Bazentin Bazentin (picardisk: Bazintin) as en letj gemeen uun Nuurdfrankrik uun't Département Somme (Regiuun Hauts-de-France). Diar wene son 80 minsken. Faan Bazentin stamt di bioloog Jean-Baptiste de Lamarck, diaram haa's diar uk en stunbil för ham apracht. Commonskategorii: Bazentin – Saamlang faan bilen of filmer


At list faan ISO 3166-2-Codes för St. Vincent an Grenadiinen wiset di code för 6 ferwaltangsregiuunen (Parishes). A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för St. Vincent an Grenadiinen VC), di ööder as di code för en Parish. Di code as tuleetst di 17. April 2007 (PDF) feranert wurden. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk) ISO 3166-2, Referenstabel faan a luncodes. ISO 3166-1, Luncodes uun domainnöömer.


Ernst Haeckel Ernst Heinrich Philipp August Haeckel (* 16. Febrewoore 1834 uun Potsdam; † 9. August 1919 uun Jena) wiar en sjiisken medesiiner, zooloog, filosoof an huuchskuulmääster uun Jena, di ham fööraal mä a werken faan Charles Darwin befaadet hää. Tiaknang faan Ernst Haeckel Diarten üüb't Nordfriisk Wikipedia, diar faan Haeckel bestemet wurden san Commonskategorii: Ernst Haeckel – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Ernst Haeckel


A Kapitäne Christiansen wiar en pasajiirdamper faan a W.D.R. uun A Wik. San nööm iaret a bredern an kopteins Friedrich Christiansen (1879-1972) an Carl Christiansen (1884-1969). Det skap wurd miast bluas a "Kapitäne" näämd. Uun a somer 1944 as det skap faan ingels fliigern uun brant skööden wurden, an elwen minsken kaam diarbi am. 1958 as det skap am 6,80m linger maaget wurden üüb a Hüsemer Skapswerew, an 1964 füng't en nei maskiin. 1971 wurd det skap ferkääft an foor sant 1975 üs Orion I för a Germania Reederei GmbH, Laboe. Uun a 1990er juaren as det skap uun Arnis ufwrakt wurden. Efter Friedrich Christiansen as en struat uun A Wik näämd wurden. Man hi wiar uk en kriichsferbreeger, an diaram het det struat sant 1980 weder Große Straße. W.D.R.: Schiffsdatenbank Karin de la Roi-Frey: Von der wechselhaften Geschichte ... (shz.de 2020-09-30) Eberhard von Mantey, Friedrich Christiansen und Carl Christiansen: Die Kapitäne Christiansen. Nach Logbüchern erzählt, 1933. Harboe Kardel: Der Stolz der friesischen Front. Die Brüder Christiansen. Uun: Schleswig-Holsteiner im Weltkrieg. Wachholtz, Neumünster 1933, S. 106–111. archive.org Heinz Lorenzen: Versöhnung nach 60 Jahren, uun: Nordfriesland 148/Dezember 2004, S. 9–10. Thomas Steensen: Nordfriesland. Menschen von A–Z. Husum Druck- und Verlagsgesellschaft, Hüsem


Laboe [laˈbøː] as en gemeen uun a Kreis Plöön uun Schleswig-Holstian. Laboe as en bat an bekäänd för't Mariine Iarenmool. Mariine Iarenmool U-buat U 995 Strun faan Laboe Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2021 (XLS-datei) (Widjerfeerd üüb grünjlaag faan't fulkstäälang 2011) (Halep üüb sjiisk) Commonskategorii: Laboe – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Laboe (sjiisk)


Arnis (däänsk: Arnæs) as mä knaap 300 iinwenern üüb 0,45 km² at letjst stääd uun Sjiisklun. Hat leit bi a Schlei an hiart tu a Kreis Schleswig-Flensborag. 1667 wiar Arnis noch en eilun, an as doomools faan 65 familin besiidelt wurden. Tidjwiis lai diar 88 hanelskeb, an Arnis hed uun't 19. juarhunert muar üs 1.000 iinwenern. Daalang as Arnis en bat. Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2021 (XLS-datei) (Widjerfeerd üüb grünjlaag faan't fulkstäälang 2011) (Halep üüb sjiisk) Commonskategorii: Arnis – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Arnis (sjiisk)


A Paradiisbuum, Manzanillabuum of Strunaapelbuum (Hippomane mancinella) as en böös giftagen slach faan plaanten uun det famile faan a Euphorbiaceae. Hi wääkst uun Florida, üüb a Bahaamas, uun a Kariibik an Madelameerikoo. Manzanilla ment üüb spoonsk letj aapel, an so sä sin früchten uk ütj. Manzanilla de la muerte (letj aapel faan a duas) as di spoonsk nööm för di buum. Hi wääkst loongs a küsten bi strun, auer hi uk saaltweeder ferdreeg koon. Di buum as so giftag, dat dü diar ei ans bi rin sküle könst, saner dat dü tu skaas komst. A Kariiben haa di buumsaft üs piilgift brükt, an hör fiinden bi a buumer fäästbünjen. Efter ään dai wiar jo duad. Frücht Sünjen hidj efter't uunfaadin faan en twiig Faan det skööl Hippomane jaft'at man trii slacher: Hippomane horrida, Dominikaans Republiik Hippomane mancinella Hippomane spinosa, Haiti Commonskategorii: Paradiisbuum – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Paradiisbuum Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


A Anolis san det iansagst skööl faan Krepdiarten (Reptilia) uun det famile faan a Anolidae. Diar hiar ~ 444 slacher tu. A Anolis lewe fööraal uun a Kariibik an diar trinjam. A miast slacher lewe uun of üüb: Kuuba 64 slacher Hispaniola (Dom. Rep. an Haiti) 54 Puerto Riko 13 Meksiko 58 Guatemaala 21 Honduuras 38 Costa Rika 39 Kolumbien 75 Weenesuela 24 Anolis marmoratus ("Harry") Commonskategorii: Anolis – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Anolis


Anolis marmoratus as en slach faan Krepdiarten (Reptilia) uun det skööl Anolis. Hat het uk Guadeloupe Anolis, auer hat üüb Guadeloupe an hög letjer eilunen trinjam föörkomt. Ööder nöömer san: Anolis alliaceus Cope, 1864 Anolis speciosus Garman, 1888 Ctenonotus marmoratus — Schwartz & Henderson, 1988 Di slach as bekäänd wurden auer det figüür 'Harry' uun det krimi komeede 'Death in Paradise' . A. m. marmoratus Duméril & Bibron, 1837 A. m. alliaceus Cope, 1864 A. m. caryae Lazell, 1964 A. m. girafus Lazell, 1964 A. m. inornatus Lazell, 1964 A. m. setosus Lazell, 1964 A. m. speciosus Garman, 1887 Commonskategorii: Anolis marmoratus – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Anolis marmoratus Harry the Lizard (anoleannals.org)


Arrondissement Basse-Terre At Arrondissement Basse-Terre as ään faan tau distrikten uun't waasten faan det fransöösk Département Guadeloupe uun a Kariibik. Hoodstääd as Basse-Terre. Hat amfaadet det eilun Basse-Terre an a Halag Eilunen Les Saintes: Terre-des-Bas an Terre-des-Haut. Tu di distrikt hiar 18 gemeenen mä gud 180.000 iinwenern. Baie-Mahault Baillif Basse-Terre Bouillante Capesterre-Belle-Eau Deshaies Gourbeyre Goyave Lamentin Petit-Bourg Pointe-Noire Saint-Claude Sainte-Rose Terre-de-Bas Terre-de-Haut Trois-Rivières Vieux-Fort Vieux-Habitants


Arrondissement Pointe-à-Pitre At Arrondissement Pointe-à-Pitre as ään faan tau distrikten uun't uasten faan det fransöösk Département Guadeloupe uun a Kariibik. Hoodstääd as Pointe-à-Pitre. Hat amfaadet det eilun Grande-Terre, an a eilunen Marie-Galante an La Désirade. Tu di distrikt hiar 14 gemeenen mä knaap 200.000 iinwenern. Les Abymes Anse-Bertrand Capesterre-de-Marie-Galante La Désirade Le Gosier Grand-Bourg Morne-à-l'Eau Le Moule Petit-Canal Pointe-à-Pitre Port-Louis Sainte-Anne Saint-François Saint-Louis


At Loorbeikäärs (Prunus laurocerasus) of uk: Käärsloorbei as en plaantenslach uun det skööl faan a Stianfrüchtbuumer (Prunus). Hat woort hal uunplaantet üs natüürelk tuun, auer hat at hialer juar green blaft, an ianfach tu pleegin as. Man sin käärsen san giftag, an det plaant ferwilagt uk hal. Diaram skal hat daalang ei muar plaantet wurd. Di nööm Käärsloorbei es eegentelk goorei rocht, auer det plaant jo ei tu a Loorbeien hiart, man det hiart ham ferlicht neter uun üs di akeroot nööm Loorbeikäärs. Bloos Früchten Commonskategorii: Loorbeikäärs – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Loorbeikäärs Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


Pointe-à-Pitre (Guadeloupe-Kreool: Lapwent) as en grat stääd an en gemeen uun Guadeloupe. Hat leit üüb det eilun Grande-Terre, an diar wene son 100.000 minsken. Pointe-à-Pitre hää en internatsionaalen fluuchplaats, hi woort uk faan Pariis uunflaanj. Commonskategorii: Pointe-à-Pitre – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Pointe-à-Pitre (sjiisk)


Pelée Berag A Pelée Berag of Mont Pelé [mɔ̃ pə'le], fransöösk miast Montagne Pelée [mɔ̃'taɲ pə'le], det ment kaal berag, as en 1397 meeter huugen wulkaan üüb det kariibisk eilun Martinique, diar tu Frankrik hiart. Hi as a huuchst berag faan't eilun. 1902 as hi ütjbreegen, an hää det hialer stääd St. Pierre fersködet. Diarbi san 30.000 bit 40.000 minsken amkimen. Commonskategorii: Pelée Berag – Saamlang faan bilen of filmer


Saint-Pierre Saint-Pierre [ˌsɛ̃ˈpjɛʀ] as en huuwenstääd üüb det eilun Martinique uun a Kariibik, diar tu Frankrik hiart. Hat leit nuurden faan't hoodstääd Fort-de-France. Saint-Pierre wiar auer loong juaren hoodstääd, man as uun't juar 1902 hialandaal faan a wulkaan Pelée fersködet wurden. Diarbi san 30.000 bit 40.000 minsken amkimen. Daalang wene diar son 4.000 lidj. Woopen Laag üüb Martinique Commonskategorii: Saint-Pierre (Martinique) – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Saint-Pierre (sjiisk)


Wat menst dü? Saint-Pierre (Martinique), stääd Saint-Pierre (Réunion), stääd Arrondissement Saint-Pierre (Martinique) Arrondissement Saint-Pierre (Réunion) Saint-Pierre an Miquelon, teritoorium Piaderfask of Hiarangskönang (Zeus faber), fransöösk: Saint-Pierre


A Reseedaplaanten (Resedaceae) san en plaantenfamile uun det order faan a Krüsbloosoortagen (Brassicales). Borthwickia – Caylusea – Forchhammeria – Ochradenus – Ochradiscus – Oligomeris – Randonia – Reseda – Sesamoides – Stixis – Tirania Commonskategorii: Reseedaplaanten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Reseedaplaanten


St. Vincent an a Grenadiinen san en stoot uun a Kariibik an hiar tu a Kariibisk Eilunen. St. Vincent an a Grenadiinen san iindiald tu sääks parishes (sarkspalen): Charlotte, 38.000 iinwenern (uun't juar 2000) Grenadines, 9.200 Saint Andrew, 6.700 Saint David, 6.700 Saint George, 51.400 Saint Patrick, 5.800 Auswärtiges Amt International Monetary Fund, World Economic Outlook Database, April 2008 Human Development Index ISO 3166-2:VC Commonskategorii: St. Vincent an a Grenadiinen – Saamlang faan bilen of filmer Wikimedia Atlas: St. Vincent an a Grenadiinen – Geograafisk an histoorisk koorden 13.25-61.2Koordinaaten: 13° 15′ N, 61° 12′ W


A Reseeda san en plaantenskööl uun det famile faan a Reseedaplaanten (Resedaceae). Uun Euroopa kem nian ööder sköölen föör. Reseda luteola as tu farwin brükt wurden. Diarfaan komt di ütjdruk Reseeda green (RAL klöör: 6011). R. lutea an R. luteola R. phyteuma Staach uun Reseeda green R. alba – R. armena – R. aucheri – R. balansae – R. crystallina – R. germanicopolitana – R. globulosa – R. jacquinii – R. lutea – R. luteola – R. malatyana – R. microcarpa – R. minoica – R. odorata – R. orientalis – R. paui – R. phyteuma – R. saadae – R. scoparia – R. tomentosa Commonskategorii: Reseeda – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Reseeda


At Futbaal Euroopa Määsterskap 2024 faan a maaner wiar faan a 14. Jüüne bit tu a 14. Jüüle 2024 uun Sjiisklun. Di futbaal wäädstridj as faan't UEFA ütjracht wurden. Wonen hää det maanskap faan Spoonien. A best 16 maanskapen spelet am't finaale: V efter ferlingerang E efter elwen-meeter-sjiten Commonskategorii: Futbaal EM 2024 – Saamlang faan bilen of filmer


Pamplona Pamplona (baskisk: Iruñea of Iruña) as det hoodstääd faan't Autonoom Regiuun Navarra uun Spoonien. Pamplona leit 449 msnm huuch, an diar wene gud 200.000 minsken. A huuchst berag uun a naite as a Peña Izaga mä en hööchde faan 1.353 meetern, hi hiart tu a Pyreneen. Woopen Katedraal Riadhüs Det stääd as bekäänd för det 'Hole Jacht' (Fiestas de San Fermín): Frankrik Bayonne (1960) Jaapan Yamaguchi (1980) Sjiisklun Paderborn (1992) Kolumbien Pamplona (2001) Commonskategorii: Pamplona – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Pamplona (sjiisk)


Logroño Logroño (ütjspreegen: Logronjo) as det hoodstääd faan't Autonoom Gemianskap La Rioja uun Spoonien. Diar wene son 150.000 minsken. Hat leit widj ap uun't nuurden, sowat hualew wai tesken Bilbao an Saragossa bi a struum Ebro. Woopen Puente de Piedra Lokool mä "Pintxos" Commonskategorii: Logroño – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Logroño (sjiisk)


Toledo Toledo (spoonsk [toˈleðo]) as at hoodstääd faan't Autonoom Regiuun Kastilien-La Mancha uun Spoonien naibi Madrid an bi a struum Tajo. Diar wene gud 85.000 minsken. Woopen Katedraal Puente de San Martín At kliima as kontinentaal mä drüg an hiat somern: Aachen (Sjiisklun Sjiisklun) Agen (Frankrik Frankrik) Corpus Christi (Ferianagt Stooten Ferianagt Stooten) Havanna (Kuuba Kuuba) Nara (Jaapan Jaapan) Toledo (Ohio) (Ferianagt Stooten Ferianagt Stooten) Weliko Tarnowo (Bulgaarien Bulgaarien) Commonskategorii: Toledo – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Toledo (sjiisk)


Ebro A Ebro (katalaansk Ebre, faan lat. Iberus, baskisk ibar, det ment 'dääl') as en graten struum uun't nuurduasten faan Spoonien. Efter a Tajo as hi di ööderlingst struum üüb't Ibeerisk Hualeweilun mä en lengde faan 910 km. Hi ferlääpt troch a gratstääden Logroño an Saragossa ütj uun en grat delta efter't Madlunsia tu. Commonskategorii: Ebro – Saamlang faan bilen of filmer


