Sweeden Sweeden, amtelk at Köningrik faan Sweeden (üüb: Sweedsk: Sverige an Konungariket Sverige), as en lun uun a nuurd faan Euroopa. At lun leit üüb't uastdial faan det Skandinaawisk Hualeweilun. Uun a waast leit Noorweegen an uun a nuurduast Finlun, an uun a uast an süüd as at Uastsia. At lun hee 10.452.326 lidj (2021). At hoodsteed faan't lun as Stockholm. Dön tjiin gratst steeden uun't lun san: Sweeden hee 21 prowinsen (üüb Sweedsk: län). Sweden: Administrative Division, citypopulation.de Sweden: Cities, citypopulation.de


Hemse as jü treedgrutst stää önj jü Gotland Prowins, Swärik. E stää läit önjt sööden foont ailönj Gotland. Dåt heet 1766 inboogere (2020). Sweden: Gotland, citypopulation.de


Klintehamn as jü fiirdgrutst stää önj jü Gotland Prowins, Swärik. E stää läit önjt söödweesten foon e prowins. Dåt heet 1541 inboogere (2020). Sweden: Gotland, citypopulation.de


Slite as jü füftgrutst stää önj jü Gotland Prowins, Swärik. E stää läit önjt nordååsten foon e prowins. Dåt heet 1502 inboogere (2020). Sweden: Gotland, citypopulation.de


Romakloster as jü seekstgrutst stää önj jü Gotland Prowins, Swärik. E stää läit önj e mal foon e prowins. Dåt heet 1198 inboogere (2020). Sweden: Gotland, citypopulation.de


Tofta as jü soowentgrutst stää önj jü Gotland Prowins, Swärik. E stää läit önjt weesten foon e prowins. Dåt heet 832 inboogere (2020). Sweden: Gotland, citypopulation.de


Fårösund as jü oochtgrutst stää önj jü Gotland Prowins, Swärik. E stää läit önjt nordååsten foon e prowins. Dåt heet 815 inboogere (2020). Sweden: Gotland, citypopulation.de


Norra Visby as jü nüügentgrutst stää önj jü Gotland Prowins, Swärik. E stää läit önjt nordweesten foon e prowins. Dåt heet 670 inboogere (2020). Sweden: Gotland, citypopulation.de


Västerhejde as jü tiintgrutst stää önj jü Gotland Prowins, Swärik. E stää läit önjt weesten foon e prowins. Dåt heet 502 inboogere (2020). Sweden: Gotland, citypopulation.de


Det Åsele Komuun (üüb Sweedsk: Åsele kommun) as ian faan a komuunen uun det Västerbotten Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüd faan't prowins. Det hee 2807 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Åsele. Steeden Åsele Fredrika Västerbotten: County in Sweden, citypopulation.de


Di Internatsjonāli See-Skeepenfaarts-Organisatsjoon (IMO) birailt forskelig Āpgaawen trinjom di Seefaart. Sa heer ark Skep en Registriaringsnumer wat ön di Rump swaiset uur. Des IMO-Numer bleft altert lik, uk wan dit Skep en nii Noom fair of forlair uur. Fuar Skeepen wat üp Föören, Stroomern en Seen faar es di IMO ek ön Gang. Ön Euroopa jeft et uk di ENI, di European Number of Identification wat me di jest tau Talen weeget hur dit Skep becht es. Sa haa di Düsternbrook en di Wellingdorf ENI me "02", aurdat ja fan di Neđerlönen kum. Skeepen sa üs di Warnowstromer haa en Numer me "04", aurdat ja fan Dütsklön kum. Sawat heer di IMO-Numer ek. Commons: International Maritime Organization – Saamling fan Skelter en Videos


Di European Number of Identification (ENI) es sa is uk di IMO-Numer en Registriaring wat altert bi en Skep bleft, uk wan dit en nii Noom fair. Jü es fuar Benenskeepen taacht, wat ek üt üp See faar man ön Stroomern, Seen en Föören laap. Sa üs uk di IMO-Numer bleft di ENI uk wan dit Skep tö en üđer Kontinent forkoopet uur. Bi di ENI ken em se ön hok Lön dit Skep becht uuren es. 02 es Holön, 04 es Dütsklön esf.. Dit jeft et bi di IMO-Numer ek. Di Wellingdorf waar ön di Neđerlönen becht en fing diar höör neđerlönsk ENI "023...", uk fan jü ön Kiel faart. Di Warnowstromer kumt fan Stralsund en heer diarom uk en dütsk ENI me "04..." ön di Kant fan't Taak. A A A X X X X X A = Code fan dit Amt wat di Numer fuar en Skep der. X = Teelnumer. Talen fuar di forskelig Lönen 001–019 Frankrik Frankrik 020–039 Neđerlönen Neđerlönen 040–059 Dütsklön' Dütsklön' (048xxxxx fuar Numern, wat fan dit Detsernāt fuar di Seekerhair fan Skeepen dönen waar en 050xxxxx fuar Numern, wat fuar Skeepen fan di Wasserstraßen- und Schifffahrtsverwaltung des Bundes (WSV) dönen waar. 060–069


