan a eskimo spriaken üüb eskimo-aleutisk spriaken. Diar hiar amanbi 4 spriaken tu, an 95.700 minsken snaake ian diarfaan üs mamenspriak. Iñupiaq of Alaska inuit (Iñupiatun) (3000 snaake) Waastkanada inuit (Inuvialuktun) (400–700 snaake) Uastkanada inuit of Inuktitut (Inuktitut ᐃᓄᒃᑎᑐᑦ) (35 000 snaake) Greenluns (Kalaallisut) (57 000 snaake) Det tabel wiset enkelt aparte onerskiaser: Wikipedia üüb Iñupiaq Wikipedia üüb Uastkanada inuit Wikipedia üüb Greenluns Inuktitut–English Dictionary Nunavut Living Dictionary Interactive IñupiaQ Dictionary Oqaasileriffik Language database


A Achtersteewen (latiinsk Puppis, ufkört Pup) as en stäärbil üüb a süüdhemel. A laachtest stäär as Naos (Zeta Puppis, ζ Pup) mä en skiinboor magnituud faan 2,21 mag. A Achtersteewen üüb a naachthemel Commonskategorii: Achtersteewen – Saamlang faan bilen of filmer


Greens, Greenluns, Greenluns inuit of Kalaallisut (green. Kalaallisut ; däänsk: grønlandsk ; ingels: Greenlandic, Greenlandic Inupik, Greenlandic Inuktitut) as bütj Iñupiaq, Waastkanada inuit an Uastkanada inuit ian faan jo sjauer inuit spriaken. Snaaket woort det faan amanbi 57.000 minsken fööraal uun a Greenlun uun Denemark. Nuurdgreenluns (green. Avannarhuarmiutut, Kalaallihut, Inuktun, Taissumanialungmiut, Inughuit; ing. North[ern] Greenlandic, dialect of Avanersuaq, Polar Greenlandic, Polar Inuit; dään. nordgrønlandsk, polareskimoisk i Thuleområdet). Qaanaaq stääd. Waastgreenluns (green. Kitaamiutut/Kalaallisut; ing. West[ern] Greenlandic, West Greenland Inuit, Dialect of Kitaa; dään. vestgrønlandsk) Nuurdwaast-Greenluns (ing. North West Greenlandic; dään. nordvestgrønlandsk). Upernavik, Uummannaq, Diskobocht an Aasiaat stääden. Avangnamiut (ing. dialect of Upernavik; dään. Upernavik-dialekt) Kangaatsiaq-Uummannaq (ing. Kangaatsiaq-Uummannaq [sub-]dialect). Fulken: Qeqertarsuarmiut, Kangiamiut, Akunermiut. Madelwaast-Greenluns (ing. Central West Greenlandic; dään. centralgrønlandsk). Sisimiut, Maniitsoq an Nuuk stääden. Fulken: Quavaitmiut, Kalatditmiut. Süüdwaast-Greenluns(ing. South West Greenlandic; dään. sydvestgrønlandsk). Paamiut, Qadortoq an Kap Farvel (Nunap Isua) stääden. Paamiut (ing. Paamiut (sub-)dialect; dään. Paamiut (kommunes) dialekt) Nanortalik-Qaqortoq (ing. Nanortalik-Qaqortoq (sub-)dialect; dään. Qassimiut-Nanortalik dialekten) Kap Farvel (ing. Kap Farvel; dään. Kap Farvel dialekten) Uastgreenluns (ing. East[ern] Greenlandic, East Greenland Inuit, dialect of Tunu; dään. østgrønlandsk). Angmagssalik an Ittoqqortoormiut (Illoqqortoormiut) stääden. Fulken: Angmagsalingmiut. Wikipedia üüb Greenluns Ethnologue Greenlandic at Omniglot


A Raawen (latiinsk Corvus, ufkört Crv) as en stäärbil üüb a süüdelk hemel. A laachtest stäär as Gamma Corvi (γ Crv) mä en skiinboor magnituud faan 2,59 mag. A Raawen üüb a naachthemel Commonskategorii: Raawen – Saamlang faan bilen of filmer


At Kop (latiinsk Crater, ufkört Crt) as en stäärbil üüb a süüdelk hemel. A laachtest stäär as Labr (Delta Crateris, δ Crt) mä en skiinboor magnituud faan 3,57 mag. At Kop üüb a naachthemel Commonskategorii: Kop – Saamlang faan bilen of filmer


At Weederslaang (latiinsk Hydra, ufkört Hya) as en stäärbil üüb a süüdelk hemel. A laachtest stäär as Alphard (Alfa Hydrae, α Hya) mä en skiinboor magnituud faan 1,98 mag. At Weederslaang üüb a naachthemel Commonskategorii: Weederslaang – Saamlang faan bilen of filmer


A jupik spriaken san en twiig faan a eskimo spriaken üüb eskimo-aleutisk spriaken. Diar hiar amanbi 4 spriaken tu, an 14.250 minsken snaake ian diarfaan üs mamenspriak. Sirenik jupik (Uqeghllistun) († 1997 - ütjstürwen) Rocht jupik spriaken Sibirisch jupik (Yupigestun) (1.800 snaake) Naukan jupik (Нывуӄаӷмит) (50 snaake) Alaska jupik (Yugtun an Cugtun) (12.000 snaake) Alutiiq of Sugpiaq (Sugcestun, Sugtʼstun, Sugtestun, Alutiitstun) (400 snaake) Incubator üüb Alaska jupik Inuit spriaken


At Skilt of Skilt faan Sobieski (latiinsk Scutum, ufkört Sct) as en letj stäärbil üüb a süüdelk hemel. A laachtest stäär as Alfa Scuti (α Sct) mä en skiinboor magnituud faan 3,85 mag. At Skilt üüb a naachthemel Commonskategorii: Skilt – Saamlang faan bilen of filmer


A Waalfask (latiinsk Cetus, ufkört Cet) as en stäärbil üüb a süüdelk hemel. A laachtest stäär as Deneb Kaitos (Beta Ceti, β Cet) mä en skiinboor magnituud faan 2,04 mag. A Waalfask üüb a naachthemel Commonskategorii: Waalfask – Saamlang faan bilen of filmer Waaler (diarten)


Kaawiar (faan persisk خاویار Xāviār) as redet an saaltet ais faan Stöören. Jo wurd fööraal uun't Suart Sia, uun't Sia faan Asow, uun't Kaspisk Sia an uun't Nuurdelk Is-Sia fangd. Auer kaawiar so jüür as, woort hat uk suart gul näämd. Am kaawiar tu wanen, wurd a Stöören miast slaachtet. Man sant 2014 jaft'at en patent faan't Alfred-Wegener-Institut, am bi a aier tu kemen, saner dat a fasker diarbi amkem. Det as nuadag, auer a Stöören böös raar wurden san. För "echt" kaawiar wurd fööraal jodiar slacher brükt: Acipenser baerii - Baeri Acipenser gueldenstaedtii - Ossietra, Royal Black, Imperial Acipenser ruthenus Accipenser stellatus - Sevruga Huso huso - Beluga, Almas Diar wurd oober uk faan ööder fasker a aier ferwerket: Sjiisk Kaawiar faan a Siahaas (Cyclopterus lumpus) Lakskaawiar faan Oncorhynchus keta, Oncorhynchus kisutch, Oncorhynchus gorbuscha Masago faan Mallotus villosus Commonskategorii: Kaawiar – Saamlang faan bilen of filmer


Ilse Johanna Christiansen (* 13. Ismuun 1954 ön Foortuft, † 15. Mai (Krölenmuun) 2024) es en nuurđfriisk Komunaalpolitikerin an aktiif ön hok Foriiningen wesen. Sent 2013 es jü Fuarseter fan di Friisk Reer wesen. Ilse Christiansen heer höör Bruarwening üs Psycholoogin ön en Kliinik ön Nuurđfriislön. Fuar di SSW es Ilse Christiansen ön di Stat Bräist en ön di Krais Nuurđfriislön aktiif wesen. Fuarseter fan di Friisk Reer Reers-Meföligster fan di Friisk Foriining Reers-Meföligster bi di Foriining fan't Nordfriisk Instituut


Rhein Vorlage:Infobox Fluss/NACHWEISE_aus Di Rhein (uk bikeent üs Rhiin) es en Stroom ön Merel-Euroopa. Sin Kwel es ön Graubünden ön di Swaits. Sin Müring es iin ön dit Rhein-Maas-Delta ön di Neđerlönen en lapt sadeling üt iin ön di Nuurđsee. Di Regioonen trinjom di Rhein gung aur niigen Lönen. Fuar't Mist sen des Regioonen man ön Dütsklön. Di gurtest Stroomer, wat in ön di Rhein laap sen di Aare, di Neckar, di Main, di Mosel en di Maas. Di Rhein es di gurtest Stroom wat iin ön di Nuurđsee lapt. Di Rhein es uk jen fan di nöörigst Weeterstraaten üp Wārel. Commons: Rhein – Saamling fan Skelter en Videos Wikiquote: Rhein (Dütsk) Wikisource: Rhein (Dütsk) Wikivoyage Raisfeerer Rhein (Dütsk)


Donau Vorlage:Infobox Fluss/NACHWEISE_aus Di Donau es di leengst Stroom ön Dütsklön. Jü lapt döör Merel- en Süđuastereuroopa. Dit Müring giar iin ön di Suurt See. Regioonen trinjom di Donau Bundesministerium für Umwelt, Naturschutz und Reaktorsicherheit: Hydrologischer Atlas von Deutschland, Freiburg i. Br. 2003 Commons: Donau – Saamling fan Skelter en Videos


Panjabi, Punjabi of Pandschabi (پنجابی / ਪੰਜਾਬੀ IAST panjābī [pʌnˈʤɑːbiː]) as en spriak, diar uun Pakistaan an Nuurdwaast-Indien faan amanbi 115 miljuun minsken snaaket woort. Panjabi woort mä Gurmukhi skraft (ਗੁਰਮੁਖੀ gurmukhī) skrewen. Det hiart tu a indisk Brahmi skraften. Commonskategorii: Panjabi – Saamlang faan bilen of filmer Pandjab


Needersaksies, Neadersassisk of Nederlaands Leegsaksisch as en waastgermaans spriak, diar uun't nuurduasten faan a Neederlunen snaaket woort. Hat as nai mä't Plaatsjiisk. Gronings (gos) Stellingwerfs (stl) Drents (drt) Twents (twd) Achterhoeks (act) Sallands (sdz) Veluws (vel) Wikipedia üüb Plaatsjiisk (Sjiisklun) Wikipedia üüb Needersaksies (Holun)


Inn Di Inn (rumantsch En?/i, lat. Aenus of Oenus, ualgreks Αἶνος) es en 517 km lung Stroom, di döör di Swaits, Uasterrik en Dütsklön lapt. Di Müring es ön Passau an lapt diar iin ön di Donau. Deutsches Gewässerkundliches Jahrbuch Donaugebiet 2006 Bayerisches Landesamt für Umwelt, S. 302, abgerufen am 4. Oktober 2017, Auf: bestellen.bayern.de (PDF, deutsch, 24,2 MB). Deutsches Gewässerkundliches Jahrbuch Donaugebiet 2006 Bayerisches Landesamt für Umwelt, S. 225, abgerufen am 4. Oktober 2017, Auf: bestellen.bayern.de (PDF, deutsch, 24,2 MB). Commons: Inn – Saamling fan Skelter en Videos


w:de:International Alphabet of Sanskrit Transliteration Detdiar sidj skal di (iarst ans) widjer feer. (huuchsjiisk)


Antarktikaa Antarktikaa as en weltdial uun a Antarktis. Diarbi as Antarktis det weltregiuun süüdermuar faan ~ 66° 33′ süüdelk breetje (a süüdelk pulaarkreis) trinj am a süüdpuul. Hat leit jinauer faan't Arktis, det leit nuurdermuar faan 66° 33′ nuurdelk breetje. Trinjam Antarktikaa leit at Antarktisk Sia. A kontinent Antarktikaa amfaadet poliitisk oober det regiuun trinjam a süüdpuul bit ap tu 60 graad süüdelk breetje. Sööwen stooten ferlang en dial faan Antarktikaa. Di Antarktisferdrach faan 1961 erkäänt det oober ei uun. Commonskategorii: Antarktikaa – Saamlang faan bilen of filmer Wikimedia Atlas: Antarktikaa – Geograafisk an histoorisk koorden efter Fischer Weltalmanach 1998, türn 75, ISBN 3-596-19098-3. Det süüdgrens as faan Norweegen nimer fäästlaanj wurden, diaram koon det grate uk ei akeroot fäästlaanj wurd.