Santander Santander (spoonsk: [santan'deɾ]) as at hoodstääd faan det Autonoom Gemianskap Kantaabrien uun Spoonien. Hat leit widj uun't nuurden faan't Ibeerisk Hualeweilun bi a Biskaya, an hää en graten huuwen. Diar wene gud 170.000 minsken. Woopen Katedraal Cabo Mayor Commonskategorii: Santander – Saamlang faan bilen of filmer


Santiago de Compostela Santiago de Compostela (galitsisk: [sanˈtjaɣʊ ðe komposˈtɛlɐ]) as at hoodstääd faan't Autonoom Gemianskap Galitsien uun Spoonien. Diar wene knaap 100.000 minsken. Santiago as det aanj faan a Jakobswai. Woopen Katedraal Itaalien Assisi, Itaalien Argentiinien Buenos Aires, Argentiinien Spoonien Cáceres, Spoonien Portugal Coimbra, Portugal Frankrik Le Puy-en-Velay, Frankrik Iraan Maschhad, Iraan Itaalien Pisa, Itaalien Iraan Qom, Iraan Sjiina Qufu, Sjiina Kuuba Santiago de Cuba, Kuuba Dominikaans Republiik Santiago de los Caballeros, Dominikaans Republiik Meksiko Santiago de Querétaro, Meksiko Portugal Santiago do Cacém, Portugal Brasiilien São Paulo, Brasiilien Commonskategorii: Santiago de Compostela – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Santiago de Compostela (sjiisk)


Mérida (Spoonien) Mérida [ˈmeɾiða] as at hoodstääd faan't Autonoom Gemianskap Ekstremaduura uun Spoonien. Diar wene knaap 60.000 minsken. Woopen Puente Romano Röömsk Teooter Commonskategorii: Mérida – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Mérida (sjiisk)


Vitoria-Gasteiz Vitoria-Gasteiz [biˈtoɾja gasˈteis] (spoonsk Vitoria [biˈtoɾja]; baskisk Gasteiz) as at hoodstääd faan't Autonoom Gemianskap Baskenlun uun Spoonien. Diar wene gud 250.000 minsken. Woopen Riadhüs an Plaza España Georgien Georgien: Kutaissi Frankrik Frankrik: Angoulême Brasiilien Brasiilien: Vitória, Bundesstoot Espírito Santo Ferianagt Stooten Ferianagt Stooten: Victoria, Teksas Ferianagt Stooten Ferianagt Stooten: Anaheim, Kalifornien Ekwatoriaal-Guinea Ekwatoriaal-Guinea: Cogo Commonskategorii: Vitoria-Gasteiz – Saamlang faan bilen of filmer


Wat menst dü? Palma de Mallorca, Balearen La Palma, Kanaaren Las Palmas de Gran Canaria, Kanaaren Of menst dü ferlicht? Pualmer (Palmae)


Palma de Mallorca Palma de Mallorca, of ianfach: Palma as at hoodstääd faan't eilun Mallorca an faan't Autonoom Gemianskap faan a Balearisk Eilunen uun Spoonien. Diar wene gud 400.000 minsken. Woopen Katedraal Platja de Palma Commonskategorii: Palma de Mallorca – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Palma de Mallorca (sjiisk)


Alicante Alicante (spoonsk) of Alacant (valenciaans) as en huuwenstääd bi't Madlunsia uun't Autonoom Gemianskap Valencia uun Spoonien. Alicante as hoodstääd faan't Prowins Alicante. Diar wene son 350.000 minsken. Jo lewe faan fräämenferkiar, win, oliiwen an oobst. Woopen Explanada de España Commonskategorii: Alicante – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Alicante (sjiisk)


ISO 3166-2:TT At list faan ISO 3166-2-Codes för Trinidad an Tobago wiset di code för elwen regiuunen, trii boroughs an tau stääden. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Trinidad an Tobago TT), di ööder as di code för a regiuunen, boroughs an stääden. Nian feranerang faan di code sant 1998. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk) Siehe auch: ISO 3166-2, Luncodes ISO 3166-1, Luncodes uun domainnöömer


Prowins Albacete At Prowins Albacete [alβaˈθete] as en spoonsk prowins uun det Autonoom Gemianskap Kastilien-La Mancha. Hör hoodstääd as Albacete. Uun det prowins lewe knaap 400.000 minsken. Woopen Comarcas uun't Prowins Albacete: Commonskategorii: Prowins Albacete – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Albacete (sjiisk)


Prowins Alicante At Prowins Alicante (valenciaans an katalaans Alacant) as en prowins uun't Autonoom Gemianskap Valencia uun Spoonien. Diar wene knaap 1,9 miljoon minsken. Hoodstääd as Alicante. Woopen Comarcas uun't Prowins Alicante: Commonskategorii: Prowins Alicante – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Alicante (sjiisk)


Prowins Ávila At Prowins Ávila as en prowins uun't Autonoom Gemianskap Kastilien-León uun Spoonien. Diar wene gud 150.000 minsken. Hoodstääd as Ávila. Woopen Commonskategorii: Prowins Ávila – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Ávila (sjiisk)


Hermann Möller (* 13. Januaar 1850 önj Hjerpsted bai Tuner önj Nordslaswik, Dånmark; † 5. Oktoober 1923 önj Kopenhuuwen) wus en dånschen histoorischen linguist. Ål 1851 wörd Hermann san taatje preester aw dåt nordfrasch ailönj Sal än sü liird hi uk dåt salring frasch. Dan foon 1861 bit 1864 boogeden ja aw e håli Uulönj än hiird hi nuch wi ouder frasch. Sü wörd hi ål jung spräkefergliker. Eefter sin uniwersitäätsstuudium begand hi 1872 ma en nordfrasch spräkeliir, weerfor hi uk dåt üüljfrasch än dåt üüljänglisch studiire moost. Deerbai fün hi üt, dåt dåt nordfrasch eentlik aw tou spräke tubääggungt: 1. dåt frasch foon e fååstewål, da hålie än dåt üülj Nordströnj, dåt früne as tu dåt Ååst- än Weestfrasche, än 2. jü spräke foon da ailönje Sal, Fäär, Oomrem än Hålilönj, jü foole näre frün as tu dåt angelsaksisch än dåt änglisch. Sin doktoorwjarde füng hi 1875 önj Leipzig ouer en unersäking önj e palatoolra, weer hi uk da ferschääle bespräk twasche änglisch än frasch aw jü iinj sid än läich- än huuchtjüsch aw e ouder sid. Uk eeftert bliiw hi aw e sid bai sin oudere unersäkinge ma dåt frasch tugungs. Sü räisede hi 1881 eefter Neuwangerooge bai


Prowins Badajoz At Prowins Badajoz as ian faan tau prowinsen uun't Autonoom Gemianskap Ekstremaduura uun Spoonien. Diar wene son 670.000 minsken. Hoodstääd as Badajoz. Woopen Commonskategorii: Prowins Badajoz – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Badajoz (sjiisk)


Prowins Cáceres At Prowins Cáceres (ekstremaduurisk: Caçris; Fala Cáciris) as ian faan tau prowinsen uun't Autonoom Gemianskap Ekstremaduura uun Spoonien. Diar wene knaap 400.000 minsken. Hoodstääd as Cáceres. Woopen Commonskategorii: Prowins Cáceres – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Cáceres (sjiisk)


Prowins Burgos At Prowins Burgos as en spoonsk prowins uun't Autonoom Gemianskap Kastilien-León. Diar wene gud 350.000 minsken. Hoodstääd as Burgos. Woopen Commonskategorii: Prowins Burgos – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Burgos (sjiisk)


Prowins Castellón At Prowins Castellón (valenciaans:Castelló) as en spoonsk prowins uun't Autonoom Gemianskap Valencia. Diar wene knaap 600.000 minsken. Hoodstääd as Castelló de la Plana. Woopen Commonskategorii: Prowins Castellón – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Castellón (sjiisk)


Trinidad an Tobaago (ingelsk: [ˈtɹɪnɪdæd ən təˈbeɪgoʊ]) san eilunen faan a Letj Antilen an en stoot uun a Kariibik, uun't nuurduasten faan Weenesuela. Trinidad an Tobaago san det gratst lun faan a Letj Antilen. At lun hää tau stääden, trii borger, njügen regiuunen an ian ward: https://data.worldbank.org/indicator/SP.POP.TOTL International Monetary Fund, World Economic Outlook Database, April 2008 Human Development Index Trinidad and Tobago: Municipalities, citypopulation.de Commonskategorii: Trinidad an Tobaago – Saamlang faan bilen of filmer Wikimedia Atlas: Trinidad an Tobaago – Geograafisk an histoorisk koorden Eilunen auer a winj 11-61Koordinaaten: 11° N, 61° W


Prowins Ciudad Real At Prowins Ciudad Real as en spoonsk prowins uun't Autonoom Gemianskap Kastilien-La Mancha. Diar wene knaap 500.000 minsken. Hoodstääd as Ciudad Real. Woopen Commonskategorii: Prowins Ciudad Real – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Ciudad Real (sjiisk)


Prowins A Coruña At Prowins A Coruña (spoonsk: La Coruña) as en spoonsk prowins uun't Autonoom Gemianskap Galitsien. Diar wene gud 1,1 miljoon minsken. Hoodstääd as A Coruña/La Coruña. Woopen Commonskategorii: Prowins A Coruña – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: A Coruña (sjiisk)


Prowins Cuenca At Prowins Cuenca as en spoonsk prowins uun't Autonoom Gemianskap Kastilien-La Mancha. Diar wene knaap 200.000 minsken. Hoodstääd as Cuenca. A minsken lewe faan büürerei an uk faan a ufbau faan iisen, kööber an saalt, iar uk faan salpeeter. Woopen Commonskategorii: Prowins Cuenca – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Cuenca (sjiisk)


Prowins Guadalajara At Prowins Guadalajara as en spoonsk prowins uun't Autonoom Gemianskap Kastilien-La Mancha. Diar wene knaap 270.000 minsken, diar fööraal faan büürerei lewe. Jo büüre mä roog, irpler an sjep. Hoodstääd as Guadalajara. Woopen Uun Guadalajara jaft'at flook letj saarpen mä ei ans 200 iinwenern: Commonskategorii: Prowins Guadalajara – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Guadalajara (sjiisk)


Prowins León At Prowins León (leoneesk: Provincia de Llión; spoonsk: Provincia de León) as en spoonsk prowins uun't Autonoom Gemianskap Kastilien-León. Diar wene gud 450.000 minsken. Hoodstääd as León. Woopen Las Médulas Commonskategorii: Prowins León – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: León (sjiisk)


Prowins Lugo At Prowins Lugo as en spoonsk prowins uun't Autonoom Gemianskap Galitsien. Hat lingt uun't nuurden bit ap tu a Atlantik (at Kantaabrisk Sia). Uun Lugo wene gud 325.000 minsken. Hoodstääd as Lugo. Woopen Commonskategorii: Prowins Lugo – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Lugo (sjiisk)


Prowins Ourense At Prowins Ourense as en spoonsk prowins uun't Autonoom Gemianskap Galitsien. Diar wene gud 300.000 minsken. Hoodstääd as Ourense. Woopen Commonskategorii: Prowins Ourense – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Ourense (sjiisk)


Prowins Palencia At Prowins Palencia as en spoonsk prowins uun't Autonoom Gemianskap Kastilien-León. Diar wene son 160.000 minsken. Hoodstääd as Palencia. Woopen Commonskategorii: Prowins Palencia – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Palencia (sjiisk)


Prowins Pontevedra At Prowins Pontevedra as en spoonsk prowins uun't Autonoom Gemianskap Galitsien. Diar wene son 950.000 minsken. Hoodstääd as Pontevedra. Woopen Commonskategorii: Prowins Pontevedra – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Pontevedra (sjiisk)


Prowins Salamanca At Prowins Salamanca as en spoonsk prowins uun't Autonoom Gemianskap Kastilien-León. Diar wene son 330.000 minsken. Hoodstääd as Salamanca. Uun Salamanca jaft'at flook letj gemeenen mä ei ans 300 iinwenern. Woopen Commonskategorii: Prowins Salamanca – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Salamanca (sjiisk)


Prowins Segovia At Prowins Segovia as en spoonsk prowins uun't Autonoom Gemianskap Kastilien-León. Diar wene gud 150.000 minsken. Hoodstääd as Segovia. Uun Segovia jaft'at flook letj gemeenen mä ei ans 200 iinwenern. Woopen Commonskategorii: Prowins Segovia – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Segovia (sjiisk)


Prowins Soria At Prowins Soria as en spoonsk prowins uun't Autonoom Gemianskap Kastilien-León. Diar wene knaap 90.000 minsken, an det taal namt uf. Uun Soria jaft'at flook letj gemeenen mä ei ans 100 iinwenern. Hoodstääd as Soria. Woopen Commonskategorii: Prowins Soria – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Soria (sjiisk)


Prowins Toledo At Prowins Toledo as en spoonsk prowins uun't Autonoom Gemianskap Kastilien-La Mancha. Diar wene gud 700.000 minsken. Hoodstääd as Toledo. Woopen Commonskategorii: Prowins Toledo – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Toledo (sjiisk)


Prowins Valencia At Prowins Valencia as en spoonsk prowins uun't Autonoom Gemianskap Valencia. Diar wene gud 2,5 miljoon minsken. Hoodstääd as Valencia. Woopen Commonskategorii: Prowins Valencia – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Valencia (sjiisk)


Prowins Valladolid At Prowins Valladolid as en spoonsk prowins uun't Autonoom Gemianskap Kastilien-León. Diar wene gud 500.000 minsken. Hoodstääd as Valladolid. Woopen Commonskategorii: Prowins Valladolid – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Valladolid (sjiisk)


Prowins Zamora At Prowins Zamora as en spoonsk prowins uun't Autonoom Gemianskap Kastilien-León. Diar wene son 170.000 minsken, an det taal namt uf. Hoodstääd as Zamora. Woopen Commonskategorii: Prowins Zamora – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Zamora (sjiisk)


Laudio Laudio as en stääd an en gemeen uun't Prowins Álava uun't Autonoom Gemianskap Baskenlun. Diar wene son 18.000 minsken. Woopen Commonskategorii: Laudio – Saamlang faan bilen of filmer


Amurrio Amurrio as en stääd an en gemeen uun't Prowins Álava uun't Autonoom Gemianskap Baskenlun. Diar wene gud 10.000 minsken. Woopen Commonskategorii: Amurrio – Saamlang faan bilen of filmer


Alegría-Dulantzi Alegría-Dulantzi (spoonsk Alegría, [aleˈɣɾi.a]; baskisk Dulantzi, [dulants̻i]) as en letj stääd an en gemeen uun't Prowins Álava uun't Autonoom Gemianskap Baskenlun. Diar wene son 3.000 minsken. Woopen Commonskategorii: Alegría-Dulantzi – Saamlang faan bilen of filmer


Oyón-Oion Oyón as en letj stääd an en gemeen uun't Prowins Álava uun't Autonoom Gemianskap Baskenlun. Diar wene gud 3.000 minsken. Woopen Commonskategorii: Oyón-Oion – Saamlang faan bilen of filmer