Det Bjurholm Komuun (üüb Sweedsk: Bjurholms kommun) as ian faan a komuunen uun det Västerbotten Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüduast faan't prowins. Det hee 2395 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Bjurholm. Västerbotten: County in Sweden, citypopulation.de


Det Dorotea Komuun (üüb Sweedsk: Dorotea kommun) as ian faan a komuunen uun det Västerbotten Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüdwaast faan't prowins. Det hee 2459 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Dorotea. Västerbotten: County in Sweden, citypopulation.de


Det Lycksele Komuun (üüb Sweedsk: Lycksele kommun) as ian faan a komuunen uun det Västerbotten Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a maden faan't prowins. Det hee 12.264 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Lycksele. Västerbotten: County in Sweden, citypopulation.de


Det Malå Komuun (üüb Sweedsk: Malå kommun) as ian faan a komuunen uun det Västerbotten Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a nuurd faan't prowins. Det hee 3034 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Malå. Västerbotten: County in Sweden, citypopulation.de


Det Nordmaling Komuun (üüb Sweedsk: Nordmalings kommun) as ian faan a komuunen uun det Västerbotten Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüduast faan't prowins, bi't Uastsia. Det hee 7100 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Nordmaling. Västerbotten: County in Sweden, citypopulation.de


Det Norsjö Komuun (üüb Sweedsk: Norsjö kommun) as ian faan a komuunen uun det Västerbotten Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a nuurd faan't prowins. Det hee 3971 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Norsjö. Västerbotten: County in Sweden, citypopulation.de


Det Robertsfors Komuun (üüb Sweedsk: Robertsfors kommun) as ian faan a komuunen uun det Västerbotten Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a uast faan't prowins, bi't Uastsia. Det hee 6786 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Robertsfors. Västerbotten: County in Sweden, citypopulation.de


Det Skellefteå Komuun (üüb Sweedsk: Skellefteå kommun) as ian faan a komuunen uun det Västerbotten Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a nuurduast faan't prowins, bi't Uastsia. Det hee 73.393 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Skellefteå. Steeden an Taarpen Skellefteå Ursviken Skelleftehamn Bureå Kåge Bergsbyn Byske Burträsk Boliden Jörn Ersmark Lövånger Medle Kusmark Örviken Södra Bergsbyn och Stackgrönnan Ostvik Bygdsiljum Drängsmark Myckle Västerbotten: County in Sweden, citypopulation.de


Det Sorsele Komuun (üüb Sweedsk: Sorsele kommun) as ian faan a komuunen uun det Västerbotten Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a nuurdwaast faan't prowins. Det hee 2460 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Sorsele. Västerbotten: County in Sweden, citypopulation.de


Det Storuman Komuun (üüb Sweedsk: Storumans kommun) as ian faan a komuunen uun det Västerbotten Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a waast faan't prowins. Det hee 5808 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Storuman. Västerbotten: County in Sweden, citypopulation.de


Det Umeå Komuun (üüb Sweedsk: Umeå kommun) as ian faan a komuunen uun det Västerbotten Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüduast faan't prowins, bi't Uastsia. Det hee 130.997 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Umeå. Steeden an Taarpen Umeå Holmsund Sävar Hörnefors Röbäck Obbola Ersmark Täfteå Tomtebo Innertavle Stöcke Hissjön Sörfors Bullmark Flurkmark Tavelsjö Sörmjöle Västibyn Botsmark Stöcksjö Västerbotten: County in Sweden, citypopulation.de


Det Vännäs Komuun (üüb Sweedsk: Vännäs kommun) as ian faan a komuunen uun det Västerbotten Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüduast faan't prowins. Det hee 9054 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Vännäs. Västerbotten: County in Sweden, citypopulation.de


Det Vilhelmina Komuun (üüb Sweedsk: Vilhelmina kommun) as ian faan a komuunen uun det Västerbotten Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüdwaast faan't prowins. Det hee 6485 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Vilhelmina. Västerbotten: County in Sweden, citypopulation.de


Det Vindeln Komuun (üüb Sweedsk: Vindelns kommun) as ian faan a komuunen uun det Västerbotten Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a uast faan't prowins. Det hee 5550 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Vindeln. Västerbotten: County in Sweden, citypopulation.de


Fjarðabyggð [ˈfjarðaˌpɪɣθ] as en gemeend uun Austurland, Islun. At gemeend leit uun a uast faan't lun. Det hee 5079 lidj (2021). Austurland: Region in Iceland, citypopulation.de


Gera as en krisfri stää önj dåt tjüsch bundeslönj Tüüringen. Jü stää heet 102.733 inboogere (2006).