Aleutisk of Unangans spriaken (aleutisk: Unangam Tunuu) — san en twiig faan a eskimo-aleutisk spriaken. Snaaket wurd jo faan amanbi 150 minsken fööraal uun a USA (Alaska) an uun Ruslun (Komandööreilunen). efter: Unangam Language Pre-contact Tribes and Dialects Widjwaast-aleutisk Sasignan (ale. Sasignan; uast spriakwiisen Sasxinan; waast spriakwiisen Sasxinas; ing. Attuan). Attu, Agattu, Semichi eilunen. Rus-Aleutisk creole (ale. Kasakam Unangangis ; ing. Copper Island Aleut; rus. медновский язык). Kommandeureilunen. Madelwaast-aleutisk (ale. Aliguutax̂; ing. Atkan, Western Aleut] Naahmiĝus. Delarof (Amatignak, Tanaga) eilunen. Niiĝuĝis. Andreanof (Kanaga, Adak, Atka, Amlia, Seguam) eilunen. Uast-aleutisk (ale. Eastern Unangan, Eastern Aleut) Akuuĝun of Uniiĝun. Four Mountains (Amukta, Kagamil) eilunen. Qawalangin. Fox (Umnak, Samalga, waast Unalaska) eilunen. Qigiiĝun. Krenitzen (uast Unalaska, Akutan, Akun, Tigalda) eilunen. Qagaan Tayaĝungin. Sanak (Unimak, Sanak) eilunen. Taxtamam Tunuu. Belkofski. Qaĝiiĝun. Shumigan eilunen. Aleutisk studententaalen uun a juaren 1987–1988: Aleutisk skuuljongen üüb a Aleuten an a Pribilof eilunen (10. Oktuuber 2000): Atka %100 Akutan %100 St. Paul %97 St. George %100 King Cove %91 Sand Point %86 False Pass %83 Nelson Lagoon %81 Adak %73 Nikolski %44 Unalaska %19 Cold Bay %17 Unangam Language Pre-contact Tribes and Dialects by Knut Bergland and Moses L. Dirks Bilingual/Bicultural Education Programs Available data from the schools in


Di Suurt See (uk Suurt Miar) es en Benensee mermung Süđuasteuroopa en Fuaraasien. Aur di Bosporus es di Suurt See me dit Merelmiar öf do Merlönsee forbünen. Di Suurt See es bit tö 2.212 m diip, en ön en Areaal fan 461.000 km² lii 547.000 km³ Weeter. Laag fan di Suurt See Commons: Krim – Saamling fan Skelter en Videos Commons: Suurt See – Saamling fan Skelter en Videos


Di Neđerlönen (holöns Nederland, weestfriisk Nederlân) sen jen fan fjuur Lönen ön dit Köningrik fan di Neđerlönen. Fuar't Miist uur Holön sair, man dit es ek rocht, aur Holön bluat di nuurđweestern Huk fan dit Lön es. Holön set höm fan di Prowinsen Nuurđer- en Süđerholön töhop. Di Neđerlönen hiir tö Weesteuroopa. Trinjom lii Belgien süđerfuar, Dütsklun uasterfuar sa üs di Nuurđsee ön Nuurđen en Weesten. Hauptstat es Amsterdam, di Regiaring set ön Den Haag. Tö dit Köningrik fan di Neđerlönen hiir da jit trii Ailönen ön di Kariibik. Bonaire, Sint Eustatius an Saaba sen di BES-Eilunen en aparti Gimiinden fan di Neđerlönen. Commons: Neederlunen – Saamling fan Skelter en Videos Wikivoyage Raisfeerer Neederlunen (Dütsk)


Di BES-Ailönen of uk aparti Gimiinden (holöns: bijzondere gemeenten) sen trii Ailönen ön di Kariibik, wat jertirs tö di Neđerlöns Antilen jert haa. Dit sen Bonaire, Sint Eustatius en Saaba. Ja uur uk Kariibisk Neđerlön (holöns: Caribisch Nederland) nēmt. Di 10. Oktuuber fan 2010 sen di Neđerlöns Antilen āpliaset uuren, en sent des Dai sen di trii Ailönen "aparti Gimiinden" fan di Neđerlönen. Trii üđer Ailönen fan di Neđerlöns Antilen hiir uk tö dit Köningsrik fan di Neđerlönen, sen man dach suwereen Staaten uuren: Aruuba, Curaçao en Sint Maarten. Statistical Info: Area and Climate. Archiwiaret faan det originool di 6. Jüüle 2011. Ufrepen di 3. Oktuuber 2011. Caribbean Netherlands; population; sex, age, marital status. Uun: StatLine. Centraal Bureau voor de Statistiek (CBS), 23. April 2021, ufrepen de 19. Janewoore 2022 (ingelsk).


COVID-19 COVID-19 (fan engelsk: COrona VIrus Disease 2019) es en Kraanker, diar fan di Coronawiirus SARS-CoV-2 ön Gang kumt. Üs jest es COVID 19 ön di Jöölmuun fan 2019 ön di Stat Wuhan ön Kiina faststelt. Di Kraanker uur fan di Uurem fiiđerdönen. 2020 es diarfan en Pandemii uuren. Ek ark'jen diar fan di Wiirus raaket uur, uur swaar kraank. Enkelt Liren fo dit gaar ek me. Üđern fo Host en Snööf of Fiiber, sa üs em dit fan en Sjucht keent Mensken, dānen al kraank of al ialer sen, ken fuul ringer töpas kum en uk sterewi. Eeđer hok Weeken kām dit Wiirus aur di Grensen fan Kiina hen aur di hiili Öört. Dat dit da ek sa fuul ombidrain uur, skel di Liren ek sa fuul forraisi, Masken drai en rinnelk wiis. Ön Dütsklön waar Skuulen en Jungensguarten sa üs maning Laadens ön di Gērs- en di Krölenmuun techtmaaket (Lockdown). Di Kaart weeget en Stant fan di Pandemii: Diar junker di Klören, diar muar Kraanken sen diar. Bi di miist Mensken giar di Sjucht fan salev weđer wech. Fuar üđern es jit niin Medisiin fünen, aur dit Wiirus jit ek lung bikeent es. Sent di Jöölmuun 2020 jft


SARS-CoV-2 Di Wiirus SARS-CoV-2 maaket di Mensken kraank me COVID-19. Di Noom kumt fan engelsk: COrona VIrus Disease 2019. Üs jest es di Wiirus ön di Stat Wuhan/Kiins āpslain. Ön dit Jaar 2020 es diar en Pandemii fan uuren. Hauptkategorii: Wiiren Order: Nidovirales Famiilie: Coronaviridae Önerfamiilie: Orthocoronavirinae Skööl: Betacoronavirus Slach: Severe acute respiratory syndrome-related coronavirus (SARSr-CoV) Stam: Severe acute respiratory syndrome coronavirus 2 (SARS-2, SARS-CoV-2) Isoliaret wiiren: Japan-KY-V-029/2020 – Nepal/61/2020 – Sweden/01/2020 – USA/AZ1/2020 – USA/IL1/2020 – USA/TX1/2020 – Wuhan-Hu-1/2019 – Wuhan/IVDC-HB-01/2019 – Wuhan/WIV04/2019 – Wuhan/IPBCAMS-WH-01/2019 – Wuhan/IVDC-HB-04/2020 (Stant: Juuni 2020) SARS-2, SARS-CoV-2 Synonym: 2019-nCoV Nextstrain Wikispecies heer en artiikel tö: SARS-CoV-2 Commons: SARS-CoV-2 – Saamling fan Skelter en Videos


En Lockdown (Dialslüting) meent, dat en Regiaring fuarskriift, dat Plaatsen techtmaaket uur, hur masi Liren raaki ken. Des kumt ön en Demokratii sa üs ön Dütsklön ek aaft fuar. Wan fan en Wiirus sa üs SARS-CoV-2 man olterfuul Liren kraank uur, da uur wat slööten, dat di Pandemii ek muar sa waker of gaar ek muar wuksi ken.


Coronaviridae Tö di Famiilie Coronaviridae jert uk SARS-CoV-2, hur em COVID-19 fan fo ken. Hauptkategorii: Wiiren Order: Nidovirales Famiilie: Coronaviridae Önerfamiilie: Orthocoronavirinae Sköölen: Alphacoronavirus – Betacoronavirus – Deltacoronavirus – Gammacoronavirus Onerfamile: Letovirinae Skööl: Alphaletovirus Coronaviridae ICTV Virus taxonomy 2014 Wikispecies heer en artiikel tö: Coronaviridae Commons: Coronaviridae – Saamling fan Skelter en Videos


At Alfred-Wegener-Institut (AWI) as en wedenskapelk iinrachtang, diar ham am a ooseaanen üüb a welt komert. En swaarponkt as det werk uun a Arktis an Antarktis, man uk uun a Nuurdsia. Hör onersjükangen amfaade ei bluas det siaweeder, man uk a siagrünj an at atmosfeere. Uun a leetst juaren spele onersjükangen tu't kliima en grat rol. Bi't AWI werke son 1.000 wedenskapslidj üüb sjauer steeden. At AWI as 1980 grünjlaanj wurden an näämd efter di geoloog an meteoroloog Alfred Wegener, di fööraal diar för bekäänd as, wat hi auer't wurden faan a kontinenten an a tektoonik ütjfünjen hää. Stüdag iinrachtangen AWI Breemerhuuwen Biologische Anstalt Halaglun Wattenmeerstation List üüb Sal AWI Potsdam, Wissenschaftspark Albert Einstein Ööder iinrachtangen Skeb Polarstern, Heincke, Mya II Fliigern Polar5, Polar6 Neumayer-Station III uun a Antarktis AWIPEV-Basis (Koldewey-Station) üüb Spitsbergen, tuup mä Frankrik Basis Samoilov bi't Lenadelta, tuup mä Ruslun Commonskategorii: AWI – Saamlang faan bilen of filmer


Alaska jupik (jup. Yugtun ; spriakwiisen: Cugtun) as bütj Sirenik jupik, Sibirisch jupik, Naukan jupik an Alutiiq ian faan jo fiiw jupik spriaken. Snaaket woort det faan amanbi 12.000 minsken fööraal uun Waast- an Süüdwaast-Alaska. Unaliq-Pastuliq jupik (ingels Norton Sound Yup’ik) Unalirmiut (ingels Unaliq subdialect) Fulken: Atnegmiut, Kuuyuŋmiut, Eŋlutaleġmiut, Caxtulegmiut, Uŋallaqłiŋmiut, Tacirmiut Pastulirmiut (ingels Kotlik subdialect) Yukon-Kuskokwim jupik (ingels General Central Yup’ik). Fulken: Qerauranermiut, Kuigularmiut, Qip’ngayarmiut, Qaluyaarmiut, Marayaarmiut, Chnagmiut, Kuigpagmiut, Akulmiut, Caninermiut, Kusquqvagmiut (Unegkumiut, Kiatagmiut) Egegeik jupik (jup. Aglurmiut; ingels Egegik Yup’ik, Bristol Bay Yup’ik) Chevak tschupik (jup. Cugtun (spriak) Cup’ik (sg) Cupiik (dual) Cupiit (pl); ingels Cup’ik, Hooper Bay-Chevak Cup’ik) Nunivak tschupik (jup. Cugtun (spriak) Cup’ig (sg), Cupiik (dual), Cupiit (pl), Nuniwarmiut; ingels Cup’ig, Nunivak Cup’ig, Nunivak Cup’ik) Rüsk-Ameerikoo (1733 - 1867) Rusisismus : cainik (< rus. чайник) sedel cukunak / cukunaq (< rus. чугунок) "cast iron pot" kaminiaq (< rus. камин) oonk kelipaq (< rus. хлеб) bruad kuskaq (< rus. кошка) kaat luuskaaq (< rus. ложка) skai mass'laq (< rus. масло) böder missuuk (< rus. мешок) pöös; sääk mulut'uuk (< rus. молоток) höömerk nuussiq (< rus. нож) kniif paltuuk / pal'tuuk (< rus. пальто) mantel puckaq (< rus. бочка) fäät; koon pucunaq (< rus. бочонок) fäät; koon putuskaq