Donostia-San Sebastián Donostia-San Sebastián (baskisk Donostia [do.nos̺.ti.a], spoonsk San Sebastián) as at hoodstääd faan't Prowins Gipuzkoa uun't Autonoom Gemianskap Baskenlun uun Spoonien. Diar wene son 190.000 minsken. Woopen Sjiisklun Wiesbaden, Sjiisklun Waastsahara Daira de Bojador, Waastsahara Jaapan Marugame, Jaapan Ferianagt Könangrik Plymouth, Ferianagt Könangrik Ferianagt Stooten Reno, USA Itaalien Trient, Itaalien Georgien Batumi, Georgien Meksiko Jiutepec, Meksiko Valores climatológicos normales. Donostia/San Sebastián, Igueldo. Ufrepen di 14. Febrewoore 2016. Commonskategorii: Donostia-San Sebastián – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Donostia-San Sebastián (sjiisk)


Kantaabrisk Sia Sia At Kantaabrisk Sia as di süüdelk dial faan't Biskaya. Di ütjdruk woort miast uun Spoonien brükt, am det nuurdküst tu beskriiwen. Kantaabrien as en prowins uun Nuurdspoonien. At Kantaabrisk Sia lingt uun't uasten uk noch auer tu Süüdwaastfrankrik (Nouvelle-Aquitaine): Commonskategorii: Kantaabrisk Sia – Saamlang faan bilen of filmer


Färkne san regjoone aw e wråål, weer et mån gåns lait dilsliik jeeft än weer mååst niinj ploonte wåkse. Et jeeft hiitje färkne, weer åål wååder, wat ai döör struume foon bütefor kamt, ferdåmpet, ouers uk koule färkne weer et mån salten än lait snait. Soonfärken önj Libyen Stiinjfärken önj Ladakh Såltfärken önj Boliiwie Isfärken önj Antarktika Önjt huuchlönj foon Islönj Da färkne naame ma mååst 30 miljoone kwadroot kilomeeter amänbai en füftepårt foont lönj aw e wråål in. Tuhuupe ma e huulew-färkne mätje ja mååst 50 miljoone kwadroot kilomeeter, wat süwat en treedepårt foont hiile lönj as. Commons: Färkne – Soomling foon bile än filme Wikiquote Färken (tjüsch) Wikisource: Färken (tjüsch)


Thar Wüüst At Thar Wüüst of Grat Indisk Wüüst (Hindi थार मरुस्थल Thaar Marusthal, Sindhi ريگستان ٿر) as en wüüstregiuun uun Rajasthan (Indien), uasten faan a struum Indus. Uun a süüduast faan Pakistaan gongt at Thar auer uun't wüüst Cholistan. At Cholistan leit uun't regiuun Pandjab. Thar an Cholistan san tuup son 273.000 km² grat. Commonskategorii: Wüüst Thar – Saamlang faan bilen of filmer Commonskategorii: Wüüst Cholistan – Saamlang faan bilen of filmer


Pandjab Pandjab (ingelsk: Punjab) as efter't iinwenertaal at gratst prowins uun Pakistaan. Hat leit uun't regiuun mä di salew nööm Pandjab, an diar wene son 127 miljoon minsken. Det as muar üs a heleft faan aal a Pakistaani. Woopen Laag uun Pakistaan Diwisioonen faan Pandjab Commonskategorii: Pandjab (Pakistaan) – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Pandjab (sjiisk)


Herne as en krisfri stää önj dåt tjüsch bundeslönj Nordrhin-Weestfåålen, önj di Arnsberg Regiiringsdistrikt. Jü stää heet 156.449 inboogere (2019). Germany: Nordrhein-Westfalen, citypopulation.de


Wat menst dü? Pandjab (Regiuun) Pandjab (Indien) Pandjab (Pakistaan) Of menst dü ferlicht? Pandjabi


At Pandjab (ingelsk: Punjab) wiar en prowins, üs Indien noch en britisk kolonii wiar, faan 1849 bit 1947. Do as det regiuun apdiald wurden, an hiart nü dialwiis tu Pakistaan, an dialwiis tu Indien. Di nööm Pandjab (Pandjabi: ਪੰਜਾਬ panjab pañjāb) komt faan persisk پنجاب pandschāb, DMG panǧāb, ‚fiiw struum lun‘ uf. Üüb det koord as gud tu sen, dat diar fiiw struumer troch luup: Indus, Ihelum, Chenab, Ravi an Sutlej. Jo kem faan't Himalaya deel efter süüdwaast tu. Commonskategorii: Pandjab (Regiuun) – Saamlang faan bilen of filmer


Karakum At Karakum of uk: Kara-Kum (rüsk Каракумы, det ment suart sun) as en wüüst uun Madelaasien. Tuup mä a wüüsten Kysylkum (ruad sun) an Aralkum (bi a Aral Sia) leit hat uun't Jiplun faan Turan. At Karakum leit uasten faan't Kaspisk Sia, an tu en graten dial uun Turkmeenistaan. Hat as son 400.000 km² grat. Madelaasien mä't Siisenstruat. Commonskategorii: Karakum – Saamlang faan bilen of filmer


Sonora Wüüst At Sonora Wüüst as en wüüst uun Nuurdameerikoo. Hat as son 320.000 km² grat. Laag Hat lingt faan a Bundesstoot Sonora an Baja California Sur uun Meksiko auer tu Kalifornien an Arizona uun a USA. Nuurdermuar slot at Mojave Wüüst uun. Grat dialen faan Sonora san hualew wüüsten, huar't dach en betj rinjt. Man diar komt ei föl huuch, auer't so furchboor hiat as. Diar lewe en hialer rä aparte diarten: Skringelslaanger (Crotalus) Gila Skolepkrepdiart (Heloderma suspectum) Kalifornisk Gopher Skiltpod (Gopherus agassizii) Tiigersalamander (Ambystoma tigrinum) Arizona Fögelkoonker (Aphonopelma chalcodes) Räänkukütj (Roadrunner, Geococcyx californianus) Commonskategorii: Sonora Wüüst – Saamlang faan bilen of filmer


Mojave Wüüst At Mojave Wüüst of uk Mohave Wüüst as en wüüst uun Nuurdameerikoo. Hat as son 124.000 kwadrootkilomeetern grat. Laag Mojave an Sonora Death Valley Hat leit fööraal uun't süüdelk Kalifornien, lingt oober uk auer tu Nevada an Arizona. Süüdermuar slot at Sonora Wüüst uun. Sonora leit muar uun't flaaklun, Mojave muar uun a berger. Commonskategorii: Mojave Wüüst – Saamlang faan bilen of filmer


Kalahari At Kalahari (of uk: Kgalagadi) as en wüüst uun't süüdelk Afrikoo. Hat as bal ian miljoon kwadrootkilomeetern grat. Tu en graten dial as hat eegentelk goor nian wüüst, man beeder en hualew wüüst, huar't dach en betj rinjt. Uun Namiibia Kalahari (ruad) uun't Kalahari Baseng (orangj) Hat ferlääpt auer dialen faan Namiibia an Botswana, an det Prowins Nuurdkap uun Süüdafrikoo, üüb bias ääger faan a süüdelk kiarkreis. Efter süüdwaast tu leit at Namib Wüüst, diar noch aal wat drüger as. Commonskategorii: Kalahari – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Kalahari (sjiisk)


Gobi At Gobi (mongoolisk Говь Gow, sjineesk 戈壁, Pinyin Gēbì) as en wüüst uun Madelaasien, uun a Mongolei an Sjiina. Hat as son tau miljoon kwadrootkilomeetern grat. Tu't Gobi hiar uk hualew wüüsten, huar't dach en betj rinjt. Efter süüdwaast tu slot at Taklamakan Wüüst uun. Laag Waanerbüüren Auerresten faan't Sjineesk Müür Commonskategorii: Gobi – Saamlang faan bilen of filmer


A Arizona Fögelkoonker as en slach faan Wääbkoonkern (Araneae) uun det famile faan a Fögelkoonkern (Theraphosidae). Di slach lewet uun't Sonora Wüüst faan Kalifornien, Arizona an a Bundesstoot Sonora (Meksiko). Hi woort 10 cm lung. Mantje Trinjam a kaktus Carnegiea gigantea lewe a koonkern Commonskategorii: Arizona Fögelkoonker – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Arizona Fögelkoonker


A Fögelkoonkern (Theraphosidae) san en famile faan Koonkern (Arachnida) uun det order faan a Wääbkoonkern (Araneae). Diar jaft'at 168 sköölen mä 1.101 slacher faan. Jo lewe fööraal uun a troopen an subtroopen. Acanthopelminae – Aviculariinae – Eumenophorinae – Harpactirinae – Ischnocolinae – Ornithoctoninae – Psalmopoeinae – Schismatothelinae – Selenocosmiinae – Selenogyrinae – Stromatopelminae – Theraphosinae – Thrigmopoeinae – †Protertheraphosinae Acanthopelma – Acanthoscurria – Aenigmarachne – Agnostopelma – Aguapanela – Ami – Annandaliella – Anoploscelus – Aphonopelma – Augacephalus – Avicularia – Bacillochilus – Batesiella – Birupes – Bonnetina – Brachionopus – Brachypelma – Bumba – Cardiopelma – Catanduba – Catumiri – Ceratogyrus – Chaetopelma – Chilobrachys – Chromatopelma – Citharacanthus – Citharognathus – Clavopelma – Coremiocnemis – Cotztetlana – Crassicrus – Cubanana – Cyclosternum – Cyriocosmus – Cyriopagopus – Cyrtopholis – Davus – Dolichothele Encyocratella – Encyocrates – Ephebopus – Euathlus – Eucratoscelus – Eumenophorus – Eupalaestrus – Euphrictus – Grammostola – Guyruita – Hapalopus – Hapalotremus – Haploclastus – Haplocosmia – Haplopelma – Harpactira – Harpactirella – Hemirrhagus – Heterophrictus – Heteroscodra – Heterothele – Holothele – Homoeomma – Hysterocrates – Idiothele – Iridopelma – Ischnocolus – Kankuamo – Kochiana – Lampropelma – Lasiodora – Lasiodorides – Loxomphalia –


Taranteln san grat Koonkern (Arachnida). Jo san ei alt nai mäenööder, hiar ei tu detsalew order of famile. Hat jaft oober fööraal tau familin, huar enkelt slacher faan üs Tarantel betiakent wurd: Wulewkoonkern (Lycosidae) Fögelkoonkern (Theraphosidae) Di nööm komt wel faan di slach Lycosa tarantula uf, di fööraal uun Tarent uun Apuulien lewet. Apuulisk Tarantel Lycosa tarantula Rüsk Tarantel Lycosa singoriensis Madeira Tarantel Hogna ingens Suartbük Tarantel Hogna radiata Porto Santo Tarantel Hogna schmitzi


Tarent Tarent [taˈrɛnt] as en gratstääd uun Apuulien (Itaalien), an hoodstääd faan't Prowins Tarent. Diar wene knaap 190.000 minsken. Hat leit bi't Bocht faan Tarent. Tarent as al 2.800 juar ual, an as ans faan greks iinwaanrern besiidelt wurden. Det stääd hää en graten huuwen an föl industrii. Woopen Loftbil faan a ISS deel knipset Commonskategorii: Tarent – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Tarent (sjiisk) Tarantel


A Wulewkoonkern (Lycosidae) san en famile faan Koonkern (Arachnida) uun det order faan a Wääbkoonkern (Araneae). Jo san temelk grat, an enkelt slacher wurd üs Taranteln betiakent. Allocosinae – Artoriinae – Evippinae – Lycosinae – Pardosinae – Piratinae – Sosippinae – Tricassinae – Venoniinae – Wadicosinae Acantholycosa – Adelocosa – Agalenocosa – Aglaoctenus – Algidus – Allocosa – Allotrochosina – Alopecosa – Alopecosella – Amblyothele – Anomalomma – Anomalosa – Anoteropsis – Arctosa – Arctosippa – Arctosomma – Artoria – Artoriellula – Artoriopsis – Asiacosa – Aulonia – Auloniella – Birabenia – Bogdocosa – Brevilabus – Bristowiella – Camptocosa – Caporiaccosa – Caspicosa – Crocodilosa – Cynosa – Dejerosa – Deliriosa – Diahogna – Diapontia – Dingosa – Dolocosa – Donacosa – Dorjulopirata – Draposa – Dzhungarocosa – Edenticosa – Evippa – Evippomma – Foveosa – Geolycosa – Gladicosa – Gnatholycosa – Gulocosa – Hesperocosa – Hippasa – Hippasella – Hippasosa – Hogna – Hognoides – Hyaenosa – Hygrolycosa – Katableps – Knoelle – Loculla – Lobizon – Lycosa – Lycosella – Lysania – Mainosa – Malimbosa – Margonia – Megarctosa – Melecosa – Melloicosa – Melocosa – Minicosa – Molitorosa – Mongolicosa – Mustelicosa – Navira – Notocosa –


Tarandíne (itajeensk: Tarantino) as en süüditajeensk spriakwiis faan't Itajeensk. Hat woort fööraal uun't stääd Tarent (Apuulien) an diar ambi snaaket. Bütjen Itaalien woort det uk uun Kalifornien (USA) faan iinwaanrern snaaket. Uun't gehial jaft'at wel son 300.000 spreegern. Apartagewiis hää Tarandíne nään ISO 639-3 code. Ferlicht as hat wedenskapelk noch ei gud enooch onersoocht. A Wikipedia code as roa-tara. Tarent hää loong tu't Könangrik Neapel hiard, an sodenang hää't Tarendíno uk eegenoorten faan't Neapolitaans auernimen. itajeensk Altissimu, onnipotente bon Signore, Tue so' le laude, la gloria e l'honore et onne benedictione. tarandíne Altísseme, 'Neputènde, Signóre bbuéne, Túje so' le làude, 'a glorie e ll’anóre e ogne bbenedizzióne. Wikipedia üüb Tarandíne


Golf faan Tarent A Golf faan Tarent (itajeensk: Golfo di Taranto) as en bocht faan't Madlunsia uun Süüditaalien. Hat as näämd efter det huuwenstääd Tarent. Uun a nuurduast leit Apuulien, uun a nuurdwaast at Basilikaata, an uun a süüdwaast Kalaabrien. Commonskategorii: Golf faan Tarent – Saamlang faan bilen of filmer


At Komodo Waraan (Varanus komodoensis) as a gratst slach faan Skolepkrepdiarten (Squamata) uun det onerorder faan a Anguimorpha (Slikdiarten). Jo lewe bluas üüb enkelten faan a Letj Sunda-Eilunen uun Indoneesien. Jo kön trii meeter lung wurd, an 70 kg swaar. Komodo Waraanen kön uk grat Tetjdiarten (Mammalia) jaage, auer hör bed giftag as. Hat jaft diar wel noch son 3.000 bit 4.000 diarten faan. Commonskategorii: Komodo Waraan – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Komodo Waraan


A Waraanen (latiinsk Varanus) san en skööl an en famile (Varanidae) faan Skolepkrepdiarten (Squamata) uun det onerorder faan a Anguimorpha. Jo lewe uun a troopen an subtroopen faan Afrikoo, Aasien an Austraalien. Enkelt slacher kön bit trii meeter lung wurd. Jo faal üüb mä hör aparte, diald tong. Diarmä kön jo smääk an "stirme". Hat jaft diar son 80 slacher faan. V. auffenbergi – V. baritji – V. beccarii – V. bennetti – V. bitatawa – V. boehmei – V. bogerti – V. brevicauda – V. bushi – V. caspius – V. caudolineatus – V. doreanus – V. eremius – V. exanthematicus – V. finschi – V. flavescens – V. giganteus – V. gilleni – V. glauerti – V. glebopalma – V. hamersleyensis – V. jobiensis – V. juxtindicus – V. keithhornei – V. kingorum – V. komodoensis – V. kordensis – V. lirungensis – V. mabitang – V. macraei – V. marmoratus – V. melinus – V. mertensi – V. mitchelli – V. nebulosus – V. niloticus – V. olivaceus – V. ornatus – V. pilbarensis – V. primordius – V. reisingeri – V. rosenbergi – V. rudicollis – V. salvadorii – V. scalaris – V. semiremex – V.