Det Ånge Komuun (üüb Sweedsk: Ånge kommun) as ian faan a komuunen uun det Västernorrland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüdwaast faan't prowins. Det hee 9233 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Ånge. Västernorrland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Härnösand Komuun (üüb Sweedsk: Härnösands kommun) as ian faan a komuunen uun det Västernorrland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a uast faan't prowins, bi't Uastsia. Det hee 25.012 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Härnösand. Västernorrland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Kramfors Komuun (üüb Sweedsk: Kramfors kommun) as ian faan a komuunen uun det Västernorrland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a uast faan't prowins, bi't Uastsia. Det hee 18.005 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Kramfors. Västernorrland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Örnsköldsvik Komuun (üüb Sweedsk: Örnsköldsviks kommun) as ian faan a komuunen uun det Västernorrland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a nuurduast faan't prowins, bi't Uastsia. Det hee 55.823 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Örnsköldsvik. Västernorrland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Sollefteå Komuun (üüb Sweedsk: Sollefteå kommun) as ian faan a komuunen uun det Västernorrland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a nuurdwaast faan't prowins. Det hee 18.814 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Sollefteå. Västernorrland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Sundsvall Komuun (üüb Sweedsk: Sundsvalls kommun) as ian faan a komuunen uun det Västernorrland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüd faan't prowins, bi't Uastsia. Det hee 99.383 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Sundsvall. Steeden Sundsvall Vi Kvissleby Matfors Njurundabommen Stockvik Stöde Svartvik Indal Lucksta Klingsta och Allsta Vattjom Hartungviken och Spikarna Kovland Selånger Liden Vikarbodarna och Skatan Ås, Slädaviken och Bullås Hovid Nedansjö Viforsen och Tunbyn Västernorrland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Timrå Komuun (üüb Sweedsk: Timrå kommun) as ian faan a komuunen uun det Västernorrland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüduast faan't prowins, bi't Uastsia. Det hee 17.923 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Timrå. Västernorrland: County in Sweden, citypopulation.de


At Bruttoregisterton (BRT) as bit 1994 en miat für skeb weesen. Det wiar det miat faan di rüm faan en frachtskap. Diarjin sted at Nettoregisterton, det wiar di rüm, di för fracht nadegt wurd küd. Ian Registerton wiar 100 Ingelsk Kubikfut: 1 R T = 100 ⋅ ( 0,304 8 m ) 3 = 2,831 684 659 2 m 3 {\displaystyle 1\,\mathrm {RT} =100\cdot (0{,}3048\,\mathrm {m} )^{3}=2{,}831\,684\,659\,2\,\mathrm {m} ^{3}} Sant 1994 woort üs miat det Bruttorümtaal (BRZ, efter Bruttoraumzahl) nimen. Hat woort bereegent efter: B R Z = K 1 ⋅ V {\displaystyle BRZ=K_{1}\cdot V} K 1 = 0 , 2 + 0 , 02 ⋅ log 10  V {\displaystyle K_{1}=0{,}2+0{,}02\cdot \log _{10}V} Diarbi as V det woluumen uun kubikmeeter. At BRZ faan en skap woort brükt för't bereegnin faan huuwenjil, kanaaljil an luatsenjil.


Det Falkenberg Komuun (üüb Sweedsk: Falkenbergs kommun) as ian faan a komuunen uun det Halland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a maden faan't prowins. Det hee 45.367 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Falkenberg. Halland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Halmstad Komuun (üüb Sweedsk: Halmstads kommun) as ian faan a komuunen uun det Halland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüd faan't prowins. Det hee 102.767 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Halmstad. Steeden an Taarpen Halmstad Oskarström Fyllinge Getinge Frösakull Trönninge Åled Harplinge Gullbrandstorp Haverdal Kvibille Steninge Gullbranna Eldsberga Villshärad Simlångsdalen Laxvik Holm Sennan Tylösand Skedala Halland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Hylte Komuun (üüb Sweedsk: Hylte kommun) as ian faan a komuunen uun det Halland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a uast faan't prowins. Det hee 10.815 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Hyltebruk. Halland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Kungsbacka Komuun (üüb Sweedsk: Kungsbacka kommun) as ian faan a komuunen uun det Halland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a nuurd faan't prowins. Det hee 84.395 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Kungsbacka. Steeden an Taarpen Kungsbacka Onsala Billdal Åsa Särö Fjärås kyrkby Frillesås Backa Vallda Anneberg Västra Hagen Ölmanäs Buerås Halla Heberg Lerkil Gundal och Högås Hagryd-Dala Hjälmared Brattås Kläppa Hjälm Röda Holme Halland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Laholm Komuun (üüb Sweedsk: Laholms kommun) as ian faan a komuunen uun det Halland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüd faan't prowins. Det hee 25.903 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Laholm. Steeden an Taarpen Laholm Mellbystrand Veinge Knäred Våxtorp Lilla Tjärby Vallberga Genevad Skummeslövsstrand Skottorp Ränneslöv Hishult Ysby Hasslöv Halland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Varberg Komuun (üüb Sweedsk: Varbergs kommun) as ian faan a komuunen uun det Halland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a nuurd faan't prowins. Det hee 64.601 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Varberg. Halland: County in Sweden, citypopulation.de