A Lena (rüsk Лена; jakutisk Өлүөнэ, Ölüöne) as en struum uun Sibiirien mä san müs uun't Arktisk Sia. Hi as 4294 km lung an hiar't sodenang tu a lingst struumer üüb a eerd. Iintoochregiuun At Lenaklaf bi Jakutsk A Lena bi Jakutsk At Lenadelta Isstruat auer a Lena Commonskategorii: Lena – Saamlang faan bilen of filmer


Dit Zika-wiirus es en Wiirus fan di Skööl Flavivirus iin ön di Famiilie Flaviviridae. Hat es üs jest bi Aapen ön di Weetenskepelk Iinrochting Zika Forest ön Uganda sen uuren. Dit Zika-Wiirus uur fan Mechen fiiđerdrain, en da fair em dit "Zika-fiiber". Bit deling ken em diar ek fuul töögen maaki. Fuar wukset Mensken es dit fuar't Miist ek sa slim üs fuar Wüfhaurn, dat en Dütji ütdrai. Dit Jungen ken diar Skaaren fan fo. Di Kraanker es üp di Sken tö se. Lönen, hur dit Zika-Wiirus ütbreeken es (Jan. 2016):  Ütjbreegen kraankhaiden  Bluas efterwiset wiiren Magen, fööraal Aedes aegypti dö dit Wiirus fiiđer. Model fan't Wiirus Ön 2015 es dit Wiirus fuaral ön Brasiilien ütbreeken. Hoken diar hen raiset, skal höm fiks fuarse. Commons: Zika-wiirus – Saamling fan Skelter en Videos Wikispecies heer en artiikel tö: Zika-wiirus ICTV Wiirus Taksonomii 2014 Nöörig Böör tö Bidrachen aur di Sünhair D.I.H. Simpson: Zika virus infection in man. Uun: Transactions of the Royal Society of Tropical Medicine & Hygiene. binj 58, Nr. 4, 1964, S. 335–338, doi:10.1016/0035-9203(64)90201-9. PMID 14175744.


ff p1 A Baikalberger (rüsk Байкальский хребет, amskrewen: Bajkal'skij chrebet) san en beragkeed bi a waaster ääg faan a Baikalsia uun Sibiirien. Jo ling ap bit tu en hööchde faan 2.588 meetern. Diar leit at hood faan di grat struum Lena, di iin uun't Arktisk Sia lääpt.


Jakutsk Jakutsk (rüsk Яку́тск, jakutisk Дьокуускай/Djokuuskaj) as det hoodstääd faan't Republiik Sacha (Jakuutien) uun't rüsk regiuun Fiar Uasten. Diar lewe 269.601 minsken (Stant 14. Oktuuber 2010) bi a struum Lena. Uun nian gratstääd üüb a welt woort'at uun a wonter kuuler üs diar. Commonskategorii: Jakutsk – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Jakutsk (sjiisk)


Holön es en litj Huk fan di Neđerlönen, amtelk Köningrik fan di Neđerlönen (üp Holöns Nederland of Koninkrijk der Nederlanden, üp Weestfriisk Nederlân en Keninkryk fan de Nederlannen), wat ön di Nuurđweesten liit. Dit Uurt "Holön" uur man uk fuar di Neđerlönen sair. Uasterfuar fan di Neđerlönen liit Dütsklön, ön Süđern liit Belgien en weesterfuar di Weest- of Nuurđsee. Di kariibisk Ailönen Bonaire, Sankt Eustatius en Saba hiir üs di BES-Ailönen uk tö dit Köningrik. Dit Lön heer 16.900.726 Iinuuners (2015). Di Hauptstat es Amsterdam. Di Köning es sent 2013 Willem-Alexander, Ministerpresident es sent 2010 Mark Rutte. Bevolking; kerncijfers. Centraal Bureau voor de Statistiek. Ufrepen 23. April 2016. (holuns)


fpd5 A Tscherskogo, ingelsk: Mount Chersky as di huuchst berag faan a Baikalberger uun Ruslun mä en hööchde faan 2.588 meetern. Uun't uasten lei at Republiik Burjaatien an a Baikalsia, an uun't waasten at Oblast Irkutsk.


Babuschkin (üüb Rüs: Ба́бушкин Bábuškin, föör 1941 Мы́совск Mýsovsk; üüb Burjaatisk: Бабушкин хото Babuškin Choto) as en steed uun Burjaatien, Rüslun. At steed leit uun de Kabansk Distrikt, bi a süüdeeg faan a Baikalsia. Det hee 4385 lidj (2021). Russia: Republic of Buryatia, citypopulation.de


Gusinoosjorsk (üüb Rüs: Гусиноозёрск Gusinoozjórsk, föör 1953 Ша́хты Šáchty; üüb Burjaatisk: Галуута хото Galuuta choto of Гусиноозёрск хото Gusinoozjorsk choto) as det traadgratst steed uun Burjaatien, Rüslun. Det leit uun a süüd faan't republiik. Det hee 23.263 lidj (2021). Det as at hoodsteed faan de Selenginsk Distrikt. Süüdermuar leit a Gusinojesia. Russia: Republic of Buryatia, citypopulation.de


A Gusinojesia (rüsk Гусиное озеро; burjaatisk Галуута нуур, Galuuta nuur, „Ges-sia“) as en 164,7 kwadrootkilomeeter graten an bit 28 meeter jipen sia uun Burjaatien (Ruslun), naibi Ulan-Ude, at hoodstääd faan't Republiik Burjaatien. Üüb a nuurder ääg leit det stääd Gusinoosjorsk. Heike Mall, Roger Just: Baikal – See und Region, Rä Reise Know-How, 3. aplaag, Bielefeld 2007, ISBN 978-3-8317-1546-6, S. 408 Commons: Gusinojesia – Saamlang faan bilen of filmer Artikel Gusinojesia uun't Grat Sowjetisk Ensiklopedii (BSE), 3. aplaag 1969–1978 (rüsk)


Kaarl XII. (üüb Sweedsk: Karl XII; * 17. Jüünejul. / 27. Jüüne 1682greg. uun Stockholm; † 30. Nofemberjul. / 11. Deetsember 1718greg. bi Fredrikshald uun Noorweegen) wiar faan de 5. April 1697 tu san duas Köning faan Sweeden an Hertooch faan Bremen an Verden. Uun sin reegiment naam Sweeden uun de Grat Noorsk Krich jin Denemark, Saksen an Rüslun dial. Hi loket för enkelt juaren üüs generool, man üüs Rüslun a Slacht bi Poltawa (1709) uun a Ukraine faan nü woon, kaam at tidj faan Sweeden üüs gratmeecht tu aanj. Uun't juar 1718 fool hi uun Noorweegen uun't belaagring faan Fredrikshald. Commons: Karl XII. – Saamling faan biljen of filmer


Poltawa (üüb Ukrainisk: Полта́ва Poltáva) as at hoodsteed faan det Poltawa Prowins uun't Ukraine. Det leit bi de Worskla Struum uun a uast faan't lun. Det hee 283.402 lidj (2021). Det as uk at hoodsteed faan de Poltawa Distrikt. A Slacht bi Poltawa (1709) twesken Sweeden an Rüslun wiar uun a nuurd faan det Poltawa faan nü. Bulgaarien Weliko Ternowo uun Bulgaarien (sant 1963) Sjiisklun Filderstadt uun Tjiisklun Sjiisklun Ostfildern uun Tjiisklun Ferianagt Stooten Irondequoit uun New York, Ferianigt Stooten Sweeden Kristianstad uun Sweeden Iwan Kotljarewskyj, ukrainisk dachter (1769-1838). Ukraine: Poltava, citypopulation.de


Jantschukan (üüb Rüs: Янчука́н Jančukán) as en steed uun Burjaatien, Rüslun. At steed leit uun a nuurd faan't republiik, nai bi de Boower-Angara Struum, uun de Nuurdbaikal Distrikt. Det hee 244 lidj (2021). Russia: Republic of Buryatia, citypopulation.de


Kamensk (Rüs: Ка́менск Kámensk; üüb Burjaatisk: Хаамин Chaamin) as det tjiingratst steed uun Burjaatien, Rüslun. At steed leit uun a süüd faan't republiik, uun de Kabansk Distrikt, nai bi a Baikalsia an de Selenga Struum. Det hee 6624 lidj (2021). Russia: Republic of Buryatia, citypopulation.de


Di Spree (sorbisk: Sprjewja, neđersorbisch iinfach Rěka (Stroom)) es en Stroom, wat döör Dütsklön en fuaral uk döör Berlin lapt. Di Spree es en Töstroom fan di Havel. Ön höör 400 km lüng Wai kumt jü uk döör Tschechien. Ön Berlin-Spandau laap Havel en Spree töhop, en diar heer di Spree muar Weeter. Dit meent, dat di "Daachter" fan di Havel diar di "Mooterstroom" uur aur dat muar Weeter diar döörlapt. Di Boower-Havel lapt diar me di Spree töhop. Gurt Diili sen Bunds- en uk Lönsweeterstraaten Steckbrief Spree (Memento faan di 17. Marts 2016 uun't Internet Archive), Land Brandenburg – Landesamt für Umwelt Deutsches Gewässerkundliches Jahrbuch Elbegebiet, Teil II 1999 Landesumweltamt Brandenburg, S. 118, abgerufen am 7. März 2021, Auf: lugv.brandenburg.de (PDF, deutsch). Spree auf dolnoserbski.de, abgerufen am 29. Juli 2019 https://web.archive.org/web/20201021141323/https://mil.brandenburg.de/verkehrsstatistik/Webpages/Tables/HTMLTables/Wasserstrassen_BBG.htm Commons: Spree – Saamling fan Skelter en Videos Wikisource: Spree (Dütsk) Wiktionary: Spree (Dütsk)


ff A Munku Sardyk (rüsk Мунку-Сардык) as mä en hööchde faan 3.492 m a huuchst berag faan a Uastsajan uun Aasien. San toop leit üüb a grens tesken a Mongolei an Ruslun uun't Republiik Burjaatien. M. Melchejew: Toponimika Burjatii. Burjat. kn. isd., 1969, S. 142–143. (rüsk) Commons: Munku Sardyk – Saamlang faan bilen of filmer Artikel Munku Sardyk uun't Grat Sowjetisk Ensiklopedii (BSE), 3. aplaag 1969–1978 (rüsk)


ff p5 A Uastsajan (rüsk Восто́чный Сая́н) as en beragkeed uun't süüden faan Sibiirien. Hat as sowat 1.000 km lung an ferlääpt faan waast tu uast. A huuchst berag diar as a Munku Sardyk mä en hööchde faan 3.492 meetern. Efter süüdwaast tu leit a Waastsajan. Commonskategorii: Uastsajan – Saamlang faan bilen of filmer


Di Aarner, (iarner(öö.), oodler, jarn (mo.)) sen gurt Gripfügler. Ja sen man likwel niin Order of Famiilie Fügler ön di Süstemaatik fan di Biologii. Order: Gripfügler (Accipitriformes) Tö di Famiilie fan di Henmükeraartig Füglern (Accipitridae) hiir: Raitaarn (Circus aeruginosus) Guusaarn (Haliaeetus albicilla) Withaurt Aarn (Haliaeetus leucocephalus) Haast sin Aarn (Hieraaetus moorei) † Tö di Famiilie Pandionidae jert: Feskaarn (Pandion haliaetus) Bundsfortiinstkrüts Spreekuurt aur Aarn en Kreek üp Youtube (39 Sekunden)