Araabisk Wüüst At (Uast-)Araabisk Wüüst (araabisk الصحراء الشرقية, DMG aṣ-Ṣaḥrāʾ aš-Šarqīya, ingelsk Eastern Desert as en wüüst, diar fööraal uun Egypten leit. Hat as son 220.000 km² grat, an leit sowat tesken a Niil an at Ruad Sia. Süüdermuar slot at Nuubisk Wüüst uun a Sudaan uun, diar uk mä tu a Araabisk Wüüsten hiart. Bias wüüsten san stianag mä berger. naibi Hurghada naibi Kalawy Bay Commonskategorii: Araabisk Wüüst – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Araabisk Wüüst (sjiisk)


A Araabisk Wüüsten san en hialer rä wüüsten uasten an waasten faan't Ruad Sia. Di ütjdruk woort oober uk naier faadet, an ment do man a wüüsten waasten faan't Ruad Sia. Diar hiar tu: uasten faan't Ruad Sia (Uast-)Araabisk Wüüst, Egypten (220.000 km²) Nuubisk Wüüst, Sudaan (400.000 km²) waasten faan't Ruad Sia Rub al-Khali, Saudi-Araabien (680.000 km²) Nefud, Saudi-Araabien (78.000 km²) Commonskategorii: Araabisk Wüüsten (naier faadet) – Saamlang faan bilen of filmer


Nuubisk Wüüst At Nuubisk Wüüst as en wüüst uun Nuurduastafrikoo, diar fööraal uun a Sudaan leit. Hat as son 400.000 km² grat, an leit tesken a Niil an at Ruad Sia. Nuurdermuar slot at Araabisk Wüüst uun Egypten uun, diar uk mä tu a Araabisk Wüüsten hiart. Bias wüüsten san stianag mä berger. bi a Niil Commonskategorii: Nuubisk Wüüst – Saamlang faan bilen of filmer


Rub al-Khali At Rub al-Khali (araabisk الربع الخالي ar-Rubʿ al-Chali, DMG ar-Rubʿ al-Ḫālī ‚leesag sjuarden‘) of Grat Araabisk Wüüst as en wüüst üüb't Araabisk Hualeweilun. Hat leit fööraal uun't süüdelk Saudi-Araabien, an as 680.000 km² grat. At Rub al-Khali as en sunwüüst, an hiart tu a Araabisk Wüüsten. Commonskategorii: Rub al-Khali – Saamlang faan bilen of filmer


Nefud At Nefud of Nafud as en wüüst üüb't nuurdelk Araabisk Hualeweilun. Hat leit uun Saudi-Araabien, an as 78.000 km² grat. Maden uun lei enkelt oaasen. Uun't Nefud leit fööraal ruad sun; hat hiart mä tu a Araabisk Wüüsten. Commonskategorii: Nefud – Saamlang faan bilen of filmer


At Loxosceles rufescens as en slach faan Koonkern (Arachnida) uun det order faan a Wääbkoonkern (Araneae). Hat woort 7,5 bit 9 mm lung, an as giftag. Hat komt eegentelk faan't Madlunsia regiuun, as daalang oober üüb a hialer welt iinslebet wurden. An hat namt auerhun. Commonskategorii: Loxosceles rufescens – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Loxosceles rufescens Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


A Suart Wedwüfen (Latrodectus) san en skööl faan Koonkern (Arachnida) uun det order faan a Wääbkoonkern (Araneae). Hat jaft uun det skööl uk 'Ruad' an 'Witj' Wedwüfen. Enkelt slacher, fööraal a 'Suarten' san giftag. L. antheratus – L. apicalis – L. bishopi – L. cinctus – L. corallinus – L. curacaviensis – L. dahli – L. diaguita – L. elegans – L. erythromelas – L. geometricus – L. hasselti – L. hesperus – L. hystrix – L. indistinctus – L. karrooensis – L. katipo – L. lilianae – L. mactans – L. menavodi – L. mirabilis – L. obscurior – L. occidentalis – L. pallidus – L. quartus – L. renivulvatus – L. revivensis – L. rhodesiensis – L. tredecimguttatus – L. thoracicus – L. umbukwane – L. variegatus – L. variolus Latrodectus elegans (wiiftje) Latrodectus elegans (mantje) Latrodectus geometricus (wiiftje) Latrodectus geometricus (mantje) Latrodectus hesperus (wiiftje) Latrodectus hesperus (mantje) Latrodectus tredecimguttatus (wiiftje) Latrodectus tredecimguttatus (mantje) Commonskategorii: Suart Wedwüfen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Suart Wedwüfen Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


A Skarabäus (Scarabaeus sacer) as en slach faan Kraaben (Insekten) uun det famile faan a Bleedhurnkraaben (Scarabaeidae). Hi het uk Pilendreier, an woort son trii sentimeetern lung. A Skarabäus lewet trinjam't Madlunsia, uun Afrikoo an Fööraasien uun drüg regiuunen. A Skarabäus dreit njoks tu letj kuugler. Iin uun a njokskuugler leit a Skarabäus sin aier. Üs Skarabäus wurd uk Ual Egyptisk konststaken betiakent. Uun't Ual Egypten wiar di Skarabäus en sümbool för lok. Commonskategorii: Skarabäus – Saamlang faan bilen of filmer Commonskategorii: Skarabäus konst – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Skarabäus


At Jüünekraab of Guardkraab (Phyllopertha horticola) as en slach faan Kraaben (Insekten) uun det famile faan a Bleedhurnkraaben (Scarabaeidae). Jüünekraaben wurd son 8,5 bit 11 mm grat, an lewe uun Euraasien. Diar wurd oober uk leewen noch ööder slacher üs Jüünekraab betiakent: (Amphimallon solstitiale) (Anomala dubia) (Mimela junii) (Rhizotrogus aestivus) (Rhizotrogus marginipes) (Serica brunea) Commonskategorii: Jüünekraab – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Jüünekraab


Caprese Michelangelo as en gemeen mä 1399 iinwenern (Stant: 31. Detsember 2019) uun't Prowins Arezzo uun a Toskaana, Itaalien. Uun Caprese as di konstler Michelangelo Buonarroti bäären. Statistiche demografiche ISTAT. Iinwenertaalen faan't Istituto Nazionale di Statistica, Stant 31. Detsember 2019. Commonskategorii: Caprese Michelangelo – Saamlang faan bilen of filmer


Austraalisk Wüüsten A Austraalisk Wüüsten san en hialer rä hiat wüüsten maden uun Austraalien. Jo nem sowat 18% faan't lunflaak iin, huar knaap hoker wenet. At iansagst stääd diar banen as Alice Springs. Dialwiis san't uk hualew wüüsten, huar't dan an wan en betj rinjt, oober likes knaap wat huuch komt, auer't so hiat as. Wüüsten uun Austraalien Kliima uun Austraalien Commonskategorii: Austraalisk Wüüsten – Saamlang faan bilen of filmer


Moonkrepubliik Athos At Moonkrepubliik Athos (neigreks: Άθως Áthos) as en orthodoks kluaster gemianskap uun Grichenlun. Hat as gratendials autonoom, an hiart ei tu ian faan a trataanj greks regiuunen. Athos het uk di huuchst berag uun det regiuun mä en hööchde faan 2.033 meetern. Athos leit üüb en hualeweilun uun a nuurd faan't lun bi't Egeeis. Laag Koord mä a 20 kluastern Commonskategorii: Moonkrepubliik Athos – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Athos (sjiisk)


Ioannina Ioannina (greks Ιωάννινα, uk Γιάννενα Jánnena of Γιάννινα Jánnina; albaansk Janinë/Janina; türkisk Yanya) as at hoodstääd faan't greks Regiuun Epirus. Diar wene son 65.000 minsken. Uun't hialer gemeen Ioannina san't son 112.000. Tu't gemeen Ioannina hiar sant 2010 uk noch Anatoli, Bizani, Ioannina Eilun, Pamvotida an Perama. Laag uun Epirus Commonskategorii: Ioannina – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Ioannina (sjiisk)


A Sunklooken of Blä Moonken (Jasione) san en plaantenskööl uun det famile faan a Klookenbluumplaanten (Campanulaceae). Diar hiar son 15 slacher tu. Jo waaks uun Waasteuroopa an trinjam't Madlunsia. J. bulgarica – J. cavanillesii – J. corymbosa – J. crispa – J. foliosa – J. heldreichii – J. idea – J. laevis – J. montana – J. orbiculata – J. penicillata – J. sphaerocephala – J. supina Sunknoop (Jasione montana) Commonskategorii: Sunklooken – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Sunklooken


A Sunknoop of uk at Beragneegelk (Jasione montana) as en plaantenslach uun det famile faan a Klookenbluumplaanten (Campanulaceae). Hi wääkst uun Euroopa üüb skraalen grünj üüb a berger an uun dünem. Commonskategorii: Sunknoop – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Sunknoop


Lamia Lamia (greks Λαμία) as at hoodstääd faan't greks Regiuun Madel-Grichenlun. Diar wene son 47.000 minsken. Uun't hialer gemeen Lamia san't son 75.000. Laag uun Madel-Grichenlun. A Thermopylen bi a küst hää hiat kwelen. Tu't gemeen Lamia hiar: Gorgopotamos (Γοργοπόταμος) Lamia (Λαμία) Lianokladi (Λειανοκλάδι) Pavliani (Παύλιανη) Ypati (Υπάτη) Commonskategorii: Lamia – Saamlang faan bilen of filmer


Di Freistoot Puerto Riko as en bütjenlun faan a Ferianagt Stooten faan Ameerikoo an hiart tu a eilunen faan a Grat Antilen. Dön tjiin gratst stääden uun Puerto Riko san: Puerto Rico: Islands & Major Localities, citypopulation.de Wikimedia Atlas: Puerto Riko – Geograafisk an histoorisk koorden Commonskategorii: Puerto Riko – Saamlang faan bilen of filmer 18.25-66.5Koordinaaten: 18° 15′ N, 66° 30′ W


Mytilini Mytilini (greks Μυτιλήνη, türkisk Midilli) as en huuwenstääd üüb det greks eilun Lesbos. Hat as hoodstääd faan't eilun, an uk faan't hialer Regiuun Nuurdelk Egeeis. Diar wene son 30.000 minsken. Uun't hialer gemeen Mytilini san't son 38.000. Laag üüb't eilun Lesbos. Stääd an gemeen Mytilini. Commonskategorii: Mytilini – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Mytilini (sjiisk)


Tripoli Tripoli (greks Τρίπολη, iar: Tripolis) as at hoodstääd faan't greks Regiuun Peloponees. Diar wene son 30.000 minsken. Uun't hialer gemeen san't 47.000. Uun Tripoli sat föl militeer. Laag uun't Peloponees Tu't gemeen Tripoli hiar: Valtetsi (Βαλτέτσι) Korythio (Κορύθιο) Levidi (Λεβίδι) Mandinia (Μαντίνεια) Skyritida (Σκυρίτιδα) Tegea (Τεγέα) Tripoli (Τρίπολη) Falanthos (Φάλανθος) Commonskategorii: Tripoli (Grichenlun) – Saamlang faan bilen of filmer


Ermoupoli Ermoupoli as at hoodstääd faan't greks gemeen Syros-Ermoupoli, an uk faan't hialer Regiuun Süüdelk Egeeis. Hat leit üüb't eilun Syros, an diar wene son 11.000 minsken. Uun't hialer gemeen san't son 21.000. Commonskategorii: Ermoupoli – Saamlang faan bilen of filmer


List faan kulturel seenksteeden faan Neebel üüb't eilun Oomram. (Stant: 2011). Georg Dehio: Handbuch der deutschen Kunstdenkmäler. Begründet vom Tag für Denkmalpflege 1900, Fortgeführt von Ernst Gall, Bearbeitet von Johannes Habich, Christoph Timm (Hamburg) und Lutz Wilde (Lübeck), Aktualisiert von Susanne Grötz und Klaus Jan Philipp (Hamburg) und Lutz Wilde (Schleswig-Holstein), 2009, Deutscher Kunstverlag München Berlin, 3. Auflage, ISBN 978-3-422-03120-3 Karl Kersten an Peter La Baume: Vorgeschichte der Nordfriesischen Inseln, Wachholtz, Neumünster, 1958 Flook autooren: Amrum – Landschaft, Geschichte, Natur, Verlag Jens Quedens, Amrum 1991. ISBN 3-924422-24-9. LancewadPlan Amrum – Histoorisk loonskapen faan Oomram (ingelsk). Archiwiaret faan det originool di 15. Janewoore 2012. Ufrepen di 26. September 2011. Commonskategorii: Seenksteeden uun Neebel – Saamlang faan bilen of filmer


Komotini Komotini (greks Κομοτηνή [kɔmɔtiˈni], türkisk Gümülcine, bulgaarsk Гюмюрджина Gjumjurdschina) as at hoodstääd faan't greks gemeen Komotini, an uk faan't hialer Regiuun Uast-Matsedoonien an Thraakien. Diar wene son 50.000 minsken. Uun't hialer gemeen san't son 67.000. Laag uun't regiuun Commonskategorii: Komotini – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Komotini (sjiisk)


Kozani Kozani (greks Κοζάνη, matsedoonsk an bulgaarsk Кожани Kožani) as at hoodstääd faan't greks gemeen Kozani, an uk faan't hialer Regiuun Waast-Matsedoonien. Diar wene son 40.000 minsken. Uun't hialer gemeen san't son 71.000. Laag uun't regiuun Gemeen Kozani Commonskategorii: Kozani – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Kozani (sjiisk)


Acharnes Acharnes (greks Αχαρνές, ualgreks Ἀχαρναί Acharnai) as en greks gemeen an en gratstääd uun't Regiuun Attika naibi Atheen. För det eegentelk stääd woort uk di nööm Menidi (Μενίδι) brükt. Diar wene gud 100.000 minsken, an diarmä täält Acharnes/Menidi tu a gratst stääden uun't hialer lun. Laag uun't Regiuun Attika Commonskategorii: Acharnes – Saamlang faan bilen of filmer


Chalkida Chalkida (greks Χαλκίδα, iar: Chalkis, ualgreks Χαλκίς Chalkís) as at hoodstääd faan det greks eilun Euböa. Uun det eegentelk stääd wene son 65.000 minsken, uun't hialer gemeen Chalkida san't son 100.000. Diarmä hiart Chalkida tu a gratst stääden uun't hialer lun. Laag uun't Regiuun Madel-Grichenlun Aristoteles hää uun Chalkida lewet. Commonskategorii: Chalkida – Saamlang faan bilen of filmer


Euböa (ualgreks Εὔβοια Euboia, latiinsk Euboea; greks Εύβοια, ütjspriak: [ˈɛvia]) as 3.660 km² grat, an diar wen son 220.000 minsken (Stant: 2005). Hat as efter Kreeta at naistgratst eilun uun Grichenlun, an auer tau bragen mä't fäästlun ferbünjen. Euböa hiart tu't Regiuun Madel-Grichenlun (Sterea Ellada). Tu a Distrikt Euböa hiart uk noch det uastermuar eilun Skyros, an flook letjer eilunen. Commonskategorii: Euböa – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Euböa (sjiisk)