En Drāg es en Aart fan Flochtgiraat, wat fan di Fliiger of Drāger, diar üp Öört bleft me jen of tau Liin(en) fasthölen of stjüürt uur. Wan dit tau Liinen heer, da ken em di Drāg uk stjüüri en Figuuren diarme flö. Wan em en Drāg flö of āpstiig let, da jit dit, dat em drāget. Jertirs waar Drāgen fan holten Liisten, Popiir en Paksnöör maaket. Dat di höm ön di Lucht ek drai kür, fing sa'n Drāg en Stört wat dit Giraat önern swaarer maaket. Drāgen sen man ek bluat fuar Formaak. Uk fuar Füsiik en dit Ütfinjen fan Weđer en sok Kraam uur Drāgen ön di Lucht leten. En Deltadrāg heer sin Noom fan di Forem Des Aart uur forskelig trimt fuar swar of stark Winj, en dit es en Weetenskep fuar hömsalev. Me Deltadrāgen ken em mal gur Figuuren flö, man em ken jam ek gur iinfach fastbinj en fuar't Oog ön di Lucht stuun let. Dit kumt aurdat ja mal waker tö di jen of üđer Sir flö, wan höm en bet wat foranert. Diarom gung ja uk mal waker dial üp Nöös, wan em diar ek me omgung ken. Me gurter "Drāgen" wat muar eeđer


En Luats as uun a siafaard en nautiker of koptein, di ham uun en rewiir gud ütjkäänt. Hi stäänt frääm kopteins tu sidj, amdat jo seeker troch't rewiir kem. Luatsen kem miast mä luatsenbuaten (PILOT) uun buurd, of wurd uk ans mä en helikopter ufsaat. Uun flook rewiiren faan Sjiisklun as't föörskrewen, dat luatsen apnimen wurd: Ems, Jaade, Weeser, Ialew, Nuurd-Uastsia-Kanaal, Flensborger Bocht, Kieler Bocht, Traawe, Wismar, Warnow, Stralsund, an uk uun a huuwner faan Hamborag an Breemerhuuwen. En luats as ööders uk en minsk, di öödern halept, di rocht wai tu finjen. Üs Bismarck, di kansler faan't Sjiisk Rik uun't juar 1890 ufsoonket, hää det ingelsk satiirebleed Punch en tiaknang broocht, huar hi üs luats faan buurd gongt. Diarfaan as do uk en snaak wurden. Wan wichtag lidj uftreed, gongt "a luats faan buurd". Commonskategorii: Luats – Saamlang faan bilen of filmer


A Punch (det as ingelsk an ment: slach of sliak) wiar en satiirebleed faan 1841 bit 1992. Hat kaam uun London (Ingelun) efter det föörbil faan't fransöösk bleed Charivari ütj, an as faan Henry Mayhew an Ebenezer Landells grünjlaanj wurden. Tiakner wiar tuiarst Richard Doyle, an bekäänd skriiwern wiar John Betjeman, A. A. Milne, Anthony Powell, W. C. Sellar, R. J. Yeatman, William Thackeray, Lewis Baumer, Edward Linley Sambourne an John Tenniel. Faan a Punch kaam det wurd cartoon för en witsag tiaknang. An di nööm Punch salew kaam faan Mr. Punch and Judy, det ingelsk furem faan't kasperteooter. Mr. Punch and Judy uun Ingelun Charivari, Frankrik, 1832-1937 Fliegende Blätter, Sjiisklun, 1845-1928 Kladderadatsch, Sjiisklun, 1848-1944 Simplicissimus, Sjiisklun, 1896-1944 Die Muskete, Uastenrik, 1905-1941 Commonskategorii: Punch – Saamlang faan bilen of filmer Luats