Chevak tschupik (jup. Cugtun) as mä Unaliq-Pastuliq jupik, Yukon-Kuskokwim jupik, Egegeik jupik an Nunivak tschupik ian faan jo fiiw Alaska jupik spriakwiisen. Snaaket woort det faan amanbi 50-100 minsken fööraal uun't stääd Chevak uun Alaska. Rüsk Ameerikoo (1733 - 1867) : caarralaq (< rus. сахар) soker caayuq (< rus. чай) tee cainik (< rus. чайник) sedel cap’akiq ( < rus. сапоги) skuch, steewel cass’aq (< rus. часы) klook culunaq (< rus. солонина 'salted meat') stookfask kalantaassaq (< rus. карандаш) pokluad kalmaaniq (< rus. карман) skrääp kelipaq (< rus. хлеб) bruad luussitaq (< rus. лошадь) hingst missuulleq (< rus. мешок) lanen sääk muluk’uuq (< rus. молоко) moolk mult’uuq (< rus. молоток) höömerk pal’tuuk (< rus. пальто) mantel pelatekaq (< rus. палатка) telt putuskaq (< rus. подушка) hegen spickaq (< rus. спичка) swaawelstook tiititsaaq / tiissitsaaq (< rus. тысяча) düüsen yaassiik : (< rus. ящик) kast; kasje Jerry Lipka, Culturally Negotiated Schooling: Toward a Yup’ik Mathematics. Archiwiaret faan det originool di 18. Jüüle 2011. Ufrepen di 22. August 2011. How to count in Yup’ik Yup’ik Eskimo Grammar, Irene Reed and all.(1977) On the Facebook: Cup'ik Word Of The Day - Chevak by Rebecca Nayamin (Kashunamiut School Cup’ik Language Teacher) Nuniwarmiut Piciryarata Tamaryalkuti,


Nunivak tschupik (jup. Cugtun) as mä Unaliq-Pastuliq jupik, Yukon-Kuskokwim jupik, Egegeik jupik an Chevak tschupik ian faan jo fiiw Alaska jupik spriakwiisen. Snaaket woort det faan amanbi 50 minsken fööraal üüb't eilun Nunivak uun Alaska. Rüsk-Ameerikoo (1733 - 1867) Rusisismus : caarralar (< rus. сахар) soker caayu (< rus. чай) tee cainig (< rus. чайник) sedel cap’akir ( < rus. сапоги) skuch, steewel cass’ar (< rus. часы) klook culunar (< rus. солонина 'salted meat') stookfask kelipar (< rus. хлеб) bruad maslar (< rus. масло) böder miss’ug (< rus. мешок) lanen sääk mulut’ug (< rus. молоток) höömerk paltug (< rus. пальто) mantel pelatekar (< rus. палатка) telt putuskar (< rus. подушка) hegen spickaq (< rus. спичка) swaawelstook tiisiss’ar (< rus. тысяча) düüsen yaassig : (< rus. ящик) kast; kasje Jerry Lipka, Culturally Negotiated Schooling: Toward a Yup’ik Mathematics. Archiwiaret faan det originool di 18. Jüüle 2011. Ufrepen di 22. August 2011. How to count in Yup’ik Yup’ik Eskimo Grammar, Irene Reed and all.(1977) On the Facebook: Cup'ik Word Of The Day - Chevak by Rebecca Nayamin (Kashunamiut School Cup’ik Language Teacher) Nuniwarmiut Piciryarata Tamaryalkuti, Nunivak Island Cup'ig Language Preliminary Dictionary. Archiwiaret faan det originool di 5. August 2012. Ufrepen di 22.


Kitschera (üüb Rüs: Киче́ра Kičera) as en steed uun Burjaatien, Rüslun. At steed leit uun a nuurd faan't republiik, nai bi de Kitschera Struum an a Baikalsia. Det hee 917 lidj (2021). Russia: Republic of Buryatia, citypopulation.de


Kjachta (üüb Rüs: Кя́хта Kjáchta; üüb Burjaatisk: Хяагта Chjaagta) as det fjuardgratst steed uun Burjaatien, Rüslun. At steed leit uun a süüd faan't republiik, nai bi't grens tu't Mongolei. Det hee 20.654 lidj (2021). Det as at hoodsteed faan de Kjachta Distrikt. Russia: Republic of Buryatia, citypopulation.de


Selenginsk (üüb Rüs: Селенги́нск Selengínsk; üüb Burjaatisk: Сэлэнгын Selengyn) as det füftgratst steed uun Burjaatien, Rüslun. At steed leit uun a süüd faan't republiik, uun de Kabansk Distrikt nai bi de Selenga Struum an a Baikalsia. Det hee 13.499 lidj (2021). Russia: Republic of Buryatia, citypopulation.de


Sewerobaikalsk (üüb Rüs: Северобайка́льск Severobajkál'sk; üüb Burjaatisk: Хойто-Байгал Chojto-Bajgal) as det naistgratst steed uun Burjaatien, Rüslun. At steed leit uun a nuurd faan't republiik, bai de Tyja Struum an a Baikalsia. Det hee 23.304 lidj (2021). Russia: Republic of Buryatia, citypopulation.de


Taksimo (üüb Rüs: Таксимо́ Taksimó) as det aachstgratst steed uun Burjaatien, Rüslun. At steed leit uun a nuurduast faan't republiik, bi de Muja Struum an't grens tu det Transbaikaalien Regiuun. Det hee 7691 lidj (2021). Det as at hoodsteed faan de Muja Distrikt. Russia: Republic of Buryatia, citypopulation.de


Sirenik jupik of Sirenik eskimo (jup. Uqeghllistun) as bütj Alaska jupik, Sibirisch jupik, Naukan jupik an Alutiiq ian faan jo fiiw jupik spriaken of as bütj Aleutisk spriaken an Eskimo spriaken ian faan jo trii Eskimo-aleutisk spriaken . Snaaket wurden as det fööraal uun Nuurduast-Ruslun (Tschukotka: Autonoom kreis faan a Tschuktschen). At leetst spreegerin wiar Valentina Vyje (Валентина Выйе). uun't juar 1895: uun't saarep Sirenik (Сиӷы́ных) snaake 79 minsken an uun't saarep Imtuk (Имтух) 43 minsken. uun't juar 1954: 130 minsken snaake. uun't juar 1980: 30 minsken snaake. uun't juar 1988: 4 minsken snaake. uun't juar 1997: (ütjstürwen). Eskimo-aleutisk spriaken : Aleutisk spriaken Aleutisk of Unangans (Unangam Tunuu) Eskimo spriaken Sirenik eskimo Jupik spriaken Sirenik jupik Rocht jupik spriaken Sibirisch jupik (Yupigestun) Naukan jupik (Нывуӄаӷмит) Alaska jupik (Yugtun) Chevak tschupik (Cugtun) Nunivak tschupik (Cugtun) Alutiiq of Sugpiaq (Sugcestun, Alutiitstun) Inuit spriaken Iñupiaq of Alaska inuit (Iñupiatun) Waastkanada inuit (Inuvialuktun) Uastkanada inuit of Inuktitut (Inuktitut ᐃᓄᒃᑎᑐᑦ) Greenluns (Kalaallisut) Det dualtaal ei diar uun Sirenik jupik. Г. А. Меновщиков (1997), Сиреникских эскимосов язык, Языки мира. Палеоазиатские языки. - М., 1997. - С. 81-84 (= Генетически С.э.я. относится к эскимосско-алеутской семье; по всей вероятности, он представляет собой последний сохранившийся осколок третьей ветви эскимосских


Ust-Bargusin (üüb Rüs: Усть-Баргузи́н Ust'-Barguzín; üüb Burjaatisk: Баргажанай Адаг Bargažanaj Adag) as det njüügenstgratst steed uun Burjaatien, Rüslun. At steed leit uun a maden faan't republiik, uun de Bargusin Distrikt bi de Bargusin Struum an nai bi a Baikalsia. Det hee 6894 lidj (2021). Russia: Republic of Buryatia, citypopulation.de


Sakamensk (üüb Rüs: Зака́менск Zakaménsk; föör 1959 Городо́к Gorodók; üüb Burjaatisk: Захаамин хото Zachaamin choto) as det seekstgratst steed uun Burjaatien, Rüslun. At steed leit uun a süüd faan't republiik, nai bi't grens tu't Mongolei. Det hee 11.191 lidj (2021). Det as at hoodsteed faan de Sakamensk Distrikt. Russia: Republic of Buryatia, citypopulation.de


Onochoj (üüb Rüs: Онохо́й Onochój; üüb Burjaatisk: Нохой Nochoj) as det sööwenstgratst steed uun Burjaatien, Rüslun. At steed leit uun a süüd faan't republiik, uun de Saigrajewo Distrikt nai bi dön Uda an Brjanka Struumer. Det hee 10.767 lidj (2021). Russia: Republic of Buryatia, citypopulation.de


De Bargusin Distrikt (üüb Rüs: Баргузи́нский райо́н Barguzínskij rajón; üüb Burjaatisk: Баргажанай аймаг Bargažanaj ajmag) as en distrikt uun't Republiik Burjaatien, Rüslun. A distrikt leit uun a maden faan't republiik, bi a Baikalsia. Det hee 21.329 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Bargusin. De Bargusin Struum, diarefter a distrikt neemd as, leept faan a nuurd tu a süüdwaast troch a distrikt iin uun a Baikalsia (Bargusin Bocht). Dön Bargusin Berger stun twesken a struum an a sia. De huuchst punkt uun a berger as Pik Baikal (2840 m). De Sabaikalski Natschunaalpark leit uun a distrikt. Det Grat Uschkani Eilun an trii letjer eilunen uun a Baikalsia san dial faan a distrikt. At steed Ust-Bargusin, det njüügengratst steed uun Burjaatien, leit uun a distrikt. Russia: Far Eastern Federal District, citypopulation.de


A Selenga of Selenge as en struum, diar faan a Mongolei troch Burjaatien (Ruslun) iin uun a Baikalsia lääpt. San hood as a tuupstruum faan a struumer Ider an Delgermörön. Hi as sowat 1024 km lung an a weederrikst struum iin uun a Baikalsia. Faan diar lääpt det weeder auer Angara an Jenisej uf efter nuurden iin uun't Arktisk Sia. Selenga uun't Chöwsgöl-Aimag Selenga naibi't rüsk grens Selenga-Delta Satelitenbil faan't delta Selenga (Struum) uun't Stootelk Fertiaknis faan Struumer an Sian (rüsk) Projektförderantrag (Memento faan di 27. Mei 2011 uun't Internet Archive) (PDF; 1,6 MB) Global Environment Facility, 2010 Commonskategorii: Selenga – Saamlang faan bilen of filmer


De Baunt-Ewenki Distrikt (üüb Rüs: Ба́унтовский эвенки́йский райо́н Báuntovskij evenkíjskij rajón; üüb Burjaatisk: Бабантын хамнигадай аймаг Babantyn chamnigadaj ajmag) as en distrikt uun't Republiik Burjaatien, Rüslun. A distrikt leit uun a nuurduast faan't republiik. Det hee 8332 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Bagdarin. A Bauntsia, diarefter a distrikt neemd as, leit uun a nuurd faan a distrikt. Russia: Far Eastern Federal District, citypopulation.de


Anton Heimreich wörd di 5.3.1626 önj Trindermjarsch (Söödoostdiilj foont üülj Nordströnj) tuläid, weer san taatje preester wus (ouf 1639 aw Polweerm) än weer'r wälj sin bjarnetid bit 1634 ferbroocht heet. Eefter sin schölj-, studien- än räisetid (1640-52) laawed'r sunt 1652 as preester aw Latj Moos wider uner Nordströnjer, wat jam iinjsen aw et "wüstes Moor" made önjt lönj ladenen ouerräst foont üülj ailönj boogseet hääwe. Et koon ai säid wårde, dåt huum önj Trindermarsch ouers snååked heet as aw e fååstewål foon Nordfraschlönj. Aw arken fål heet Anton Heimreich en rucht Nordströnjer frasch snååked. Hi wus befraid ma Helene Finke än heet tumånst trii bjarne hädj. Heimreich heet beschraawen, hü dåt üülj Strönj unergingen as, önj sin "Nord-Fresische Chronick" (1666). E jarst wersion foon e Rungholtsooge as önj sin kroonik uk tu finen, weer Detlev von Liliencron sin ballade foon dachted heet. Di begrip "Blanker Hans" as sünonüm for e Weestsiie as uk foon ham. Störwen as'r 1685 aw Latj Moos, di däi nau koon huum ai seede. Kånd wörden as'r as kroonikschriwer, önj sin kroonik san da ålste tüüchnise foont frasch tu finen. Et san hu dachte: Yn Miren=Söngh; Yn Een=Söngh; Hans Tadesens Hammeldiebstahl, wat önj sin kroonik oufpränted