Greks Rewolutsion At Greks Rewolutsion of a Greks Freihaidskriich (1821–1829) wiar en apstant faan a Greksen jin't Osmaansk Rik för en suwereen Grichenlun. A Greksen füng halep faan Frankrik, at Ferianagt Könangrik (doomools noch tuup mä Irlun), an uk faan't Rüsk Keiserrik. A gratmäächten ging det ei so föl am a Greksen, man muar diaram, at Osmaansk Rik turag tu slauen. A 25. Marts 1821 begand det rewolutsion, an di dai woort daalang noch iaret üs natsionaal feierdai. Uk Harro Harring faan Nuurdfresklun hää för a Greksen streden. A greks woolspröök het: Ελευθερία ή Θάνατος / Elefthería i thánatos, an det ment "freihaid of duas". Det klangt jüst so üs di nuurdfresk woolspröök: Leewer duad üs Slaaw. Alexander Ypsilantis, uunfeerer faan't rewolutsion. Könangrik Grichenlun 1833, Könang Otto faan Grichenlun Commonskategorii: Greks Rewolutsion – Saamlang faan bilen of filmer


Otto faan Grichenlun Otto Friedrich Ludwig faan Wittelsbach (greks Ὄθων Α΄ τῆς Ἑλλάδος „Othon I. faan Grichenlun“, * 1. Jüüne 1815 üüb Sloot Mirabell uun Salzburg; † 26. Jüüle 1867 uun Bamberg) wiar en Prens faan't Könangrik Bayern, an faan 1832 bit 1862 di iarst Greks Könang efter't Greks Rewolutsion. Amalie faan Oldenburg Otto rat iin uun Nafplio Sloot faan Atheen (diar as daalang at parlament) Commonskategorii: Otto faan Grichenlun – Saamlang faan bilen of filmer


Rüsk-Osmaans Kriich 1828-1829 A Rüsk-Osmaans Kriich 1828–1829 ging turag üüb det Greks Rewolutsion. At Rüsk Keiserrik sted bi a (krastelk orthodoks) Greksen. Tuleetst haa a Osmaanen ferleesen, an at Könangrik Grichenlun küd grünjlaanj wurd. Commonskategorii: Rüsk-Osmaans Kriich 1828–1829 – Saamlang faan bilen of filmer


Athens GA Athens as en stääd uun a nuurd faan a US bundesstoot Georgia. Hat leit bi a Oconee River. Diar wene son 127.000 minsken. Uun't Metropolregiuun Athens–Clarke County san't son 215.000. Athens as sasterstääd faan Atheen uun Grichenlun. Commonskategorii: Athens (Georgia) – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Athens (sjiisk)


Cusco Cusco (ööder skriiwwiisen Cuzco; üüb Quechua Qusqu of Qosqo; Kusko) as at hoodstääd faan't Department of Regiuun Cusco an't Prowins Cusco uun Peruu. Cusco wiar hoodstääd faan't Inkarik, an as daalang en UNESCO weltarewdial. Faan Cusco ütj woort hal det ual Inka stääd Machu Picchu besoocht. Commonskategorii: Cusco – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Cusco (sjiisk)


Vinaròs Vinaròs (spoonsk Vinaroz) as en stääd an gemeen uun Spoonien nuurden faan Valencia uun't Prowins Castellón. Hat leit bi't Madlunsia an hää en wichtagen huuwen. Diar wene son 30.000 minsken. Woopen Església Vinaròs Commonskategorii: Vinaròs – Saamlang faan bilen of filmer


En Ferkeelang of gripaal infekt as en betiaknang för en sjocht uun nöös an hals, diar faan wiiren ütjliaset woort. Diarbi woort fööraal at slimhidj uungreben. En ferkeelang begant miast mä hoost an halspiin, an do kem snoot, hoodwark an fiiber. Det gongt miast efter sööwen bit tjiin daar faan salew tu aanj, koon oober uk trii weg düüre. För en ferkeelang surge muar üs 200 slacher fan wiiren. Jo wurd miast mä drööber uun a loft faan ään minsk tu di ööder auerdraanj, of uk t.b. mä't uunfaadin faan dörgreber. Commonskategorii: Ferkeelang – Saamlang faan bilen of filmer Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


List faan kulturel seenksteeden faan Noorsaarep üüb't eilun Oomram. (Stant: 2007). Commonskategorii: Seenksteeden uun Noorsaarep – Saamlang faan bilen of filmer


List faan kulturel seenksteeden faan Witjdün üüb't eilun Oomram. (Stant: 2007). Commons: Seenksteeden uun Witjdün – Saamlang faan bilen of filmer


Kikaninchen (aanj skriiwwiis: KiKANiNCHEN) as en sjiisk fernsee rä, diar üüb a sender KiKA wiset woort. Hat as soocht för jongen faan trii bit sääks juaren. Sant 2023 jaft'at diar flook staken faan uk üüb fering. 2024 san staken üüb frasch apnimen wurden. Kikaninchen.de Kikaninchen üüb muar spriaken Kikaninchen üüb fering


Galitsien At Könangrik Galitsien an Lodomeerien lai uun a süüd faan Poolen an uun a waast faan a Ukraine. Hat wiar mä't Könangrik Uastenrik-Ungarn ferbünjen. Efter a Iarst Weltkriich wurd hat apdiald tu Poolen an Ukraine. Hoodstääd wiar Lemberg (poolsk Lwów, ukrainisk Львів). Poolsk prowinsen: Schleesien, Letjpoolen, Karpaatenföörlun Ukrainisk prowinsen: Ljwiw, Iwano-Frankiwsjk, Ternopilj At Könangrik Galitsien hää niks tu dun mä Galitsien uun Spoonien. Commonskategorii: Könangrik Galitsien – Saamlang faan bilen of filmer


Lemberg Lwiw (ukrainisk Львів), sjiisk Lemberg (poolsk Lwów, jidisk לעמבערג(Lemberg), armeensk Լվով, rüsk Львов) as en gratstääd uun a waastelk Ukraine. Hat wiar ans hoodstääd faan't Könangrik Galitsien. Diar wene gud 700.000 minsken. Daalang as Lemberg hoodstääd faan't Oblast Lwiw. Woopen Lemberg hää en kontinentaal kliima mä warem somern an kuul wontern. Commonskategorii: Lemberg – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Lemberg (sjiisk)


Det stääd Lemberg uun a Ukraine woort grünjlaanj.


At grääfhuug Ual Hööw as en gratstiangrääf faan a bronsetidj oner en huug uun Stianood bi a wai tu Witjdün üüb't eilun Oomram. Di huug as dialwiis freiskofelt wurden, so dat dü en letj stak iin uun't grääf luke könst. 1883 hää di ialtürnpaaser P. L. Christiansen det grääf fünjen. 1920 as det do faan Prof. Olshausen naier onersoocht an apmeeden wurden.. Karl Kersten an Peter La Baume: Vorgeschichte der Nordfriesischen Inseln, Neumünster, 1958 The Megalithic Portal: Steenodde Steingrab (ingelsk) Seenksteeden faan Neebel 54.6363998.375296Koordinaaten: 54° 38′ 11″ N, 8° 22′ 31,1″ O


Wat menst dü? Galitsien uun Spoonien Könangrik Galitsien uun Uasteuroopa Of menst dü ferlicht? Galitsisk spriak


Mallorca Mallorca (Katalaans [məˈʎɔɾkə], Spoonsk [maˈʎoɾka], ütjspreegen: Majorka) as en eilun uun't waastelk Madlunsia. Hat hiart tu't skööl faan a Balearisk Eilunen uun Spoonien. Diar wene gud 900.000 minsken. Üüb Mallorca leit uk Palma de Mallorca, at hoodstääd faan a Balearen. Trinjam lei a bewenet eilunen Menorca, Cabrera, Ibiza, Formentera, an do noch flook letjer ünbeweneten. Mallorca as bekäänd för san ünmiatagen fräämenferkiar. Mallorca as iindiald tu sääks comarcas (~ lunkreiser): Serra de Tramuntana Raiguer Pla de Mallorca Llevant Migjorn Palma Commonskategorii: Mallorca – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Mallorca (sjiisk)


Menorca Menorca [məˈnɔɾkə] as det naistgratst faan a Balearisk Eilunen uun't waastelk Madlunsia. Diar wene knaap 100.000 minsken. Menorca ment so föl üs det letjer eilun, uun't jindial tu Mallorca, det grater eilun. Hoodstääd faan Menorca as Maó (spoonsk: Mahón). Menorca hää tau comarcas (~ lunkreiser): Ciutadella Mahón Commonskategorii: Menorca – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Menorca (sjiisk)


Cabrera Cabrera as en letj eilun uun't waastelk Madlunsia. Hat hiart tu a Balearen (Spoonien), an leit naibi Mallorca. Cabrera stäänt oner natüürskül, an diaram wenet diar uk knaap hoker. Hat woort faan't comarca Palma de Mallorca ferwaltet. Commonskategorii: Cabrera (Eilun) – Saamlang faan bilen of filmer


Ibiza Ibiza (spoonsk [iˈβiθa], katalaans Eivissa) as en eilun uun't waastelk Madlunsia. Hat as det traadgratst faan a Balearen an hiart tu Spoonien. Diar wene gud 150.000 minsken. Naibi Ibiza leit Formentera, efter nuurduast tu lei Menorca an Mallorca mä Cabrera. Ibiza as ei widjer onerdiald tu comarcas (~lunkreiser); diar jaft'at fiiw gemeenen: Ibiza Stääd Quartó de Santa Eulària, Santa Eulària des Riu Quartó de Balansat, Sant Joan de Labritja Quartó de Portmany, Sant Antoni de Portmany Quartó de ses Salines d'Eivissa, Sant Josep de sa Talaya Commonskategorii: Ibiza – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Ibiza (sjiisk)


Formentera Formentera [fuɾmənˈteɾə] as en letj eilun uun't waastelk Madlunsia. Hat hiart tu a Balearen uun Spoonien, an leit naibi Ibiza. Diar wene gud 11.000 minsken. Hoodstääd as Sant Francesc de Formentera. Formentera as ei widjer onerdiald, hat amfaadet ian gemeen. Commonskategorii: Formentera – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Formentera (sjiisk)


Kuldīga (tjüsch: Goldingen) as en stää önj Kuurlönj önjt weesten foon Letlönj. E stää heet 10.000 inboogere (2021) än as et sentrum foon e kris Kuldīgas novads. Iir dåt da tjüsche ridere eeftert Baltikum kömen, häin da Kuure - dåt baltisch följk wat iirtids önjt weesten foon Letlönj booged - heer en borj. Önjt nüügenst iirhunert önjtstöö näist e borj en boogseeting. Eeder önjt tratäinst iirhunert kömen da tjüsche ridere än brånden e borj dil. Dåt jarst tooch wård Kuldīga önjt iir 1242 nåmd as da ridere nü jarnge äine borj foon stiinj heer bägeden. Önjt fjouertäinst iirhunert häi e stää ham formd, än jü trätj 1368 tu e Hanse bai. Am 1600 wus Kuldīga önj twunti iir e hoodstää foont hiirtuchduum Kuurlönj. 1702 wörd e borj foon dåt swänsch hiir plünerd än önjstöög mååged. Diling as Kuldīga en Europääsch Årw än lasmoot önj e Nai Hanse. Döör Kuldīga låpt di struum Venta, wat ouders as da mååste struume önj Euroopa heer nuch san natörlike luup heet än ai kanalisiird as. Bekånd as Kuldīga besuners for di briidjste wååderfål önj Euroopa, Ventas Rumba, än jü üülj klänkerbru ouer e Venta üt 1874, weer diling nuch e hoodstroote ouer aw låpt.


Hessen as iinj foon da seekstiin stjörkrise (diiljstoote) foon Tjüschlönj. Dåt lait made önj Tjüschlönj än heet en ouerfläche foon 21.114,94 km² än heet 6.093.888 inboogere. Jü hoodstää as Wiesbaden. Oudere grute stääse san Frankfurt am Main, Darmstadt, Kassel, Gießen, Offenbach än Fulda. Hessen wårt begränsed foon Bayern än Baden-Würtembärj önj dåt sööden, foon Nordrhin-Weestfåålen än Rhinlönj-Pfalz önj dåt weesten, foon Thüringen önj dåt ååsten än önj dåt norden foon Naarersaksen. Di huuchste punkt as jü Wasserkuppe (950 m), önj lönjkris Fulda. Da tiin grutst stääse önjt lönj san: Hessen heet 3 regiiringsdistrikte: Darmstadt Gießen Kassel Dåt jeeft önj Hessen 5 krisfrie stääse (Darmstadt, Frankfurt am Main, Kassel, Offenbach am Main än Wiesbaden) än 21 lönjkrise: Statistikamt faan't lun Hessen Arbeitslosenquoten im Mai 2018 – Länder und Kreise. Uun: statistik.arbeitsagentur.de. Statistik der Bundesagentur für Arbeit, ufrepen de 30. Mei 2018. www.destatis.de Skilen üüb a stant faan a 31. Detsember 2013. Germany: Hessen, citypopulation.de Hessen: State in Germany, citypopulation.de


(Vilhelm) Tams Jörgensen (* 11. Maarts 1924 uun Hüsem, † 19. April 1987) wiar en spriakwedenskapsmaan. Sin aalern wiar Wilhelm Jürgensen an Ilse (bäären Tams). 1946 begand hi, uun Freiburg, Kiil an Kopenhuuwen sjiisk an ingelsk tu studiarin. 1955 hää'er sin werk „Frasch-Tjüsch-Dånsch Uurdebök“ ütjden. Tams Jörgensen hää ham diarför iinsaat, dat 1964/65 at Nordfriisk Instituut grünjlaanj wurd. Diar hää'er a Nuurdfresk Juarbuken bewerket an faan 1971 hää hi bi at Pedagoogisk huuchskuul faan Flensborag frasch onerracht den. Tams hää föl för at ferbinjang mä Waast- an Uastfresklun werket. Hi hää a interfriisk studentendraapen organisiaret an at biak üüb a Stolberag uun't leewent repen. Tams küd gud mä jong lidj an hää fölen at fresk kultüür nai broocht. "Snaak Friisk! - Interfriisk Leksikon", Nordfriisk Instituut, Bräist, 1977 "Frasch - Tjüsch - Dånsch Uurdebök", 2. aplaag, Nordfriisk Instituut, Bräist, 1978 "Kleines friesisches Wörterbuch der Nordergoesharder Mundart", Nordfriisk Instituut, Bräist, 1981 Thomas Steensen: Abschied von Tams Jörgensen. Uun: Nordfriesland 77/78 (Jüüne 1987), S. 9-10. Tams Jörgensen Fonds bi't Nordfriisk Instituut Biografii (schiisk) Wikisource: Biikensung


f A Stolberag as mä 43,4 meetern det sjuardhuuchst steed uun Nuurdfresklun efter a Sandesberag bi Uastenfial mä 53,3 m, at Uwe-dün uun a gemeen Kaamp mä 50,2 m an at Rantzauhuug naibi Lääk mä 44,8 m. A Stolberag as uun a istidj faan istonger tuupsköwen wurden an hiart sodenang tu a geest faan Schleswig-Holstian. Faan diar boowen könst dü fein deel uun a nuurdfresk maask luke. A Stolberag hiart tu't gemeen Bordelem. Boowen üüb stäänt di 108 m huuch funktürn.