A Warnow [ˈvaʁnoː] as en 155 km lungen struum uun Mecklenborag-Föörpomern mä san müs uun a Uastsia bi Rostock. Sin iintoochregiuun amfaadet son 3324 km². Di nööm Warnow komt faan't slaawisk spriak, an ment so föl üs kriakenstruum. Ferlicht hää di nööm uk wat mä't germaans fulk faan a Warnen tu dun. Deutsches Gewässerkundliches Jahrbuch Küstengebiet der Ostsee 2005. (PDF) Landesamt für Umwelt und Natur Mecklenburg-Vorpommern, ufrepen de 7. Marts 2021 (sjiisk, Auf: dgj.de). Paul Kühnel: Die slavischen Ortsnamen in Meklenburg. Uun: Jahrbücher des Vereins für Mecklenburgische Geschichte und Altertumskunde. Bd. 46, 1881, ISSN 0259-7772, S. 3–168, S. 154. Commonskategorii: Warnow – Saamlang faan bilen of filmer Warnowstromer


A Traawe as en 124 km lungen struum uun Schleswig-Holstian, di bi Travemünde iin uun a Uastsia lääpt. Commonskategorii: Traawe – Saamlang faan bilen of filmer


Det Åre Komuun (üüb Sweedsk: Åre kommun) as ian faan a komuunen uun det Jämtland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a waast faan't prowins. Det hee 11.727 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Järpen. Steeden an Taarpen Järpen Åre Mörsil Duved Undersåker Hallen Jämtland: County in Sweden, citypopulation.de


Satiir(e) as en konstfurem, diar persuunen, föörkemen of tustanter kritisiaret an beklaaget, an diarauer spootet. Satiire jaft'at al sant a antike, hat lewet daalang uun teooter an film, an fööraal uun a literatuur. Det wurd komt faan't latiinsk satira, an det ment eegentelk en bruket skeel faan oobst. Eegenskapen faan satiire san: Kritik - sai, wat ferkiard lääpt Poleemik - auerdriiw an partei nem Didaktik - a minsken wat bibring Onerhualang - witsag wees Commonskategorii: Satiire – Saamlang faan bilen of filmer


Det Berg Komuun (üüb Sweedsk: Bergs kommun) as ian faan a komuunen uun det Jämtland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüd faan't prowins. Det hee 7061 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Svenstavik. Steeden an Taarpen Svenstavik Hackås Klövsjö Åsarna Myrviken Rätan Jämtland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Bräcke Komuun (üüb Sweedsk: Bräcke kommun) as ian faan a komuunen uun det Jämtland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüduast faan't prowins. Det hee 6298 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Bräcke. Steepen Bräcke Gällö Kälarne Pilgrimstad Taarpen Albacken Bensjö Fanbyn Gimdalen Hunge Nyhem Rissna Stavre Sundsjö Sörbygden Västanede Jämtland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Härjedalen Komuun (üüb Sweedsk: Härjedalens kommun) as ian faan a komuunen uun det Jämtland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüd faan't prowins. Det hee 10.090 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Sveg. Steeden an Taarpen Sveg Funäsdalen Hede Ytterhogdal Vemdalen Ulvkälla Lillhärdal Norr-Hede Jämtland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Krokom Komuun (üüb Sweedsk: Krokoms kommun) as ian faan a komuunen uun det Jämtland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a nuurd faan't prowins. Det hee 14.966 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Krokom. Steeden Krokom Ås Nälden Föllinge Dvärsätt Östersund (dial) Änge Aspås Trångsviken Vaplan Ytterån Taarpen Flykälen Kaxås Rönnöfors Jämtland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Östersund Komuun (üüb Sweedsk: Östersunds kommun) as ian faan a komuunen uun det Jämtland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a maden faan't prowins. Det hee 63.779 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Östersund. Steeden an Taarpen Östersund (dial) Brunflo Lit Ope Tandsbyn Häggenås Orrviken Optand Marieby Fåker Jämtland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Ragunda Komuun (üüb Sweedsk: Ragunda kommun) as ian faan a komuunen uun det Jämtland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a uast faan't prowins. Det hee 5284 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Hammarstrand. Steeden Hammarstrand Stugun Västra Bispgården Östra Bispgården Jämtland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Strömsund Komuun (üüb Sweedsk: Strömsunds kommun) as ian faan a komuunen uun det Jämtland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a nuurd faan't prowins. Det hee 11.605 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Strömsund. Steeden Strömsund Hammerdal Hoting Backe Gäddede Rossön Näsviken Jämtland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Aneby Komuun (üüb Sweedsk: Aneby kommun) as ian faan a komuunen uun det Jönköping Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a nuurduast faan't prowins. Det hee 6848 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Aneby. Steeden Aneby Sundhultsbrunn Frinnaryd Jönköping: County in Sweden, citypopulation.de