Naukan jupik (jup. нывуӄаӷмит [fulk]) as bütj Alaska jupik, Sibirisch jupik, Sirenik jupik an Alutiiq ian faan jo fiiw jupik spriaken. Snaaket woort det faan amanbi 50 minsken fööraal uun't saarep Naukan uun Nuurduast-Ruslun (Tschukotka: Autonoom kreis faan a Tschuktschen). yuk minsk anguyak bütjluns; rus (fulk) igurgiq stäärdüker nanuq isbäär ayveq waalros neghhsaq selag ulagaq polaarfoos quyngiq hüs rendiart tuntu wil rendiart equt wichel qamawk sled för rendiarten of hünjer atekuk parka qulliik boks kamgek (dual) kamget (pl); skuch, skur nasaghaq, nasaq hud ayggaq hoonkluas eknitaq lamp; laacht awk blud Steven A. Jacobson (2005), History of the Naukan Yupik Eskimo dictionary with implications for a future Siberian Yupik dictionary, Études/Inuit/Studies 29 (1–2):149-161 Steven A. Jacobson (2005), History of the Naukan Yupik Eskimo dictionary with implications for a future Siberian Yupik dictionary, Études/Inuit/Studies 29 (1–2):149-161 М. Членов, Уэленский язык – проблема идентификации] Эскимосов азиатских язык


At Angara (rüsk Ангара́) as en tustruum faan a struum Jenisej uun Madelsibiirien (Ruslun). Hi as 1.779 kilomeetern lung an ferlääpt faan a Baikalsia troch a gratstääden Irkutsk an Bratsk efter nuurduast, huar hi bi det stääd Strelka iin uun a Jenisej lääpt. Iintoochregiuun faan Jenisej mä Angara Angara bi Talzy naibi a Baikalsia Irkutsk Stausia Struumkrääftuunlaag bi Irkutsk Artikel Ангара uun't Grat Sowjetisk Ensiklopedii (BSE), 3. aplaag 1969–1978 (rüsk) Angara uun't Stootelk Fertiaknis faan Struumer an Sian (rüsk) Commonskategorii: Angara – Saamlang faan bilen of filmer


Irkutsk Irkutsk (rüsk Ирку́тск) as det hoodstääd faan't Oblast Irkutsk uun Sibiirien (Ruslun) Hat leit bi a Baikalsia, diar huar hi iin uun a struum Angara uflääpt. Uun Irkutsk lewe 587.891 minsken (Stant 14. Oktuuber 2010), an diar feert at Transsibiirisk Iisenboon loongs. Commonskategorii: Irkutsk – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Irkutsk (sjiisk)


At Transsibiirisk Iisenboon of kurt Transsib (rüsk Транссибирская магистраль, amskrewen Transsibirskaja magistral) as det wichtagst iisenboonliinje uun Ruslun. Hat as 9.288 kilomeetern lung an ferbanjt Moskau uun't waasten mä Wladiwostok uun't uasten. Üüb a wai lei 400 boonhoofer, an ian tuur düüret 144 stünjen (sääks daar). Commonskategorii: Transsibiirisk Iisenboon – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Transsibiirisk Iisenboon (sjiisk)


Bratsk Bratsk (rüsk Братск) as en gratstääd uun't Oblast Irkutsk (Sibiirien, Ruslun). Diar wene 246.319 minsken (Stant 14. Oktuuber 2010). Commonskategorii: Bratsk – Saamlang faan bilen of filmer


At Boower Angara (rüsk Ве́рхняя Ангар́а/Werchnjaja Angara; burjaatisk Дээдэ Ангар) as en 438 km lungen struum uun Sibiirien (Ruslun). Hi lääpt faan nuurduast efter süüdwaast uf uun a Baikalsia. Sin weeder lääpt do widjer auer a Angara an Jenisej iin uun't Arktisk Sia. Artikel Boower Angara uun't Grat Sowjetisk Ensiklopedii (BSE), 3. aplaag 1969–1978 (rüsk) Boower Angara uun't Stootelk Fertiaknis faan Struumer an Sian (rüsk) Commonskategorii: Boower Angara – Saamlang faan bilen of filmer


Alutiiq, Sugpiaq, Supik of Pazifik jupik (alu. Sugcestun, Sugtʼstun, Sugtestun of Alutiitstun ) as bütj Alaska jupik, Sibirisch jupik, Sirenik jupik an Naukan jupik ian faan jo fiiw jupik spriaken. Snaaket woort det faan amanbi 400 minsken fööraal uun Süüd-Alaska. Waast-alutiiq Fäästääg-waast-alutiiq (ingels Koniag Alutiiq of Alaska Peninsula) Ugaassarmiut (ingels Ugashik subdialect) Katmai (ingels Katmai subdialect) Eilun-waast-alutiiq (ingels Koniag Alutiiq of Kodiak Island) Qik'rtarmiut Sugpiat of Qik'rtarmiut Alutiit (ingels Southern subdialect). uun eilun Kodiak stääden Akhiok an Old Harbor. (ingels Northern subdialect). uun eilun Kodiak stääden Karluk, Larsen Bay, Port lions, Ouzinkie an Кодиак. Tangirnarmiut. uun Tangirnaq (Woody Island) eilun. Uast-alutiiq (ingels Chugach Alutiiq, Chugach dialect, Chugach Eskimo, Sugpiaq (sensu stricto)) Fäästääg-uast-alutiiq (ingels Chugach Alutiiq of Kenai Peninsula). Fulken: Unegkurmiut, Yalegmiut. Eilun-uast-alutiiq (alu. Chugachigmiut; ingels Chugach Alutiiq of Prince William Sound, Chugach proper). Fulken: Tyanirmiut, Shuqlurmiut, Nutyirmiut, Palugvirmiut, Alukarmiut, Atyarmiut, Talitlarmiut, Kangirtlurmiut, Ugalakmiut. Alutiiq Museum: Alutiiq Word of the Week Archives. Archiwiaret faan det originool di 28. September 2007. Ufrepen di 22. August 2011. John E. Smelcer, Alutiiq Noun Dictionary and Pronunciation Guide, Common Nouns in Prince William Sound and Kenai Peninsula Region Alutiiq (Excluding Kodiak Island) Alutiiq Museum, Alutiiq Word of the Week Archives (Шунды пуксён пал алютик) John


ff f1 p5 A Deljun-Uran Berger (rüsk Делюн-Уранский хребет, amskrewen Delyun-Uranskiy khrebet) san en beragkeed uun Sibiirien (Ruslun). Faan diar boowen komt a Boower Angara deel an lääpt iin uun a Baikalsia.


De Bitschura Distrikt (üüb Rüs: Бичу́рский райо́н Bičúrskij rajón; üüb Burjaatisk: Бэшүүрэй аймаг Bešüürej ajmag) as en distrikt uun't Republiik Burjaatien, Rüslun. A distrikt leit uun a süüd faan't republiik. Det hee 22.024 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Bitschura. Russia: Far Eastern Federal District, citypopulation.de


De Chorinsk Distrikt (üüb Rüs: Хори́нский райо́н Chorínskij rajón; üüb Burjaatisk: Хориин аймаг Choriin ajmag) as en distrikt uun't Republiik Burjaatien, Rüslun. A distrikt leit uun a maden faan't republiik. Det hee 16.574 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Chorinsk. De Uda Struum leept troch a distrikt. Russia: Far Eastern Federal District, citypopulation.de


De Dschida Distrikt (üüb Rüs: Джиди́нский райо́н Džidínskij rajón; üüb Burjaatisk: Зэдын аймаг Zedyn ajmag) as en distrikt uun't Republiik Burjaatien, Rüslun. A distrikt leit uun a süüd faan't republiik, bitu faan't grens tu't Mongolei. Det hee 23.026 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Petropavlovka. De Dschida Struum, diarefter a distrikt neemd as, leept troch a süüd. En öler struum, de Temnik, leept troch a nuurd. Russia: Far Eastern Federal District, citypopulation.de


De Iwolginsk Distrikt (üüb Rüs: Иволги́нский райо́н Ivolgínskij rajón; üüb Burjaatisk: Эбилгын аймаг Ebilgyn aimag) as en distrikt uun't Republiik Burjaatien, Rüslun. A distrikt leit uun a süüd faan't republiik. Det hee 61.808 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Iwolginsk. Det Iwolginsk Datsan (üüb Rüs: Иволги́нский даца́н Ivolgínskij datsán), en buddhistisk kluaster-uniwersiteet, stäänt nai bi't taarep Werchnaja Iwolga, ei widj faan Iwolginsk. Russia: Far Eastern Federal District, citypopulation.de


De Jerawna Distrikt (üüb Rüs: Ера́внинский райо́н Jerávninskij rajón; üüb Burjaatisk: Яруунын аймаг Jaruunyn ajmag) as en distrikt uun't Republiik Burjaatien, Rüslun. A distrikt leit uun a uast faan't republiik. Det hee 16.445 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Sosnowo-Oserskoje. Dön Jerawna-Chorga Sian lei uun a waast faan a distrikt. Russia: Far Eastern Federal District, citypopulation.de


De Kabansk Distrikt (üüb Rüs: Каба́нский райо́н Kabánskij rajón; üüb Burjaatisk: Хабаансхын аймаг Chabaanschyn ajmag) as en distrikt uun't Republiik Burjaatien, Rüslun. A distrikt leit uun a süüd faan't republiik, loongs a Baikalsia. Det hee 55.234 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Kabansk. De Selenga Struum leept troch a distrikt iin uun a Baikalsia. A mös faan a struum as en delta. Kabansk Kamensk Selenginsk Russia: Far Eastern Federal District, citypopulation.de


De Kischinga Distrikt (üüb Rüs: Кижинги́нский райо́н Kižingínskij rajón; üüb Burjaatisk: Хэжэнгын аймаг Chežengyn ajmag) as en distrikt uun't Republiik Burjaatien, Rüslun. A distrikt leit uun a süüd faan't republiik. Det hee 14.278 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Kischinga. Dscharun-Chaschor, det gratst stupa uun Burjaatien, stäänt nai bi't steed Kischinga. Russia: Far Eastern Federal District, citypopulation.de


De Kjachta Distrikt (üüb Rüs: Кя́хтинский райо́н Kjáchtinskij rajón; üüb Burjaatisk: Хяагтын аймаг Chyaagtyn ajmag) as en distrikt uun't Republiik Burjaatien, Rüslun. A distrikt leit uun a süüd faan't republiik, bitu faan't grens tu't Mongolei. Det hee 36.604 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Kjachta. De Selenga Struum leept troch a distrikt. Russia: Far Eastern Federal District, citypopulation.de


Di Saale es en Stroom ön Dütsklön. Di Saale giar döör Bayern, Thüringen en Sachsen-Anhalt. Jü es en Töstroom fan di Ialev, dit meent jü lapt diar iin. Me 413 km es jü di taustleengst Töstroom fan di Ialev. Bluat di Moldau es jit leenger. Michael Bergemann: Gesamtliste der Fließgewässer im Elbeeinzugsgebiet. Behörde für Umwelt und Energie, Hamburg 1. Jüüle 2015 (PDF; 802 KB [abgerufen am 29. Nofember 2015]). Deutsches Gewässerkundliches Jahrbuch Elbegebiet, Teil I 2015. (PDF) Landesbetrieb für Hochwasserschutz und Wasserwirtschaft Sachsen-Anhalt, 2019, S. 159, ufrepen de 7. Marts 2021 (Auf: lhw.sachsen-anhalt.de, 9,49 MB).