A Müsen (Muridae) san det gratst famile faan tetjdiarten (Mammalia) uun det order faan a gnaudiarten (Rodentia) mä 750 slacher. Deomyinae – Gerbillinae – Leimacomyinae – Lophiomyinae – Murinae Murinae Echt Müsen (Mus) Hüsmüs (Mus musculus) Rooten (Rattus) Hüsroot (Rattus rattus) Waanerroot (Rattus norvegicus) Commonskategorii: Müsen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Müsen


A Hiaranger (Clupeidae) san en famile faan bianfasker, huar uk at sardiin tuhiart. Jo lewe tesken 70 graad Nuurd an 60 graad Süüd. At jaft wel 57 slacher üüb a welt. Alosinae Alosa - Brevoortia - Ethmalosa - Ethmidium - Gudusia - Hilsa - Tenualosa Clupeinae Amblygaster - Clupea - Clupeonella - Escualosa - Harengula - Herklotsichthys - Lile - Opisthonema - Sardinops Dorosomatinae Anodontostoma - Clupanodon - Dorosoma - Gonialosa - Konosirus - Nematalosa Dussumieriinae Dayella - Dussumieria - Etrumeus - Gilchristella - Jenkinsia - Luisiella - Sauvagella - Spratelloides - Spratellomorpha Pellonulinae †Apricenaclupea – Clupeichthys – Clupeoides – Congothrissa – Corica – Cynothrissa – Ehirava – Hyperlophus – †Knightia – Laeviscutella – Limnothrissa – Microthrissa – Minyclupeoides – Odaxothrissa – Pellonula – Poecilothrissa – Potamalosa – Potamothrissa – Stolothrissa – Thrattidion ünseeker onerfamile: †Bolcaichthys – †Chasmoclupea – Erichalcis – †Illusionella – †Karaganops – Nannothrissa – Neoopisthopterus – †Nolfia – †Paleopiquitinga – Platanichthys – Ramnogaster – Rhinosardinia – Sardina – Sardinella – Sardinops – †Sarmatella – Sierrathrissa – Spratelloides – Sprattus – Stolothrissa – Strangomera – †Trollichthys Clupea Atlantik-Hiarang (Clupea harengus) Sardina Sardiin (Sardina pilchardus) Commonskategorii: Hiaranger – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Hiaranger


A Hans-Momsen-Pris as di kultuurpris faan a Kreis Nuurdfresklun an woort sant 1986 tu persöönelkhaiden ferden, diar jo för a kultuur uun Nuurdfresklun iinsaat haa. Hi as näämd efter Hans Momsen. 1986 - Dr. Albert Bantelmann, Schleswig (*08.01.1911 uun Hamborag †18.09.1999) 1987 - Christine Altstädt, b. Lützen, E Hoorne (*19.02.1918 uun E Hoorne †20.11.1989) 1988 - Dr. Frederik Paulsen, Aalkersem (*31.07.1909 uun Doogebal †03.06.1997) 1989 - Johannes Petersen, E Hoolme (*17.10.1909 uun E Hoolme †02.02.1992 ) 1990 - Karl Michelson, Friedrichstääd (*09.07.1921 uun Friedrichstääd †15.09.2012) 1991 - Konrad Bendsen, Naibel (*02.12.1910 uun Risem †11.03.1994) 1992 - Albert Panten, Naibel (* 1945 uun Soholm) 1993 - Hans-Hermann Petersen, Huuchviöl (*1920 uun Huuchviöl, †21.12.2014) 1994 - (nään pris) 1995 - Marie Tångeberg, Efkebel (*1924 uun a Marienkuuch) 1995 - Friedrich Johannsen, Tating (*26.06.1915 uun Süderholz †30.10.2001) 1996 - Jakob Tholund, A Wik (*1928 uun Guatang) 1997 - Brar Volkert Riewerts, Hüsem (*30.09.1914 uun Lunham †08.04.2002 uun Mildstedt) 1998 - Christine (Christel) Johannsen, Galmsbel (*1934 uun Naibel) 1999 - Mathilde (Tilla) Lorenzen, Löwenstedt (*16.04.1943, †21.07.2004) 2000 - Hedwig Schröder, Hüsem (*19.03.1920 uun Wacken (Krs. RD-ECK) †07.07.2010 uun Hüsem) 2001 - Gerd Kühnast, Breeklem (*1936 uun Hatsteedermaask, †22.04.2014) 2002 - Claus Heitmann, St. Peter-Ording


(Vilhelm) Tams Jörgensen (* 11. Maarts 1924 ön Hüsem, † 1987) wiar en Spraakenweetenskepsmaan. Sin Aalern wiar Wilhelm Jürgensen en Ilse (beeren Tams). 1946 bigenti hi, ön Freiburg, Kiil en Kopenhaagen Dütsk en Engelsk tö studiarin. 1955 uur sin „Frasch-Tjüsch-Dånsch Uurdebök“ ütdönen. Tams Jörgensen heer masi diarfuar dönen, dat 1964/65 dat Nordfriisk Instituut grünjlair uur. Diar heer hi di Nuurdfriisk Jaarboker biaarbert. Fan 1971 heer hi bi di Pedagoogisk Hoogskuul ön Flensborig frasch Önerrocht dönen. Tams heer fuul fuar di Töhopaarber me Weest- en Uastfriislön maaket. Sa heer hi di Interfriisk Studentenraakin organisiaret en uk di Biiki ön di Stolbarig ön di Gang braacht. Tams kām gur me jungi Liren törocht, en sa kür hi jam aaftinoch di friisk Kultuur wat naier bringi. "Snaak Friisk! - Interfriisk Leksikon", Nordfriisk Instituut, Bräist, 1977 "Frasch - Tjüsch - Dånsch Uurdebök", 2. aplaag, Nordfriisk Instituut, Bräist, 1978 "Kleines friesisches Wörterbuch der Nordergoesharder Mundart", Nordfriisk Instituut, Bräist, 1981 Thomas Steensen: Abschied von Tams Jörgensen. Uun: Nordfriesland 77/78 (Jüüne 1987), S. 9-10. Tams Jörgensen Fonds bi't Nordfriisk Instituut


At Hiarangskub, Letj Hääfkub, (mo.) grakub, latje månteldreeger (Larus fuscus) hiart tu at fögelfamile faan a Kuben (Laridae). Hiarangskuben, föör jong-, bääft ualfögel. Aier faan Larus fuscus graellsii - MHNT Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Hiarangskuben Wikispecies hää en artiikel tu: Hiarangskuben


Christian Albrecht Jensen (* 26. Jüüne 1792 uun Bräist; † 13. Jüüle 1870) wiar en däänsken mooler. San aatj wiar Boy Jenasen, an sin mam wiar Maria Magdalena, bäären Jessen. 1810 begand hi bi Christian August Lorenzen uun Kopenhuuwen tu studiarin. 1818 raiset hi tu Rom an liard diar di bilhauer Bertel Thorvaldsen käänen. 1823 keerd'er tüs tu Kopenhuuwen an freid diar Cathrine Lorenzen. Faan 1832 werket Jensen bi a däänsk könangsfamile üüb't sloot Frederiksborg. Commonskategorii: Christian Albrecht Jensen – Saamlang faan bilen of filmer Däänsk biograafisk leksikon


Hias, (sö.) Hiiđ of Hiir as di nööm faan en loonskap. A hias hää en skraalen of süren grünj. Diaram waaks diar fööraal hiaskrüüs, ööder hiasplaanten an sjüüren. Bekäänd hiasloonskapen san a Lüneburger Hias of a Dresdner Hias. Jo kem fööraal uun Nuurdsjiisklun föör. Iar jääw't a hias bluas bi a küsten, huar nian buumer waaks (so üs üüb Oomram of Sal), uun muuren of ap uun a berger. Uun Nuurdsjiisklun san för a büürerei oober uk grat buumloonskapen ufholtet wurden, so üs bi Lüneburg. Wan a büüren det skraal lun do efter juaren apjiwen haa, kaam a bööke- an iakebuumer oober weder turag. Wan't auerdrewen wurden as mä a büürerei, do as a grünj ütjweid bit deel üüb a sun, so dat at daalang uun't banlun sogoor "banendüner" jaft. Hiaskrüüs Hiasruus Swinbei Sjüüren Wacholder Long-Ensiaan Commonskategorii: Hias – Saamlang faan bilen of filmer Ask


At Hiaslaask, (mo.) hiiloosch, buumpiiper (Lullula arborea) as en fögel uun't famile faan a Laasken (Alaudidae). Hiaslaask Aier faan Lullula arborea Lullula arborea Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Hiaslaasken Wikispecies hää en artiikel tu: Hiaslaasken


A Hiasluuper, (mo.) hiiluuper, (sö.) Hiirling (Pluvialis apricaria) as en tüüter uun't fögelorder faan a Kuben an Waadfögler. Tiaknang faan en hiasluuper Ai faan Pluvialis apricaria Pluvialis apricaria altifrons - MHNT Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Hiasluupern Wikispecies hää en artiikel tu: Hiasluupern


Jüüne as de seekst muun faan at juar uun a gregoriaans kalender. Hi hee 30 daar. A nööm faan a muun komt ütj at latiinsk (mensis) Iunius. Üüb Mooring het a muun Samermoune. Jüüne as de iarst muun faan de meteoroloogisk somer uun a nuurdhualewkuugel. Uun a süüdhualewkuugel as Jüüne de iarst muun faan wonter. At somersankiar as uun deheer muun uun a nuurdhualewkuugel an at wontersankiar uun a süüdhualewkuugel. Jüüne faan Määster Venceslao (1390-1400) Bejewenhaiden uun a Jüüne


August as de aachst muun faan at juar uun a gregoriaans kalender. Hi hee 31 daar. A nööm faan a muun komt ütj at latiinsk (mensis) Augustus. Hi as efter de rööms keiser Augustus neemd. Üüb Mooring het a muun Beeridmoune. August as de traad an letst muun faan de meteoroloogisk somer uun a nuurdhualewkuugel. Uun a süüdhualewkuugel as August de traad an letst muun faan wonter. August faan Määster Venceslao (1390-1400) Bejewenhaiden uun a August


Mei as de füft muun faan at juar uun a gregoriaans kalender. Hi hee 31 daar. A nööm faan a muun komt ütj at latiinsk (mensis) Maius. Üüb Mooring het a muun Krölemoune. Mei as de traad an letst muun faan de meteoroloogisk wos uun a nuurdhualewkuugel. Uun a süüdhualewkuugel as Mei de traad an letst muun faan harewst. Mei faan Määster Venceslao (1390-1400) Bejewenhaiden uun a Mei Meiruus


Janewoore (Aasdring: Janewaare) as de iarst muun faan at juar uun a gregoriaans kalender. Hi hee 31 daar. A nööm faan a muun komt ütj at latiinsk (mensis) Iānuārius. Hi as neemd efter a röömsk god Ianus. Üüb Mooring het a muun Ismoune. Janewoore as de naist muun faan de meteoroloogisk wonter uun a nuurdhualewkuugel. Uun a süüdhualewkuugel as Febrewoore de naist muun faan somer. Janewoore faan Määster Venceslao (1390-1400) Wan ik soföl meecht hed üüs man bruler Jan (=Janewoore), do wul ik friis, dat a ki a hurner lik at hood uffroos. „Wan ik so'n meecht hed üüs dü, ik leet a kualwer uun't kü duad friis“, sait a janewoore tu a febrewoore. Bejewenhaiden uun a Janewoore Faltings, V. an Jannen R. (2012), "En ai as en ai", saad a prääster ... : Fering-Öömrang Spreegwurdleksikon / Föhring-Amringer Sprichwörterlexikon, s. 134.


At Hiaskrüüs (Calluna vulgaris) as en plaant uun det famile faan a hiasplaanten (Ericaceae). Hat as di iansagst slach uun det skööl Calluna. Di imergreen strük wääkst man suutjis an koon sowat 40 juar ual wurd. Hi koon bit 100 cm huuch wurd, as oober miast letjer. At hiaskrüüs bleut uun a leed somer bit iin uun a harewst. A enkelt bloosen san man 4 mm grat. Föl flenerken an ööder insekten surge för a fermuarang. At siad woort faan a winj widjer draanj. Uun a natüür komt at hiaskrüüs uun Madel- an Nuurdeuroopa föör. Uun't uasten bit Waastsibiirien. Tu Kanada an Nuurdameerikoo as't mä iinwaanerern faan Skotlun kimen. At hiaskrüüs brükt föl laacht an en sunagen grünj. Hat wääkst üüb a hias, uun muuren an uun dünem. Uun a berger wääkst hat bit tu'n hööchde faan 2700 m. At hiaskrüüs as leewentsrüm för föl raar flenerken. Am brükt jo strüker üs frast faan en raidsaag. Mä det krüüs san iar beesmer bünjen wurden, diarfaan komt uk di huuchsjiisk nööm: Besenheide. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Hiaskrüüs Wikispecies hää en artiikel tu: Hiaskrüüs


April as de fjuard muun faan at juar uun a gregoriaans kalender. Hi hee 30 daar. A nööm faan a muun komt ütj at latiinsk (mensis) Aprilis. Üüb Mooring het a muun Gjarsmoune. April as de naist muun faan de meteoroloogisk wos uun a nuurdhualewkuugel. Uun a süüdhualewkuugel as April de naist muun faan harewst. April faan Määster Venceslao (1390-1400) Bejewenhaiden uun a April


Moi is di fufte mööne foon dat iir öön di gregoriaansk kaländer. Hii heet 31 deege. Mööne: Janewoor, Feebrewoor, Märts, April, Moi, Juunii, Juulii, Augost, Septämber, Oktoober, Noowämber, Desämber.


Febrewoore (Aasdring: Febrewaare) as de naist muun faan at juar uun a gregoriaans kalender. Hi hee uun gemianjuaren 28 daar an uun skregeljuaren 29 daar. A nööm faan a muun komt ütj at latiinsk (mensis) Februarius. Üüb Mooring het a muun Biikenmoune. Febrewoore as de traad an letst muun faan de meteoroloogisk wonter uun a nuurdhualewkuugel. Uun a süüdhualewkuugel as Febrewoore de traad an letst muun faan somer. Febrewoore faan Määster Venceslao (1390-1400) „Wan ik so'n meecht hed üüs dü, ik leet a kualwer uun't kü duad friis“, sait a janewoore tu a febrewoore. Bejewenhaiden uun a Febrewoore Faltings, V. an Jannen R. (2012), "En ai as en ai", saad a prääster ... : Fering-Öömrang Spreegwurdleksikon / Föhring-Amringer Sprichwörterlexikon, s. 85.