Det Eksjö Komuun (üüb Sweedsk: Eksjö kommun) as ian faan a komuunen uun det Jönköping Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a uast faan't prowins. Det hee 17.753 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Eksjö. Jönköping: County in Sweden, citypopulation.de


Det Gislaved Komuun (üüb Sweedsk: Gislaveds kommun) as ian faan a komuunen uun det Jönköping Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüdwaast faan't prowins. Det hee 29.963 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Gislaved. Jönköping: County in Sweden, citypopulation.de


David Hilbert (* 23. Janewoore 1862 uun Königsberg; † 14.Febrewoore 1943 uun Göttingen) wiar en sjiisken matemaatiker an huuchskuulmääster. Hi täält tu a bedüüdenst matemaatikern uun neier tidj. Hilbert hää föl auer a grünjlaagen faan matematiik werket, auer bewiser an aksioomen. Uun't juar 1900, bi en internatsionaal fersaamlang faan matemaatikern uun Pariis, hää hi wel sin wichtagst reede häälen. Hilbert steld 23 matemaatisk fraagen, diar bit diarhen noch ei liaset of bewiset wiar, an am jodiar fraagen as do uun't 20. juarhunert üüb a hialer welt spikeliaret wurden. Hilbert woort flooksis üs di "Einstein" faan a Matematiik betiakent. Faan Hilbert sin 23 fraagen san 13 liaset, 7 dialwiis an 3 noch ei. Bispal: Fraag 10. Koon'am seeker sai, of en liknang faan det furem x 2 + y 2 − z 2 = 0 {\displaystyle x^{2}+y^{2}-z^{2}=0} (of uk mä muar wariaabeln of grater huuchtaalen, en diophantisk liknang) mä hial taalen tu liasin as. Iarst 1970 hää Juri Matijassewitsch bewiset, dat det ei mögelk as. Uun en hotel mä entelk föl rümen kön entelk föl minsken auernaachte, hat as fol. Hü as det nü uun en hotel mä ünentelk föl rümen? Wan diar ünentelk föl minsken auernaachte, as detdiar hotel do


Det Gnosjö Komuun (üüb Sweedsk: Gnosjö kommun) as ian faan a komuunen uun det Jönköping Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüdwaast faan't prowins. Det hee 9712 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Gnosjö. Jönköping: County in Sweden, citypopulation.de


Det Habo Komuun (üüb Sweedsk: Habo kommun) as ian faan a komuunen uun det Jönköping Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a nuurduast faan't prowins. Det hee 12.433 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Habo. Jönköping: County in Sweden, citypopulation.de


Det Jönköping Komuun (üüb Sweedsk: Jönköpings kommun) as ian faan a komuunen uun det Jönköping Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a nuurd faan't prowins. Det hee 141.081 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Jönköping. Jönköping: County in Sweden, citypopulation.de


Det Mullsjö Komuun (üüb Sweedsk: Mullsjö kommun) as ian faan a komuunen uun det Jönköping Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a nuurdwaast faan't prowins. Det hee 7290 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Mullsjö. Jönköping: County in Sweden, citypopulation.de


Det Nässjö Komuun (üüb Sweedsk: Nässjö kommun) as ian faan a komuunen uun det Jönköping Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a uast faan't prowins. Det hee 31.538 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Nässjö. Jönköping: County in Sweden, citypopulation.de


Max Karl Ernst Ludwig Planck (* 23. April 1858 uun Kiel, Hertoochdoom Holstian; † 4. Oktuuber 1947 uun Göttingen) wiar en füüsiker an hää ham mä teoreetisk füsiik befaadet. Hi wiar grünjleier faan't kwantenfüsiik. Efter Max Planck as det Planck-taal näämd wurden, en konstanten wäärs uun a atoomfüsiik. Diarför füng hi 1918 (eegentelk iarst 1919) di Nobelpris. Efter Planck as uk det Max-Planck-Selskap näämd wurden. Det as at wichtagst iinrachtang uun Sjiisklun för grünjlaagenwedenskapen. Hat as 1948 faan det Kaiser-Wilhelm-Selskap apwoksen an diar hiar daalang (2023) 86 wedenskapelk iinrachtangen mä 24.000 wedenskapslidj tu. 5 Mark, DDR 2 DM, BRD Commonskategorii: Max Planck – Saamlang faan bilen of filmer Wikiquote: Max Planck (sjiisk) Wikisource: Max Planck (sjiisk) Literatüür faan of auer Max Planck uun a kataloog faan't Sjiisk Natsionaalbibleteek Werken faan an auer Max Planck uun't Sjiisk Digitaal Bibleteek