De Kurumkan Distrikt (üüb Rüs: Курумка́нский райо́н Kurumkánskij rajón; üüb Burjaatisk: Хурамхаанай аймаг Churamchaanaj ajmag) as en distrikt uun't Republiik Burjaatien, Rüslun. A distrikt leit uun a nuurd faan't republiik. Det hee 13.284 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Kurumkan. De Bargusin Struum leept troch a distrikt. Russia: Far Eastern Federal District, citypopulation.de


De Muchorschibir Distrikt (üüb Rüs: Мухоршиби́рский райо́н Muchoršibírskij rajón; üüb Burjaatisk: Мухар Шэбэрэй аймаг Muchar Šeberej ajmag) as en distrikt uun't Republiik Burjaatien, Rüslun. A distrikt leit uun a süüd faan't republiik. Det hee 22.697 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Muchorschibir. De Tugnujka Struum leept troch a distrikt. Russia: Far Eastern Federal District, citypopulation.de


Strelka (Krasnojarsk) Strelka (rüsk Стрелка) as en stääd uun't Regiuun Krasnojarsk (Sibiirien, Ruslun). Diar wene 5040 minsken (Stant 14. Oktuuber 2010). Bi Strelka lääpt di struum Angara iin uun a Jenisej. Commonskategorii: Strelka – Saamlang faan bilen of filmer


Di Moldau (tschechisk Vltava Ütspraak?/i, histoorisk Wulda – fan germaansk Wilth-ahwa (Meening sa üs: Wilj-Ache, Wildach, wat sa fuul meent üs "wilj, riiwend Weeter"), uk „Böhmisches Meer“ nēmt, es di leengst Stroom ön Tschechien en di gurtest Töstroom fan di Ialev. Di Moldau es bi di Müring iin ön di Ialev leenger en heer muar Weeter üs des, en diaraur es jü eeđer di Hydrologii di Hauptstroom fan dit Systeem trinjom di Ialev. Di Moldau es forskelig fan di Stroom Moldova ön nuurđuastern Rumeenien. Fan des kumt uk di Noom fan di Republik Moldau. Müring iin ön di Lipno-Müürsee Di Stěchovice-Dam halt di Moldau töbeek. Moldau bi di Vyšehrad Moldau bi di Karlsbröch Föriskep aur di Moldau nai bi Mělník Slüüs bi di Moldaukanaal Di Moldaukanaal Vraňany–Hořín nai bi Mělník Vltava a její přítoky – Vltava bei kct-tabor.cz Gewaessersteckbrief-Elbe, Plan Hochwasservorsorge Dresden, 2010 Auf: dresden.de (pdf; 8,3 MB) Lebensräume der Elbe und ihrer Auen (Memento faan di 26. Oktuuber 2007 uun't Internet Archive) Weißensee Verlag, Berlin 2004 (pdf; 2,0 MB) Commons: Kategorie: Moldau – Saamling fan Skelter en Videos Wasserstands- und Durchflussanzeige (de)


De Giaginskaja Distrikt (üüb Rüs: Гиаги́нский райо́н Giagínskij rajón; üüb Adygeeisk: Джэджэ къедзыгъо Djedje qyedzığo) as en distrikt uun't republiik Adygeeja, Rüslun. A distrikt leit uun a nuurd faan't republiik. Det hee 31.932 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Giaginskaja. Adygeja: Republic in Southern Federal District, citypopulation.de


De Koschechabl Distrikt (üüb Rüs: Кошеха́бльский райо́н Košechábl'skij rajón; üüb Adygeeisk: Кощхьэблэ къедзыгъо Koşheble qyedzığo) as en distrikt uun't republiik Adygeeja, Rüslun. A distrikt leit uun a uast faan't republiik. Det hee 29.653 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Koschechabl. Adygeja: Republic in Southern Federal District, citypopulation.de


Sibirisk jupik (jup. Yupigestun ) as bütj Alaska jupik, Alutiiq, Sirenik jupik an Naukan jupik ian faan jo fiiw jupik spriaken. Snaaket woort det faan amanbi 1.800 minsken fööraal üüb't St. Lawrence eilun uun Alaska an Tschukotka uun Ruslun. Ungazik (jup. Уӈазиӷмӣ sg Уӈазиӷмӣт pl; ingles Chaplino dialect; rus Уназикский говор). Ungazik (Посёлок Унгазик of Чаплино) saarep uun Ruslun (Tschukotka). Avan (rus Аванский говор). Avan (Посёлок Аван) saarep uun Ruslun (Tschukotka). Imtuk (rus Имтукский говор). Imtuk (Посёлок Имтук) saarep uun Ruslun (Tschukotka). Sivuqaq (jup. Yupiget [fulk], Yupigestun [spriak]; ingles St. Lawrence Island Yupik; rus диалект острова Св. Лаврентия). St. lawrence (Sivuqa = St. Lawrence) saarep uun USA (Alaska). Fulken: Sivuqarmiit, Pauvuilagmiit, Kukuligmiit, Sikuuvugmiit, Kialigagmiit. NOTES: ӈъ = ŋ ӷ = г’ , ӄ = к’ , ӈ = н’ , ў = w , ӽ = х’ * Foreign words. tanqiq : muun Qaluvik : Janewoore Nazighaghsiq : Febrewoore Teghiglugsiq : Maarts Lluughvik : April Kiigem Aghnaa : Mei Pinaghvik : Jüüne Ellngaghvik : Jüüle Palighvik : August Kumlavik : September Naayvaghvik : Oktuuber Aqumuq : Nofember Kaneghyengesiq : Detsember Поселок Унгазик (Чаплино). Archiwiaret faan det originool di 28. Febrewoore 2009. Ufrepen di 22. August 2011. Поселок Аван. Archiwiaret faan


A Kuban (rüsk Кубань, adygeeisk Псыжъ [psəʐ], kabardiinisk Псыжь [psəʑ]) as en struum uun a nuurdelk Kaukasus. Hi lääpt uf uun't Sia faan Asow. Iintoochregiuun Koord Artikel Kuban Struum uun't Grat Sowjetisk Ensiklopedii (BSE), 3. aplaag 1969–1978 (rüsk) Commonskategorii: Kuban – Saamlang faan bilen of filmer


Krasnodar Krasnodar (rüsk Краснода́р) as en gratstääd uun Ruslun. Hat as hoodstääd faan't Regiuun Krasnodar. Uun't stääd an diar trinjam wene 1,35 miljuun minsken. Commonskategorii: Krasnodar – Saamlang faan bilen of filmer


Di Oder [ˈʔoːdɐ] (poolsk Odra ([ˈɔ.dra]) es en Stroom ön Mereleuroopa. Jü bigent ön Tschechien, lapt döör Polen en es fuar en Stek Wai di Grens tö Dütsklön. Dit leest Stek lapt jü weđer bluat ön Poolen en iin ön't Stettiner Haff trinjom di Ailönen Usedom en Wolin en da iin ön Uastersee. Di Oder-Neiße-Grens es eeđer di Taust Wārelkrich iinrocht uuren. Di Neiße es on di Lausitz en lapt iin ön di Oder. Di Neiße es en Töstroom tö di Oder. Di Oder es 866 km lung, bit Swijemünde sen dit man 898 km. Fan di Töstroom Warthe uur dit Stroomsysteem ombi 1.045 km lüng. Eeđer Rhein, Donau, Inn en Ialev es di Oder di fifstgurtest Stroom wat döör Dütsklön giar, aurdat diar ön di Müring 574 m³/s, langs laap. Di Regioonen trinjom di Oder gung ön Weesten en Süđweesten bit tö di Ialev, ön Uasten tö di Weichsel sa üs ön Süđern bit tö di Donau. Wiktionary Oder (Dütsk) Commons: Oder – Saamling fan Skelter en Videos Internationale Kommission zum Schutz der Oder (IKSO): Internationale Flussgebietseinheit Oder, 2005, abgerufen am 29. November 2016. Internationale Flussgebietseinheit Oder (PDF) Bericht an die Europäische Kommission; 2005; Auf: ikzm-oder.de E. Niemirycz, T.


De Muja Distrikt (üüb Rüs: Му́йский райо́н Mújskij rajón; üüb Burjaatisk: Муяын аймаг Mujajn ajmag) as en distrikt uun't Republiik Burjaatien, Rüslun. A distrikt leit uun a nuurduast faan't republiik. Det hee 9486 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Taksimo. De Muja Struum, diarefter a distrikt neemd as, hee sin hood uun a waast faan a distrikt an leept tu a uast iin uun de Witim Struum, wat at uastgrens faan a distrikt maaget. Russia: Far Eastern Federal District, citypopulation.de


De Oka Distrikt (üüb Rüs: Оки́нский райо́н Okínskij rajón; üüb Burjaatisk: Ахын аймаг Achyn ajmag) as en distrikt uun't Republiik Burjaatien, Rüslun. A distrikt leit uun a waast faan't republiik. Uun a nuurd leit det Irkutsk Prowins, uun a uast de Tunka Distrikt, uun a süüd at Mongolei an uun a waast at Republiik Tuwa. Det hee 5464 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Orlik. De Oka Struum, diarefter a distrikt neemd as, heed sin hood uun distrikt an leept tu a nuurd iin uun det Irkutsk Prowins. Russia: Far Eastern Federal District, citypopulation.de


De Pribaikalski Distrikt (üüb Rüs: Прибайка́льский райо́н Pribajkál'skij rajón; üüb Burjaatisk: Байгал шадар аймаг Baigal šadar ajmag) as en distrikt uun't Republiik Burjaatien, Rüslun. A distrikt leit uun a maden faan't republiik, loongs a Baikalsia. Det hee 26.140 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Turuntajewo. Russia: Far Eastern Federal District, citypopulation.de


De Saigrajewo Distrikt (üüb Rüs: Заигра́евский райо́н Zaigrajévskij rajón; üüb Burjaatisk: Загарайн аймаг Zagarajn ajmag) as en distrikt uun't Republiik Burjaatien, Rüslun. A distrikt leit uun a süüd faan't republiik. Det hee 51.501 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Saigrajewo. Saigrajewo Onochoj Russia: Far Eastern Federal District, citypopulation.de


A Eskimo spriaken of Jupik-Inuit spriaken san en twiig faan a eskimo-aleutisk spriaken. Diar hiar amanbi 9 spriaken tu, an 102 000 minsken snaake ian diarfaan üs mamenspriak. Sirenik eskimo († 1997 - ütjstürwen) Jupik spriaken Sirenik jupik († 1997 - ütjstürwen) Rocht jupik spriaken Sibirisch jupik (Yupigestun) (1.800 snaake) Naukan jupik (Нывуӄаӷмит) (50 snaake) Alaska jupik (Yugtun) (12.000 snaake) Chevak tschupik (Cugtun) (50-100 snaake) Nunivak tschupik (Cugtun) (50 snaake) Alutiiq of Sugpiaq (Sugcestun, Alutiitstun) (400 snaake) Inuit spriaken Iñupiaq of Alaska inuit (Iñupiatun) (3000 snaake) Waastkanada inuit (Inuvialuktun) (400–700 snaake) Uastkanada inuit of Inuktitut (Inuktitut ᐃᓄᒃᑎᑐᑦ) (35 000 snaake) Greenluns (Kalaallisut) (57 000 snaake) Wikipedia üüb Iñupiaq Wikipedia üüb Uastkanada inuit Wikipedia üüb Greenluns Incubator üüb Alaska jupik Georgy Menovshchikov (1990), Contemporary Studies of the Eskimo-Aleut Languages and Dialects: A Progress Report, Arctic Languages, An Awakening, UNESCO


De Sakamensk Distrikt (üüb Rüs: Зака́менский райо́н Zakámenskij rajón; üüb Burjaatisk: Захааминай аймаг Zachaaminaj ajmag) as en distrikt uun't Republiik Burjaatien, Rüslun. A distrikt leit uun a süüd faan't republiik. Det hee 24.751 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Sakamensk. Russia: Far Eastern Federal District, citypopulation.de