Jüüle as de sööwenst muun faan at juar uun a gregoriaans kalender. Hi hee 31 daar. A nööm faan a muun komt ütj at latiinsk (mensis) Iulius. Hi as efter de rööms stootsmaan Julius Caesar neemd. Üüb Mooring het a muun Foodermoune. Jüüle as de naist muun faan de meteoroloogisk somer uun a nuurdhualewkuugel. Uun a süüdhualewkuugel as Jüüle de naist muun faan wonter. Jüüle faan Määster Venceslao (1390-1400) Bejewenhaiden uun a Jüüle


A Hiassparag, (mo.) hiispänk, hiispink, hiispåri (Anthus campestris) as en Sjongfögel (Passeriformes) uun't famile faan a Piipern (Motacillidae). Tiaknang faan Hiassparger. Aier faan Anthus campestris. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Hiassparger Wikispecies hää en artiikel tu: Hiassparger


Marts as de traad muun faan at juar uun a gregoriaans kalender. Hi hee 31 daar. A nööm faan a muun komt ütj at latiinsk (mensis) Martius. Üüb Mooring het a muun Uursmoune. Marts as de iarst muun faan de meteoroloogisk wos uun a nuurdhualewkuugel. Uun a süüdhualewkuugel as Marts de iarst muun faan harewst. A wosponkt as uun deheer muun uun a nuurdhualewkuugel an a harewstponkt uun a süüdhualewkuugel. Gäärs, diar uun marts weekst, komt ei auer a sen. Komt a marts uun't lun üüs en jongfoomen, do gungt'r ütj en baar. Bejewenhaiden uun a Marts Faltings, V. an Jannen R. (2012), "En ai as en ai", saad a prääster ... : Fering-Öömrang Spreegwurdleksikon / Föhring-Amringer Sprichwörterlexikon, s. 175.


Nofember as de elwenst muun faan at juar uun a gregoriaans kalender. Hi hee 30 daar. A nööm faan a muun komt ütj at latiinsk (mensis) November. Uun a rööms kalender wiar Nofember de njüügenst muun faan't juar, auer dat at juar uun Marts uun de röömsk kalender begand. Novem as det latiinsk wurd för njüügen. Üüb Mooring het a muun Mistmoune. Nofember as de traad an letst muun faan de meteoroloogisk harewst uun a nuurdhualewkuugel. Uun a süüdhualewkuugel as Nofember de traad an letst muun faan wos. Nofember faan Määster Venceslao (1390-1400) Bejewenhaiden uun a Nofember


Oktuuber (Aasdring: Oktoober) as de tjiinst muun faan at juar uun a gregoriaans kalender. Hi hee 31 daar. A nööm faan a muun komt ütj at latiinsk (mensis) October. Uun a rööms kalender wiar Oktuuber de aachst muun faan't juar, auer dat at juar uun Marts uun de röömsk kalender begand. Octō as det latiinsk wurd för aacht. Üüb Mooring het a muun Stormmoune. Oktuuber as de naist muun faan de meteoroloogisk harewst uun a nuurdhualewkuugel. Uun a süüdhualewkuugel as Oktuuber de naist muun faan wos. Oktuuber faan Määster Venceslao (1390-1400) Bejewenhaiden uun a Oktuuber


Hiilkundi es en Weetenskep, hur Kraankheren biluket uur, dat em diar töögenön aarberi ken, dat kraank Mensken weđer sün uur. Nii Meditsiin en hur'ling di Mensken bihanelt uur, skel di Hiilkundlers ütfinj. Bikeent Hiilkundlers en Dochters fan Nuurđfriislön wiar: Henriette Hirschfeld-Tiburtius Frederik Paulsen Biluki uk di Kategorii Hiilkundi, gans töönerst ön des Sir! Wichtig Henwiis tö Bidrachen aur di Sünhair Des Bidrachen maaki fuar't miist Lir, wat niin Dochters sen. Di skriif di Saaken jir sa hen, üs di dit weet of hur'ling di dit ön en üđer Wiki lesen haa. Wan Di wat siir dö of üđers ek gans rocht es, sket Dü langsen en Dochter of Apoteeker fraagin. Ali Lir, wat jir skriif, dö dit eeđer beest Weeten en Giweeten. Hat skel man dach klaar wiis, dat fan des Aarber uk Failen pasiari ken, en diarfuar ken nemen en Garantii dö. Senerk wan jir wat aur Medikamenti staant, sket Dü langsen me Din Dochter of tö't mendst me di Apotheker snaki! Benutzer:Doc James/Open Textbook of Medicine


September as de njüügenst muun faan at juar uun a gregoriaans kalender. Hi hee 30 daar. A nööm faan a muun komt ütj at latiinsk (mensis) September. Uun a rööms kalender wiar September de sööwenst muun faan't juar, auer dat at juar uun Marts uun de röömsk kalender begand. Septem as det latiinsk wurd för sööwen. Üüb Mooring het a muun Härfstmoune. September as de iarst muun faan de meteoroloogisk harewst uun a nuurdhualewkuugel. Uun a süüdhualewkuugel as September de iarst muun faan wos. A harewstponkt as uun deheer muun uun a nuurdhualewkuugel an a wosponkt uun a süüdhualewkuugel. September faan Määster Venceslao (1390-1400) Bejewenhaiden uun a September


Hildesheim as en stää önj dåt tjüsch bundeslönj Naarersaksen. Jü stää heet 101.055 inboogere (2020). Germany: States and Major Cities, citypopulation.de


A Arktis as det regiuun trinjam a Nuurdpuul nuurdermuar faan ~ 66° 33′ nuurdelk breetje (a nuurdelk pulaarkreis) an hiart sodenang tu Euroopa, Nuurd-Ameerikoo an Aasien. Uun a maden leit at Arktisk Sia. Hat leit jinauer faan't Antarktis. Commonskategorii: Arktis – Saamlang faan bilen of filmer


A oosean (faan greks Ὠκεανός („Okeanos“) as en betiaknag för a sian trinjam a eerd. En öödern nööm as "weltsia". Sowat 71 prosent faan't eerdflaak san sian. Det san a enkelt ooseanen an hör sidjensian. Di gratst oosean as a Pasiifik. A enkelt dialen faan't weltsia het uk oosean, t. b. Atlantisk Oosean, of ianfach Atlantik. Atlantik of Atlantisk Sia of Atlantisk Oosean Indik of Indisk Sia of Indisk Oosean Pasiifik of Pasiifisk Sia of Pasiifisk Oosean Arktisk Sia Antarktisk Sia Wikiquote: Oosean (sjiisk) Commonskategorii: Oosean – Saamlang faan bilen of filmer


Histoori foon Nordfraschlönj Frascheschörk Jarst Wråålkrich Tweed Wråålkrich Aldgillis (623 - 680) Abel faan Denemark (1218 - 1252) Hark Olufs (1708 - 1754) Theodor Mommsen (1817 - 1903) Jürgen Spanuth (1907 - 1998) Thomas Steensen (* 1951)


Ialkrüüs (Elodea, uk Anacharis) as en skööl faan plaanten faan det famile Hydrocharitaceae. Diar jaft'at 9 bit 12 slacher faan. E. bifoliata – E. callitrichoides – E. canadensis – E. densa – E. granatensis – E. heterostemon – E. najas – E. nuttallii – E. potamogeton Kanaadsk Ialkrüüs (Elodea canadensis Michx.) Smäälbleedrag Ialkrüüs (Elodea nuttallii Planch. (H.St. John)) Argentiinsk Ialkrüüs (Elodea callitrichoides (Rich.) Casp.) Jodiar slacher kem aaltumaal faan Ameerikoo, an san fööraal mä a skapsferkiar tu Euroopa kimen. Ialkrüüs wääkst gau, diaram het det uk "weederpest". Commonskategorii: Ialkrüüs – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Ialkrüüs


At Gewöönelk Siagäärs (Zostera marina) as en plaantenslach an hiart tu a Siagäärsplaanten (Zosteraceae). Hat wääkst oner weeder bi a waaskaant üüb a nuurdelk eerdheleft. Oner weeder jaft at guarder uk faan ööder plaantenslacher faan det kategorii Alismatales, huar flook diarten hör leewentsrüm haa. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Gewöönelk siagäärs Wikispecies hää en artiikel tu: Gewöönelk siagäärs


A Müsensiif, (mo.) müsetiif (Buteo buteo) as en Gripfögel (Accipitriformes) uun't famile faan a Hanjügern (Accipitridae). En ualfögel uun a loft. Aier faan Buteo buteo - MHNT Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Müsensiiwer Wikispecies hää en artiikel tu: Müsensiiwer


Jü histoori foon Nordfraschlönj as politisch iinjhäid begant eentlik jarst ma e krisreform foon 1970, iir bestöö uler poliitisch iinjhäidlik lönj. Bit tu dåt iir 1864 wus jü histoori foont gebiit as pårt foont Härtochduum Slaswik nåår ma jü foon dåt Kiningrik Dånmark ferbünen. Tidwise ööweden uk dan da Neederlönsche gruten influs üt, ouers mååst bloot önj da mjarschgebiite. Apårtie aw e Salring gååst, ouers uk aw dåt fååstlönj ferrädje tålrike grutstiinjgrääwde än ferschilie latjfanste eedere kolonisasjoon. Önj e jungstiinjtid wus apårtie dåt intwasche döör di steegende heefspäägel foon dåt fååstlönj oufskjard Sal tacht kolonisiirt. Önj e Bronsetid profitiird Nordfraschlönj foon e hoonel. En wichtie hoonelswoore wus dåt reef, weerfor Nordfraschlönj wälj en sliik monopool häi. Rike grääftgoowe aw e ailönje spreege for en grut wäljstånd foon tu manst di boowenlååge, en wid önjtwikled kultuur än goue hoonwark-produkte. Sügoor luksus-diile foon e sööd-tjüsch Hallstattkultuur fünen harn wäi bit tu Oomram. Da schuchtere inboogere laaweden foon jare eekre än jare tjüch. Jü stäljtid begand önj Nordoiroopa duusend iir lääser as önj e fordere ooriänt. Dåt stälj wörd ma heelp foon hooltkoole üt moorstälj wünen, dåt tum biispel aw e Stolbärj forkamt. Tu jü tid, foon 500 f. Kr. ouf köm dåt


Siagäärsplaanten (Zosteraceae) as en famile faan weederplaanten faan det order Alismatales. Amanbi 18 slacher san bekäänd, jo waaks üüb a hialer eerd fööraal uun't saaltweeder, oober ei uun a troopen. Heterozostera (Setch.) Hartog: 4 slacher üüb a süüdelk eerdheleft. Phyllospadix Hook.: 5 slacher uun a nuurdelk Pasiifik. Zostera L.: 12 bit 16 slacher üüb a nuurdelk eerdheleft. Zostera marina Gewöönelk Siagäärs Commonskategorii: Siagäärsplaanten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Siagäärsplaanten


At Holtdüüw, Düüw, (mo.) hooltdüw, wildüw (Columba palumbus) hiart tu at fögelfamile faan a Düüwen (Columbidae). Holtdüüwen bi a fögelwaanrang. Ai faan Columba palumbus Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Holtdüüwen Wikispecies hää en artiikel tu: Holtdüüwen


A Amerikoonsk Jongfoomen Eilunen (ingelsk: United States Virgin Islands) san en skööl faan eilunen uun a Kariibik an hiar diar tu a Letj Antilen. Jo san en bütjenlun faan a Ferianagt Stooten so üs det naibereilun Puerto Riko. Jo hoodeilunen het: Saint Croix Saint John Saint Thomas Water Island (sant 1996) ... an flook letjer eilunen. Dön tjiin gratst stääden üüb a eilunen san: För 1917 wiar a eilunen en deensk kolonii. Commonskategorii: Amerikoonsk Jongfoomen Eilunen – Saamlang faan bilen of filmer Vom Sklaven zum Sklavenhändler (sh:z, 12. Jüüne 2010) Jongfoomen Eilunen 18.333333333333-64.833333333333Koordinaaten: 18° N, 65° W Virgin Islands of the U.S.: Towns and Places, citypopulation.de


A Jongfoomen Eilunen san en skööl faan eilunen faan a Letj Antilen. Poliitisk san jo apdiald tesken Ameerikoo an't Ferianagt Könangrik. Britisk Jongfoomen Eilunen Amerikoonsk Jongfoomen Eilunen Commonskategorii: Jungfoomen Eilunen – Saamlang faan bilen of filmer


Holthakern, (sö.) Boompekern, (mo.) hoolthåkere (Picidae) san en fögelfamile uun't order faan a Holthakerfögler (Piciformes). Jynginae Jynx Picinae Blythipicus – Campephilus – Campethera – Celeus – Chloropicus – Chrysocolaptes – Chrysophlegma – Colaptes – Dendrocopos – Dendrocoptes – Dendropicos – Dinopium – Dryobates – Dryocopus – Gecinulus – Geocolaptes – Hemicircus – Leiopicus – Leuconotopicus – Meiglyptes – Melanerpes – Micropternus – Mulleripicus – Nesoctites – Picoides – Piculus – Picus – Reinwardtipicus – Sphyrapicus – Veniliornis – Xiphidiopicus – Yungipicus Picumninae Picumnus – Sasia Dreierfögel (Jynx torquilla) Grat Holthaker (Dendrocopos major) Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Holthakern Wikispecies hää en artiikel tu: Holthakern


Hispaniola (spoonsk: La Española "at spoonsk") of uk Kiskeya (Taino spriak) as 76.480 km² grat at sodenang at öödergratst Kariibisk Eilun. Hat hiart tu a Grat Antilen an as apdiald tu Haiti an at Dominikaans Republiik. Haiti Dominikaans Republiik Navassa Commonskategorii: Hispaniola – Saamlang faan bilen of filmer


Baffin Bay Sia At Baffin Bay of Baffin Bocht (Inuktitut: Saknirutiak Imanga, Greenluns Avannaata Imaa) as en sia tesken a Atlantik an at Arktisk Sia. Waastelk leit at Baffin Eilun (Kanada), an uastelk leit Greenlun. Mä en grate faan 689.000 kwadrootkilomeeter as hat en betj grater üs a Nuurdsia. At Baffin Bay as näämd efter di ingelsk siamaan William Baffin. Commonskategorii: Baffin Bay – Saamlang faan bilen of filmer


A Holtskuch of uk at Strunsnep (Actitis hypoleucos) as en fögelslach uun't famile faan a Snepen (Scolopacidae). Uun det skööl faan a Auerluupern (Actitis) jaft'at man ään slach muar, det as Actitis macularius. Hi bräät uun't nuurdelk Kanada. Actitis hypoleucos Holtskuch Ai faan Actitis hypoleucos A Holtskuch fleutet. Actitis macularia uun Kanada Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Holtskur Wikispecies hää en artiikel tu: Holtskur


At Holtsnep, Snep, (mo.) hooltingsnäp, hooltingsnap (Scolopax rusticola) as en fögel uun't Snepenfamile (Scolopacidae). Holtsnep mä en wirem. Aier faan Scolopax rusticola rusticola - MHNT Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Holtsnepen Wikispecies hää en artiikel tu: Holtsnepen


Di Uastkariibisk Dooler (EC$, East Caribbean Dollar) as det jil faan sääks lunen uun a Kariibik an tau Britisk bütjenlunen. Hi hää en fäästen wakselkurs mä a US-Dooler. At jaft jilskiiner faan $2, $5, $10, $20, $50 an $100. Jo haa aaltumaal en bil faan a/at könang üüb. At jaft jilstaken faan 5, 10 an 25 Cents an faan $1. Jo haa uk aaltumaal en bil faan a/at könang üüb. Jilskiiner Jilstaken


At Hongerkral (Armeria maritima) as en Strunkrüüs uun det order faan a Caryophyllales. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Hongerkralen Wikispecies hää en artiikel tu: Hongerkralen


Anguilla (spoonsk för "ial") as en "eilun auer a winj" faan a Letj Antilen uun a Kariibik. Tuup mä hög ööder ünbewenet eilunen as Anguilla en bütjenlun faan't Ferianagt Könangrik. At lun hää 14 distrikten. Anguilla, citypopulation.de Commonskategorii: Anguilla – Saamlang faan bilen of filmer Wikimedia Atlas: Anguilla – Geograafisk an histoorisk koorden 18.25-63.066666666667Koordinaaten: 18° 15′ N, 63° 4′ W