Wääsk as di luupen tustant faan en materiool. En materiool koon fääst, luupen of gasfuremt wees. Ian eegenskap faan en wääsk as, dat hör furem lacht feranert wurd koon, hat lääpt. Uun't jindial tu gas läät ham hör woluumen oober ei lacht feranre. Uun a amgungspriak woort det wurd wääsk eegentelk bluas för pasang (uriin) brükt. Commonskategorii: Wääsk – Saamlang faan bilen of filmer


En Fääststoof as di fääst tustant faan materiool. En materiool koon fääst, luupen of gasfuremt wees. Ian eegenskap faan fääst materiool as, dat hör moleküülen gans sacht paaket san. Diaraam läät fääst materiool ham uk man swaar amfurme. En fääststoof üs t.b. en metal läät ham oober iinsmolt, wan't gans hiat maaget woort, an do woort hat luupen. Diaram täält üs beskriiwang faan en fääststoof, dat hi bi 20 graad Celsius fääst wees skal. Commonskategorii: Fääststoof – Saamlang faan bilen of filmer


Albaanien Albaanien as en lun uun Süüduast-Euroopa. Uun't nuurden lei Montenegro an Kosovo, uun't uasten Nuurd-Matsedoonien an uun't süüden Griichenlun. Uun't waasten leit a Aadria, wat en dial faan't Madlunsia as. Albaanien as iindiald uun tu tidj 12 regiuunen (qarks)). CIA World Factbook: Albaanien/öö (ingelsk) Instat-Website. Ufrepen de 11. August 2010 (albanisch, englisch). International Monetary Fund: World Economic Outlook Database (BIP 2008 nach Ländern), Stant: April 2009. Ufrepen di 11. August 2010. http://hdr.undp.org/en/statistics/ Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Albaanien Wikimedia Atlas: Albaanien – Geograafisk an histoorisk koorden 41.3519.983333333333Koordinaaten: 41° N, 20° O


En Tustant as uun a füsiik di skak faan en materiool. Diar wurd normoolerwiis trii tustanter beskrewen: Fääststoof - fääst, behäält furem an woluumen Wääsk - luupen, behäält at woluumen, oober det furem paaset ham di rüm uun Gas - gasfuremt, at gas namt di hialer rüm iin. Fääststoof Wääsk Gas Di tustant faan en materiool koon ham feranre, wan hat hiater of kuuler woort. fääst -> luupen , det materiool smolt (weeder/is/snä 'suait') luupen -> fääst , det materiool hardet (weeder 'frist') luupen -> gasfuremt , det materiool ferdampet gasfuremt -> luupen , det materiool kondensiaret, slait deel fääst -> gasfuremt , di luupen tustant woort auersprüngen , sublimatsion gasfuremt -> fääst , di luupen tustant woort auersprüngen , resublimatsion En hial apartin tustant as at plasma. Bi furchboor huuch tempratuuren liase a elementaardeelken faan en atoom jo faanenööder, jo ionisiare. Wan det tempratuur ufnamt, finj jo weder tuup, jo rekombiniare. Plasma jaft'at uun stäären, uun atoomstruumuunlaagen, an uk uun en laachtböög faan en plasmaskeerer. Uk at Bose-Einstein kondensaat (BEK) as en apartin tustant. Bi furchboor liach tempratuuren nem a atoomen disalew kwantenmechaanisk tustant iin, dü könst jo ei muar ütjenööder hual. Commonskategorii: Tustant (Füsiik) – Saamlang faan bilen


Falkenberg as jü treedgrutst stää önj e prowins Halland, Swärik. E stää läit önjt ååsten foon e prowins, bait Kattegat. Dåt heet 28.357 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Falkenberg Komuun. Sweden: Halland, citypopulation.de


Onsala as jü füftgrutst stää önj e prowins Halland, Swärik. E stää läit önj norden foon e prowins, önj jü Kungsbacka Komuun. Dåt heet 12.415 inboogere (2020). Sweden: Halland, citypopulation.de


Laholm as jü seekstgrutst stää önj e prowins Halland, Swärik. E stää läit önjt sööden foon e prowins. Dåt heet 6922 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Laholm Komuun. Sweden: Halland, citypopulation.de


Åsa as jü soowentgrutst stää önj e prowins Halland, Swärik. E stää läit önjt norden foon e prowins, önj jü Kungsbacka Komuun. Dåt heet 6479 inboogere (2020). Sweden: Halland, citypopulation.de


Mellbystrand as jü oochtgrutst stää önj e prowins Halland, Swärik. E stää läit önjt sööden foon e prowins, önj jü Lahom Komuun, bait Kattegat. Dåt heet 4193 inboogere (2020). Sweden: Halland, citypopulation.de