De Selenginsk Distrikt (üüb Rüs: Селенги́нский райо́н Selengínskij rajón; üüb Burjaatisk: Сэлэнгын аймаг Selengyn ajmag) as en distrikt uun't Republiik Burjaatien, Rüslun. A distrikt leit uun a süüd faan't republiik. Det hee 41.152 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Gusinoosjorsk. Russia: Far Eastern Federal District, citypopulation.de


De Nuurd-Baikal Distrikt (üüb Rüs: Се́веро-Байка́льский райо́н Sévero-Bajkál'skij rajón; üüb Burjaatisk: Хойто-Байгалай аймаг Chojto-Bajgalaj ajmag) as en distrikt uun't Republiik Burjaatien, Rüslun. A distrikt leit uun a nuurd faan't republiik. Det hee 11.053 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Nischneangarsk. Russia: Far Eastern Federal District, citypopulation.de


De Tarbagatai Distrikt (üüb Rüs: Тарбагата́йский райо́н Tarbagatájskij rajón; üüb Burjaatisk: Тарбагатайн аймаг Tarbagatajn ajmag) as en distrikt uun't Republiik Burjaatien, Rüslun. A distrikt leit uun a süüd faan't republiik. Det hee 23.212 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Tarbagatai. Russia: Far Eastern Federal District, citypopulation.de


De Tunka Distrikt (üüb Rüs: Тунки́нский райо́н Tunkínskij rajón; üüb Burjaatisk: Түнхэнэй аймаг Tünchenej ajmag) as en distrikt uun't Republiik Burjaatien, Rüslun. A distrikt leit uun a waast faan't republiik. Det hee 20.219 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Kyren. Kyren (Кырен), Arschan (Аршан), Tunka (Тунка), Schemtschug (Жемчуг), Mondy (Монды), Sun-Murino (Зун-Мурино), Chuschiry (Хужиры), Tory (Торы), Turan (Туран), Churai-Chobok (Хурай-Хобок). Russia: Far Eastern Federal District, citypopulation.de


Di Mosel (fransöösk Moselle, luxemborigsk Musel es en Stroom ön Euroopa, wat döör Dütsklön lapt. Me 544 km es jü di taustleengst Töstroom fan di Rhein, bluat di Maas es leenger. Di Noom jit sa fuul üs "litj Maas". Di Kwel es ön Frankrik ön di Vogeesen en lapt bi Koblenz iin ön di Merelrhein. Ön Lothringen lapt jü ön en gurt Böög, da döör Metz en da fiiđer naa Nuurđen. Bi Thionville en giar jü naa Nuurđuasten en uur bi Schengen di Grens mung Luxemborig en Dütsklön. Ön Trier kumt jü weđer ön Dütslön üt. Dit Moseldeel ön Dütsklön heer masi Böögen, en diar sen masi Wiinbārigen hur dit mal hart dial giar. Di Mosel waar fan 1958 ön fan di Staaten, wat trinjom uuni kanalisiaret lik maaket. Jü es diarfan en Weeterstraat fuar gurt Skeepen uuren. Di Liren wat bi di Mosel uuni, nēm jamsalev "Moselaner". Commons: Mosel – Saamling fan Skelter en Videos Wiktionary Mosel (Dütsk)


Tschita (üüb Rüs: Чита́ Čitá) as at hoodsteed faan det Transbaikaalien Regiuun, Rüslun. At steed leit uun a waast faan't regiuun, nai bi't grens tu Burjaatien. Det hee 350.861 lidj (2021). Russia: Zabaykalsky Krai, citypopulation.de


Di Main es en Stroom ön Dütsklön. Me sin 527 km es di Main di leengst Töstroom fan di Rhein, wat fan rochts diar iin lapt Nach Angaben der Bayerischen Staatsregierung beträgt die Länge des Mains 527 km (Bayerisches Verwaltungsportal (Memento faan di 15. Janewoore 2011 uun't Internet Archive)) Die Längenangabe von 524 km ist aus der Kilometrierung für die Großschifffahrt (geringer wegen abkürzender Schleusenkanäle) abgeleitet. Anm.: Der mittlere Mündungsabfluss basiert auf den Daten des Pegels Raunheim (Memento faan di 12. Nofember 2013 uun't Internet Archive) (Einzugsgebiet: 27.142 km², entsprechend 99,5 % des Einzugsgebietes; MQ: 224 m³/s), für diesen Pegel wird jedoch in der Untersuchung von HYMOG: Hydrologische Modellierungsgrundlagen im Rheingebiet, Anlage 1 http://ftp://ftp.bafg.de/pub/REFERATE/m1/HYMOG/Berichte/HYMOG_Abflusstafelanalysebericht_20110721.pdf (Link nicht abrufbar) (Aachen 2011) ein korrekturgerechneter Wert von 210 m³/s angegeben (S. 122), was für das Zwischeneinzugsgebiet zum Pegel Frankfurt-Osthafen einen plausibleren Gebietsabfluss von rund 7 l/s km² ergibt. Der Mündungsabfluss des Mains beträgt danach 211 m³/s.


Krasnokamensk (üüb Rüs: Краснока́менск Krasnokámensk) as det naistgratst steed uun det Transbaikaalien Regiuun, Rüslun. At steed leit uun a süüduast faan't regiuun, nai bi't grens tu Schiina. Det hee 51.451 lidj (2021). Russia: Zabaykalsky Krai, citypopulation.de


Borsja (üüb Rüs: Бо́рзя Borzja) as det traadgratst steed uun det Transbaikaalien Regiuun, Rüslun. At steed leit uun a süüd faan't regiuun. Det hee 29.387 lidj (2021). Russia: Zabaykalsky Krai, citypopulation.de


Aginskoje (üüb Rüs: Аги́нское Agínskoje) as det fjuardgratst steed uun det Transbaikaalien Regiuun, Rüslun. At steed leit uun a süüd faan't regiuun. Det hee 18.335 lidj (2021). Russia: Zabaykalsky Krai, citypopulation.de


Petrowsk-Sabaikalski (üüb Rüs: Петро́вск-Забайка́льский Petróvsk-Zabajkál'skij) as det füftgratst steed uun det Transbaikaalien Regiuun, Rüslun. At steed leit uun a süüdwaast faan't regiuun. Det hee 15.626 lidj (2021). Russia: Zabaykalsky Krai, citypopulation.de


Nertschinsk (üüb Rüs: Не́рчинск Nérčinsk) as det seekstgratst steed uun det Transbaikaalien Regiuun, Rüslun. At steed leit uun a maden faan't regiuun. Det hee 14.648 lidj (2021). Russia: Zabaykalsky Krai, citypopulation.de


f A Tschugusch (rüsk Чугуш) as mä en hööchde faan 3.238 m a huuchst berag uun Adygeeja üüb a grens tu't Regiuun Krasnodar (Ruslun). Commons: Tschugusch – Saamlang faan bilen of filmer Artikel Tschugusch uun't Grat Sowjetisk Ensiklopedii (BSE), 3. aplaag 1969–1978 (rüsk)


Sabaikalsk (üüb Rüs: Забайка́льск Zabajkál'sk) as det sööwenstgratst steed uun det Transbaikaalien Regiuun, Rüslun. At steed leit uun a süüd faan't regiuun, bitu faan't grens tu Schiina. Det hee 13.293 lidj (2021). Russia: Zabaykalsky Krai, citypopulation.de


ff A Fischt (rüsk Фишт; adygeeisk Фыщт) as en berag uun a waastelk Kaukasus mä en hööchde faan 2.867 m. Artikel Fischt uun't Grat Sowjetisk Ensiklopedii (BSE), 3. aplaag 1969–1978 (rüsk) Commonskategorii: Fischt – Saamlang faan bilen of filmer


At Autonoom Republiik Krim as en prowins faan a Ukraine üüb't hualeweilun Krim. Hat namt di gratst dial faan a Krim iin bit üüb det stääd Sewastopol uun't süüden, huar at rüsk Suart Sia Floot leit. At A. R. Krim as 2014 faan Ruslun auernimen wurden an woort diar üs rüsk republiik uun't Okrug Süüdruslun uunsen. Det as internatsionaal oober (noch) ei gudkäänd wurden. At A. R. Krim as tu 14 Rajons (1-14) an 11 stäädkreiser (15-25) iindiald. Commonskategorii: Autonoom Republiik Krim – Saamlang faan bilen of filmer


Mogotscha (üüb Rüs: Мого́ча Mogóča) as det aachstgratst steed uun det Transbaikaalien Regiuun, Rüslun. At steed leit uun a uast faan't regiuun. Det hee 12.992 lidj (2021). Russia: Zabaykalsky Krai, citypopulation.de


Tschernyschewsk (üüb Rüs: Черныше́вск Černyšévsk) as det njüügenstgratst steed uun det Transbaikaalien Regiuun, Rüslun. At steed leit uun a maden faan't regiuun. Det hee 12.834 lidj (2021). Russia: Zabaykalsky Krai, citypopulation.de


Karymskoje (üüb Rüs: Кары́мское Karýmskoje) as det tjiinstgratst steed uun det Transbaikaalien Regiuun, Rüslun. At steed leit uun a süüd faan't regiuun. Det hee 12.771 lidj (2021). Russia: Zabaykalsky Krai, citypopulation.de


f At Pobeda (rüsk Побе́да; uk Gora Pobeda; „Berag faan a auermäächt“) as mä en hööchde faan 3.003 m a huuchst toop faan't Tscherskibergem uun't Republiik Sacha (Jakuutien) uun Ruslun. Jewgeni Pospelow: Geografitscheskije naswanija Rossii. AST, 2008, S. 354. ISBN 978-5-17-054966-5. (rüsk) Commonskategorii: Pobeda (Berag) – Saamlang faan bilen of filmer


f At Tscherskibergem (rüsk Хребет Черского, amskrewen Chrebet Čerskogo) as en beragkeed uun't nuurduasten faan Sibiirien, diar bit ap tu en hööchde faan 3.003 m lingt. Hat as näämd efter Iwan Tscherski (uk: Jan Czerski, 1845–1892) benannt. At jaft uk noch Tscherskiberger uun't Regiuun Transbaikalien, jo haa diarmä oober niks tu dun. Commonskategorii: Tscherskibergem – Saamlang faan bilen of filmer Artikel Tscherskibergem uun't Grat Sowjetisk Ensiklopedii (BSE), 3. aplaag 1969–1978 (rüsk)


Wat menst dü? Amur (Prowins) (Ruslun) Amur (Struum) (Aasien)


Karlovy Vary (üüb Tjiisk: Karlsbad) as at hoodsteed faan det Karlovy Vary Regiuun uun Tschechien. At steed leit uun a waast faan't lun. Det hee 48.319 lidj (2021). Det as uk at hoodsteed faan de Karlovy Vary Distrikt. Czech Republic: Regions and Major Cities, citypopulation.de


Jihlava (üüb Tjiisk: Iglau) as at hoodsteed faan det Vysočina Regiuun uun Tschechien. At steed leit uun a süüd faan't lun, üüb de Jihlava Struum. Det hee 51.125 lidj (2021). Czech Republic: Regions and Major Cities, citypopulation.de


Zlín (faan 1949 tu 1989 Gottwaldov; üüb Tjiisk: Zlin) as at hoodsteed faan det Zlín Regiuun uun Tschechien. At steed leit uun a uast faan't lun, üüb de Dřevnice Struum. Det hee 74.478 lidj (2021). Czech Republic: Regions and Major Cities, citypopulation.de


Antoni Gaudí i Cornet (Reus (Spaanien), 25. Juni 1852 – Barcelona, 10. Juni 1926), wus n spånsch Arkitäkt. Hi betoocht am 1900 hu markante bäge än oudere objäkte önj Barcelona än deerbüte, weerfoon ju Sagrada Família jü bekåndste as. Hi wårt betråchtied as åån foon da gründleedere foon jü orgaanisch arkitäktuur. Sin årbe hiirt tu jü Art Nouveau/Jugendstil. Önj Katalonien wårt dideer stil dåt Modernisme Catalá nååmd. Casa Milà, schorstiinj Jü önjwiinjing foon schorde önj åån foon da tårne foon jü Sagrada Familia