Montserrat as en eilun uun a Kariibik an hiart tu a Letj Antilen. Hat as en bütjenlun faan't Ferianagt Könangrik. The Montserrat Reporter, 3. August 2007 Commonskategorii: Montserrat – Saamlang faan bilen of filmer 16.75-62.2Koordinaaten: 16° 45′ N, 62° 12′ W


Eilunen auer a winj het a nuurdelk Letj Antilen. Jongfoomen eilunen (britisk an amerikoonsk) Anguilla (britisk) Sint Eustatius (holuns) Sint Maarten - Saint-Martin (holuns an fransöösk) Saint-Barthélemy (fransöösk) Saaba (holuns) Barbuuda (tu Antiigua an Barbuuda) St. Kitts an Nevis Antiigua (tu Antiigua an Barbuuda) Montserrat (britisk) Guadeloupe (fransöösk) Marie-Galante (tu Guadeloupe) Aves (tu Venezuela) Domiinika Martinique (fransöösk) St. Lucia St. Vincent (tu St. Vincent an Grenadiinen) Grenadiinen (tu St. Vincent an Grenadiinen) Grenaada Barbaados Trinidad an Tobaago (!) täält am ei muar tu a Eilunen auer a winj, uun't Ingelsk tääl jo oober noch mä tu a Windward Islands. Commonskategorii: Eilunen auer a winj – Saamlang faan bilen of filmer Eilunen oner a winj


Hali 25 en 28 sen Fliigerhalen, diar dit Militeer brükt heer fuar eeđer jaar Fliigers en Hüüvskrüüwers tö lukin. Di Halen uur sent 2005 sa gur üs ek muar nütet. Ja staan öner Teenkstairensküül, aurdat dit senerlig Bechningen sen. Dat Amt fuar Teenkstairensjuts heer biskrewen, wat aur di Bechningen senerlig es, en hurom di ek ofrewen uur skel. Di Hali uur fan en gurt Giwölbi deekt, wat wan Betonripen maaket es. Des Ripen gung twerk en langs öner di Aurskot hen. Ön di Achtersir giar di Aurskot rocht wat diiper dial üs ön di Fuarđersir, wat hentö Nuurđen weeget. Di Ripenkonstruktsjoon giar achtern dial bit hentö di Grünj, en fuar di Forbining staan achtern Betonstölpen. Twesken des Stölpen es ek techtmüüret uuren. Achtern en bisirs sen Önbechningen fuar litjer Halen en Warekstairen, sa üs uk Baarirümen en Hüsjes. En Nuurđerwuch jeft et ek, di hiili Flechi es en gurt iirsern Toor, wat en iipen sküüv ken. Diarbi klapt dit töhop üs en Ziehharmoonika. Aur des Toor langs giar en lung Reeg fan Wininger. Ön di Uastersir staant en Önbechning me jen Laag. Ön di Süđer- en Weestersir heer dat wuchtigi Önbechning tau Laagen, en diarbenen sen forskelig Rümen sa üs


A biologii as en natuurwedenskap am't labenen an befaadet ham mä njüügen feeg. Portaal an süstemaatik faan a diarten Portaal an süstemaatik faan a plaanten Swaampen tääl neder tu a plaanten noch tu a diarten. Uurdiarten wurd daalang mä bi a diarten of plaanten iinsortiaret. Portaal an süstemaatik faan a bakteerien. Uurbakteerien hiar tuup mä a bakteerien tu a prokarioten. Portaal faan a wiiren. DNA Mitochondriol DNA Wiiren At sel Mutatsion Eukarioten Prokarioten Wiiren Globaal apwarmin IUCN Taksonomii faan diarten an plaanten Ewolutsion IPNI ICD


At Bipkerwik, (mo.) kornkwanker (Coturnix coturnix) as en fögel uun't fasaanenfamile Phasianidae. Hat liket at Ääkerhenk, as oober letjer. Bibkerwiken kem al bi a ual Ägyptern üs hiiroglüüfen föör. Ai faan Coturnix coturnix Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Bipkerwiken Wikispecies hää en artiikel tu: Bipkerwiken


A Eilunen oner a winj (holuns: Benedenwindse Eilanden, ingelsk: Leeward Antilles) san en skööl faan eilunen uun't nuurden faan Süüd-Ameerikoo uun a Kariibik. Jo san di süüdelk dial faan a Letj Antilen an fu ei föl faan a Nuurduast-Pasaat uf. Sodenang as't diar uk drüger üs üüb a Eilunen auer a winj. Margarita, Cubagua und Coche san tuup Nueva Esparta, en bundesstoot faan Weenesuela. A "ABC-eilunen" (Aruba, Bonaire an Curaçao) hiar tu't Könangrik faan a Neederlunen. Aal jo ööder knaap 600 eilunen hiar tuup mä't Aves-eilun tu a "Dependencias Federales" faan Weenesuela. Eilunen auer a winj


A Neederlunen (holuns Nederland, waastfresk Nederlân) san ian faan sjauer lunen uun't Könangrik faan a Neederlunen. Miast sait am Holun, det as oober eegentelk ei rocht, auer Holun bluas di nuurdwaastelk dial faan't lun as. Diar lei a prowinsen Nuurdholun an Süüdholun. Det lun leit uun Waasteuroopa, an trinjam lei Belgien uun't süüden, Sjiisklun uun't uasten, an a Nuurdsia uun't nuurden an waasten. Hoodstääd as Amsterdam, at regiarang sat uun Den Haag. Tu a Neederlunen hiar uk noch trii eilunen uun a Kariibik. Bonaire, Sint Eustatius an Saaba san a BES-Eilunen an aparte gemeenen faan a Neederlunen. Commonskategorii: Neederlunen – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Neederlunen (sjiisk)


Birkebuumer (Betula) hiar tu a bleedenbuumer faan det famile Betulaceae. At jaft sowat 40 slacher uun Euroopa, uun Nuurdameerikoo (diar fööraal bi a uastküst) an uun Aasien, sodenang bal aueraal üüb a nuurdelk eerdheleft. Birkebuumer san somergreen buumer of strüker. Jo waaks gau an kön al efter sääks juar 7 m huuch wees, ütjwoksen bit 30 m an muar. At buark as üübfaalen laachtgrä bit witj. Birkebuumer bleu faan aanj Maarts bit aanj April an fermuare jo troch a winj, diaram flä uun di juarstidj föl polen ambi, huar föl lidj ei mä am kön. Tu a früchten seit am ketjin, jo maanelken hinge, a wiifelken stun aprocht. At siad woort rip uun September bit Oktuuber an fäält üüb troch grat jügen. 1. uun Madeleuroopa - Sunbirkebuum (Betula pendula), di komt fööraal föör. - Muurbirkebuum (Betula pubescens) - Sweragbirkebuum (Betula nana) - Birkestrük (Betula humilis) At buark as iar brükt wurden för letj kasjin. Uun Finlun an uun Nuurdameerikoo haa's diar uk skur an ööder rääskap faan maaget: Meel-, tee- an bruadduusen. Det buark suragt diarför, dat iidjwaar ei so gau ferdareft. Uk tjaar an ööle koon am ütj det buark maage. A beesembinjer brükt jo twiigen - at ris


At Könangrik faan a Neederlunen as en lun mä sjauer dialen uun Euroopa an a Kariibik. Arke dial hää sin aanj regiarang an jil. Tu't könangrik hiar a Neederlunen an a Kariibisk Eilunen Aruuba, Curaçao an Sint Maarten. Jodiar trii hiard bit 2010 tuup mä a BES-Eilunen tu a Neederluns Antilen. Commonskategorii: Neederlunen – Saamlang faan bilen of filmer Wikimedia Atlas: Könangrik faan a Neederlunen – Geograafisk an histoorisk koorden Nederlönje Kariibik


A Müürfink of Blä Tualagbitjer (Cyanistes caeruleus, iar Parus caeruleus) as en fögel uun't famile Paridae. Müürfinken bi en tualagklomp. Aier faan Cyanistes caeruleus Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Müürfinken Wikispecies hää en artiikel tu: Müürfinken


At Bleskaader, (mo.) bläshån, bläskååder, witbläs, grut wååderhån (Fulica atra) as en fögel uun't famile faan a Weederhanen (Rallidae). Tuan faan en Bleskaader. Aier faan Fulica atra - MHNT Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Bleskaadern Wikispecies hää en artiikel tu: Bleskaadern


A Blä Baker, (mo.) ween baker, ween bäker (Chlidonias niger) hiart tu at fögelfamile faan a Bakern (Sternidae). Aier faan Chlidonias niger niger - MHNT Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Blä Bakern Wikispecies hää en artiikel tu: Blä Bakern


A BES-Eilunen of uk aparte gemeenen (holuns: bijzondere gemeenten) san trii eilunen uun a Kariibik, diar iartidjs tu a Neederluns Antilen hiard. Det san Bonaire, Sint Eustatius an Saaba. Jo wurd uk Kariibisk Neederlun (holuns: Caribisch Nederland) näämd. A 10. Oktuuber 2010 san a Neederluns Antilen apliaset wurden, an sant di dai san jo trii eilunen "aparte gemeenen" faan a Neederlunen. Trii ööder eilunen faan a Neederluns Antilen hiar uk tu't Könangrik faan a Neederlunen, san oober suwereen stooten wurden: Aruuba, Curaçao an Sint Maarten. Statistical Info: Area and Climate. Archiwiaret faan det originool di 6. Jüüle 2011. Ufrepen di 3. Oktuuber 2011. Caribbean Netherlands; population; sex, age, marital status. Uun: StatLine. Centraal Bureau voor de Statistiek (CBS), 23. April 2021, ufrepen de 19. Janewoore 2022 (ingelsk).


A Blä Hanjüger, (mo.) weene hånetiif (Circus cyaneus) as en Gripfögel (Accipitriformes) uun't famile faan a Hanjügern (Accipitridae). Aier faan Circus cyaneus - MHNT Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Blä Hanjügern Wikispecies hää en artiikel tu: Blä Hanjügern


Di Teenkstairen ön Kairem üp Söl staan ön di Listi fan di Teenkstairen ön di Gimiindi Söl. Luki uk öner Teenkstairen (Gimiindi Söl). Di List es önern ön des Sir tö finj. Lönsamt fuar Teenkstairen ön Sleeswig-Holstiin Di Listi fan't Lönsamt (2007) "Gurtstig" en "Gurtstich" es biiring rocht skrewen. Spreeken uur dit üs "Stich", man di Rochtskriiwing eeđer Boy Peter Möller meent, dat et "Stig" skrewen uur skel. Wan em diartö uunt es, da es dit ek muar swaar.


Di Teenkstairen ön Muasem üp Söl staan ön di Listi fan di Teenkstairen ön di Gimiindi Söl. Luki uk öner Teenkstairen (Gimiindi Söl). Di Listi es önern ön des Sir tö finj. Lönsamt fuar Teenkstairen ön Sleeswig-Holstiin Di Listi fan't Lönsamt (2007) Ön di List stön Hüsnumer 1. Nösistig 1 es man gans en gaar techtwukset, en diar es nönt fan en Teenkstair tö keen. En uthlönsk Hüs, wat gur törocht es, es di Numer 11, en des es jir weeget.


Di Teenkstairen ön Ārichsem üp Söl staan ön di Listi fan di Teenkstairen ön di Gimiindi Söl. Luki uk öner Teenkstairen (Gimiindi Söl). Di List es önern ön des Sir tö finj. Lönsamt fuar Teenkstairen ön Sleeswig-Holstiin Di Listi fan't Lönsamt (2007)


Blä Huder (Campanula rotundifolia) san en plaantenslach uun det famile faan a Fangerhuder (Campanulaceae). Blä Huder san muarjuarag blömken an wurd 10 bit 40 cm huuch. Jo bleu faan Jüüne bit September. Det krüün as 1,2 bit 2,2 cm grat, blä-brons an hää triihukag spasen. Uun Euroopa, Sibiirien an Nuurdameerikoo kem Blä Huder föör. Jo waaks üüb skraalen grünj, man uk üüb a berger. Uun a plaanten san Inulin an slacher faan Triterpensaponin. Det halept jin sünjen steeden an läät det blud storke. Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Blä Huder Wikispecies hää en artiikel tu: Blä Huder


A Bläbük, (mo.) weenburst, (ha.) weene hamelfink ?? (Luscinia svecica) as en Sjongfögel (Passeriformes) uun't Fleegensnaperfamile Muscicapidae. Bläbük, at wiiftje. Aier faan Luscinia svecica cyanecula Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Bläbüker Wikispecies hää en artiikel tu: Bläbüker


Ön di List fan di Kultuurteenkstairen ön Sylt-Ost wiar ali Teenkstairen āpskrewen, wat ön di Gimiindi Söl tö finj sen. Di Tērpsnaamen stön diarbi (Ofskrewen: 2007). Ön't Jaar 2023 ken em di List bal ek muar lees, aurdat em iinfach en List eeđer Alfabeet töhopklüđert heer, hur em da twert aur't Ailön jaaget uur. Di Skelter mut em uk fan priwaat Teenkstairen maaki (§ 23, Tenkstairengisets fan Sleeswig-Holstiin). Di Marinesiedlung es wan't Militeer becht uuren. Dit wiar fan di 30er bit hentö di 50er Jaaren, en di Uuningen wiar fuar di Aarberers bi't Militeer. Wan di Bundsweer fan Söl wechging, heer dat KLM (Kommunales Liegenschaftsmanagement) di Hüsen aurnemen, dat di Uuningen förter tö Sölringer önberen uur kür. Di Hüüsinger sen langsen en bet senerk wesen. Nü ken di sa gau uk ek ofreten uur, aurdat di öner Teenkstairensjuts staan. Georg Dehio: Handbuch der deutschen Kunstdenkmäler. Begründet vom Tag für Denkmalpflege 1900, Fortgeführt von Ernst Gall, Bearbeitet von Johannes Habich, Christoph Timm (Hamburg) und Lutz Wilde (Lübeck), Aktualisiert von Susanne Grötz und Klaus Jan Philipp (Hamburg) und Lutz Wilde (Schleswig-Holstein), 2009, Deutscher Kunstverlag München Berlin, 3. Auflage, ISBN 978-3-422-03120-3. Lönsamt fuar Teenkstairen ön Sleeswig-Holstiin List fan't Teenkstairenamt fuar Nuurđfriislön (PDF, skel


Bochum as en krisfri stää önj dåt tjüsch bundeslönj Nordrhin-Weestfåålen, önj di Arnsberg Regiiringsdistrikt. Jü stää heet 365.587 inboogere (2019). Germany: Nordrhein-Westfalen, citypopulation.de


Di Teenkstairen ön Woningstair en Brēderep üp Söl staan ön di Listi fan di Teenkstairen ön Sleeswig-Holstiin söner Lübeck. Di List ken bi't Lönsamt fuar Teenkstairen biluket uur. Lönsamt fuar Teenkstairen ön Sleeswig-Holstiin Di Listi fan't Lönsamt (2007)


Di Teenkstairen ön Kaamp üp Söl staan ön di Listi fan di Teenkstairen ön Sleeswig-Holstiin söner Lübeck. Di Listi ken bi't Lönsamt fuar Teenkstairen biluket uur. Lönsamt fuar Teenkstairen ön Sleeswig-Holstiin Di Listi fan't Lönsamt (2007) Diar stön niin Hüsnumer üp di Listi. Bi Sjipwai 2 sair di, wat diarfuar üppaset, dat et en Teenkstair es.