Birobidschan Birobidschan (rüsk Биробиджа́н, jidisk ביראָבידזשאַן) as mä 75.413 iinwenern (Stant 14. Oktuuber 2010) at hoodstääd faan't Jüüdsk Autonoom Oblast uun Sibiirien. Hat leit 172 km waasten faan't gratstääd Chabarowsk. Commonskategorii: Birobidschan – Saamlang faan bilen of filmer


Blagoweschtschensk Blagoweschtschensk (rüsk Благове́щенск, tuharke?/i, sjineesk 海兰泡, Pinyin Hǎilánpào) as mä 214.390 iinwenern (Stant 14. Oktuuber 2010) at gratst stääd uun't Oblast Amur (Ruslun), an uk at hoodstääd. Commonskategorii: Blagoweschtschensk – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Blagoweschtschensk (sjiisk)


Anadyr Anadyr (rüsk Ана́дырь, tschuktschisk Кагыргын) as at hoodstääd faan a Autonoom Kreis faan a Tschuktschen uun Ruslun mä 13.045 iinwenern (Stant 14. Oktuuber 2010). Commonskategorii: Anadyr – Saamlang faan bilen of filmer


En saiel as en stak lanen, am diar en skap mä uuntudriiwen. Üüb det bil faan't skap "Iskra" (rochts) koon am faan föören tu bääften ünlik slacher faan saiels kään: (Föör-)Staachsaiels: klüüwer an jaager Ruasaiels: fok, marssaiel, braamsaiel an roiaal (Madel-)Staachsaiels Gafelsaiel mä gafeltopsaiel Bermuudasaiel üs besaan Commonskategorii: Saiels – Saamlang faan bilen of filmer


Juschno-Sachalinsk Juschno-Sachalinsk (rüsk Ю́жно-Сахали́нск jʉ̞ʐnɐsaxalʲɪnsk, japoonsk ユジノサハリンスク) as mä 181.728 iinwenern (Stant 14. Oktuuber 2010) hoodstääd an gratst stääd faan't Oblast Sachalin üüb't eilun Sachalin uun Ruslun. Commonskategorii: Juschno-Sachalinsk – Saamlang faan bilen of filmer


Di MAN Lion's City E es di jest Elektrobus fan MAN. Dit es niin nii Bus, di Forem jeft et al leenger me Diesel- of Gasmaskiinen sa üs Hybrid. Üđers üs bi Mercedes heer di Elektrobus uk di salev Achteraksen. Di Maskiinen sen lik sa önslööten üs bi di Forbreners. Bi Mercedes set di Maskiinen iin ön di Rumeltuuten. Hat jeft en Solobus Lion's City 12 E en en Tauwainbus Lion's City 18 E. Di Laapwai es bluat me 200 km öndönen, man ön München es en 12-m-Bus al 550 km me jen Leering löpen. Bi di 18 m-Bus uur tau Aksen öndrewen, en di Akku heer 640 kWh Kapatsiteet fuar en öndönen Laapwai fan 200 km. En 18 m- Bus lapt man me 150 bit 180 kWh fuar 100 km, en sa kumt uk di Lion's City 18 E noch fiiđer. Ön Hamborig sen al masi forskeligi Elektrobusi önerwai, en sa ken em diar uk muaren diarfan se. Üp Söl kām di jest E-MAN ön di Hārefstmuun fan 2022. Ön Gang braacht waar des Wain ön di fifst fan di Storemmuun. En MAN Lion's City E ön Hamborig-Neuengamme Ön Norderstedt kumt en Bus me di Numer 2039 ön. Di


Di MAN SE (wesen Maschinenfabrik Augsburg-Nürnberg) wiar jens en Konsern fuar Faartjüch en Maskiinen, wat ön München set. Di MAN SE waar ön di 1. Septembermuun 2021 me di Traton SE töhopskööwen en waar üt dit Hanelsregister streeken. Di Firma MAN Truck & Bus SE blift fiiđerhen üs Daachter fan Traton üp Wārel. Tö MAN hiir uk Firmen fuar Maskiinen sa üs automatisiareti Laagersysteemi, hur di Gaawelhüüwer söner Personaal önerwai es en hok muar Sent 2018 becht MAN uk Elektroautos. MAN Lion's City E MAN TGE 3.140 E MAN fortelt fan Miilstiinern Jir giar dit om nii Taachten Aur Neoplan, en Bus-Marki öner dit Taak fan MAN Aur Heinrich Büssing en hur'ling MAN naa Braunschweig kemen es MAN SE: MAN SE | MAN SE. Ufrepen de 27. Jüüle 2020. MAN SE: Berichte | MAN SE. Ufrepen de 27. Jüüle 2020.


Petropawlowsk-Kamtschatski Petropawlowsk-Kamtschatski (rüsk Петропа́вловск-Камча́тский, amskrewen: Petropavlovsk-Kamčatskij tuharke?/i, det ment Peter an Paul Stääd uun Kamtschatka) as det hoodstääd faan't Regiuun Kamtschatka üüb't hualeweilun Kamtschatka uun Ruslun. Diar wene 179.780 minsken (Stant 14. Oktuuber 2010), an diar san wichtag wedenskapelk iinrachtangen för a ooseaanen, a faskerei an geologii. Commonskategorii: Petropawlowsk-Kamtschatski – Saamlang faan bilen of filmer


Uummarmiutun, Uummarmiut spriakwiis of Kanada iñupiaq (uum. Uummarmiutun ; iñu. Uummaġmiutun) as det Iñupiaq spriakwiis faan a stääden Inuvik an Aklavik uun a Nuurdwaast-Teritoorien uun Kanada. Uummarmiut spriakwiis buksteewer: Uun betuunet steeden jaft at: kurt wokoolen : a i u lung wokoolen : aa ii uu tautuuner: ai ui au iu ua ia Inuvialuit Settlement Region – TK Study, August 2006 Lowe, Ronald. Uummarmiut Uqalungiha Mumikhitchirutingit = Basic Uummarmiut Eskimo Dictionary. Inuvik, N.W.T., Canada: Committee for Original Peoples Entitlement, 1984. ISBN 0969159714 Lowe, Ronald. Basic Uummarmiut Eskimo Grammar = Uummarmiut Uqalungiha Ilihauřřutikřangit. C.O.P.E, 5. Inuvik, N.W.T.: Committee for Original Peoples Entitlement, 1985. ISBN 0969159749 Inuvaluit Region - Languages


Barnaul Barnaul (rüsk Барнау́л) as at hoodstääd faan't Regiuun Altai uun Sibiirien (Ruslun). Diar wene 612.401 minsken (Stant 14. Oktuuber 2010). Barnaul hää kontinentaalkliima mä hiat somern an kuul wontern. Commonskategorii: Barnaul – Saamlang faan bilen of filmer


Abakan Abakan (rüsk Абака́н; faan't chakasisk spriak för „Beerenblud“ of „Beerenstruum“) as at hoodstääd faan't Republiik Chakasien uun Sibiirien (Ruslun). Diar wene 165.214 minsken (Stant 14. Oktuuber 2010). Hat leit bi a müs faan a struum mä dislaew nööm Abakan, di iin uun a Jenisej lääpt. Commonskategorii: Abakan – Saamlang faan bilen of filmer


At Chakasisk spriak (chakas. хакас тілі khakas tîlî) as en Sibiirisk Turkspriak, diar uun Chakasien snaaket woort. Diar as hat bütj rüsk uk amtspriak. Chakasisk hää flook wurden faan't rüsk an mongoolisk auernimen. Chaksisk woort eder mä't latiinsk of mä't kyrilisk alfabeet skrewen, daalang miast kyrilisk. Chakasisk bi Ethnologue Commonskategorii: Chakasisk spriak – Saamlang faan bilen of filmer Turkspriaken: Altaisk, Aserbaidschaansk, Baschkiirisk, Chaladschisk, Chakasisk, Gagausisk, Jakutisk, Karatschai-Balkaarisk, Karlukisk, Kasachisk, Kiptschakisk, Kirgiisk, Oghuurisk, Oghuusisk, Sibiirisk, Tataarisk, Tschuwaschisk, Turkmeensk, Tuwiinisk, Türkisk, Uighuurisk, Usbekisk


A Abakan (rüsk Абака́н; faan't chakasisk spriak för „Beerenblud“ of „Beerenstruum“) as en 514 kilomeeter lungen tustruum faan a Jenisej uun't Republiik Chakasien (Sibiirien, Ruslun). Abakan uun't Stootelk Fertiaknis faan Struumer an Sian (rüsk) Artikel Abakan uun't Grat Sowjetisk Ensiklopedii (BSE), 3. aplaag 1969–1978 (rüsk) Abakan bi a peegel Ust-Kisas – hüdrograafisk dooten bi R-ArcticNET Abakan bi a peegel Abasa – hüdrograafisk dooten bi R-ArcticNET Abakan bi a peegel Askissk – hüdrograafisk dooten bi R-ArcticNET Commonskategorii: Abakan – Saamlang faan bilen of filmer


Banská Bystrica (aw Tjüsch: Neusohl) as e hoodstää foon e Regjoon Banská Bystrica önj jü Slowakäi. E stää läit önjt norden foon e regjoon. Deer booge 76.018 manschne (2021). Slovakia: Banskobystrický kraj, citypopulation.de


Trenčín as e hoodstää foon e Regjoon Trenčín önj jü Slowakäi. Deer booge 54.740 manschne (2021). Slovakia: Trenčiansky kraj, citypopulation.de


Siglitun of Siglit spriakwiis (sig. Siglitun ; ingels Siglitun, Siglit, Inuvialuktun proper) as det Waastkanada inuit spriakwiis faan a stääden Tuktoyaktuk (Tuktuyaaqtuuq), Paulatuk (Paulatuuq), Sachs Harbour (Ikaasuk) an Inuvik (Inuuvik) uun a Nuurdwaast-Teritoorien uun Kanada. Fulken: Qikiqtaruqmiut, Kupugmiut, Kittegaryumiut, Nuvuraqmiut, Avvagmiut, Nuunatahmiut Siglitun spriakwiis buksteewer: Uun betuunet steeden jaft at: kurt wokoolen : a i u lung wokoolen : aa ii uu tautuuner: ai ui au iu ua ia Ferglik mä Siglitun spriakwiis üüb Waastkanada inuit spriak an Uummarmiutun spriakwiis üüb Iñupiaq spriak: relative + absolutive: tuktum niqaa : Rendiartflecht tuktum niaqua : Hood faan't rendiart qimmim niaqua : Hood faan a hünj tarium sikua : Is (skosen) tuktut nurait : Jongdiarten faan't rendiart Inuvialuit Settlement Region – TK Study, August 2006 Inuvaluit Region - Languages


Kemerowo Kemerowo (rüsk Ке́мерово) [ˈkʲemʲɪrəvə] as at hoodstääd faan't Oblast Kemerowo uun Sibiirien (Ruslun). Diar wene 532.981 minsken (Stant 14. Oktuuber 2010). Hat as at wichtagst stääd uun't regiuun Kusbass, huar kööl ufbaud woort. Kemerowo hää kontinentaalkliima mä hiat somern an kuul wontern. Roshydromet Commonskategorii: Kemerowo – Saamlang faan bilen of filmer


Liptovský Mikuláš as en stää önj e Regjoon Žilina önj jü Slowakäi. E stää läit önjt ååsten foon e regjoon. Deer booge 30.522 manschne (2021). Slovakia: Žilinský kraj, citypopulation.de


Čadca as en stää önj e Regjoon Žilina önj jü Slowakäi. E stää läit önjt nordweesten foon e regjoon. Deer booge 23.328 manschne (2021). Slovakia: Žilinský kraj, citypopulation.de


Dolný Kubín as en stää önj e Regjoon Žilina önj jü Slowakäi. E stää läit önj e mal foon e regjoon. Deer booge 18.095 manschne (2021). Slovakia: Žilinský kraj, citypopulation.de