Oskarström as jü nüügentgrutst stää önj e prowins Halland, Swärik. E stää läit önjt sööden foon e prowins, önj jü Halmstad Komuun. Dåt heet 4157 inboogere (2020). Sweden: Halland, citypopulation.de


Hyltebruk as jü tiintgrutst stää önj e prowins Halland, Swärik. E stää läit önjt ååsten foon e prowins. Dåt heet 4072 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Hylte Komuun. Sweden: Halland, citypopulation.de


Mönchengladbach as en krisfri stää önj dåt tjüsch bundeslönj Nordrhin-Weestfåålen, önj di Düsseldorf Regiiringsdistrikt. Jü stää heet 259.665 inboogere (2020). Germany: States and Major Cities, citypopulation.de


Gooshiird äs en hiird oun Noordfreeschloun. Jü diilt här oun jü Nuurdergooshiird trinam Breetst än jü Sööergooshiird trinam Hüsem. Jü natörlik schii’ing twusche biie Gooshiirde äs di Arlau Struum. Ount noorden loit jü Böökinghiird än ount sööen loit Stapelholm än jü Treen. Baamst Beergem Boorlem Brääklem Breetst E Hoolme E Hoorne Höögel Trölstrup Haatst Hoorst Arlau Friedrich Paulsen Johannes Petersen Oore hiirde oun Noordfreeschloun: Wisinghiird, Böökinghiird, Kårhiird, Gooshiird.


At list faan ISO 3166-2-Codes för Albaanien wiset di code för 12 qarken an 36 kreiser. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Albaanien AL), di ööder as di code för det qark an di kreis. Di code as mä di Newsletter II-1 faan a 3. Febrewoore 2010 (PDF) feranert wurden. Uun't juar 2002 san a qarken tu't iarst tooch codiaret wurden. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk) ISO 3166-2 Luncodes ISO 3166-1 Luncodes uun domainnöömer


Det Sävsjö Komuun (üüb Sweedsk: Sävsjö kommun) as ian faan a komuunen uun det Jönköping Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüd faan't prowins. Det hee 11.677 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Sävsjö. Jönköping: County in Sweden, citypopulation.de


Det Tranås Komuun (üüb Sweedsk: Tranås kommun) as ian faan a komuunen uun det Jönköping Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a nuurd faan't prowins. Det hee 19.003 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Tranås. Jönköping: County in Sweden, citypopulation.de


Det Vaggeryd Komuun (üüb Sweedsk: Vaggeryds kommun) as ian faan a komuunen uun det Jönköping Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüdwaast faan't prowins. Det hee 14.275 lidj (2019). A hoodsteeden faan't komuun san Skillingaryd än Vaggeryd. Jönköping: County in Sweden, citypopulation.de


Det Värnamo Komuun (üüb Sweedsk: Värnamo kommun) as ian faan a komuunen uun det Jönköping Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüd faan't prowins. Det hee 34.560 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Värnamo. Jönköping: County in Sweden, citypopulation.de


Det Vetlanda Komuun (üüb Sweedsk: Vetlanda kommun) as ian faan a komuunen uun det Jönköping Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüduast faan't prowins. Det hee 27.466 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Vetlanda. Jönköping: County in Sweden, citypopulation.de


Strömsund as jü tweedgrutst stää önj e prowins Jämtland, Swärik. E stää läit önjt nordååsten foon e prowins. Dåt heet 3707 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Strömsund Komuun. Sweden: Jämtland, citypopulation.de


A Humboldtstruum of uk Peruustruum as en kuulen struum uun a Süüdpasiifik. Hi ferlääpt faan waast tu uast an dreit bi't süüdspas faan Süüdameerikoo am efter nuurd. Hi as näämd efter Alexander von Humboldt. Auer hi so kuul as, sticht faan ham nian wiat loft ap, an sodenang as't bi't küst faan Chiile an Peruu böös drüg. Diar leit uk det wüüst Atacama. Üüb a ööder sidj häält di struum föl sürstoof, huar föl plankton uun lewe koon. An det suragt för rikelk föörkemen faan fask föör't süüdwaastelk Ameerikoo. Jüst so ferhäält ham det mä't Namibwüüst uun Namiibia, diar lääpt di kuul Benguelastruum föörbi. Alexander von Humboldt Commonskategorii: Humboldtstruum – Saamlang faan bilen of filmer


Åre as jü treedgrutst stää önj e prowins Jämtland, Swärik. E stää läit önjt nordweesten foon e prowins, önj jü Åre Komuun, ouers dåt as ai e hoodstää foon e komuun. Dåt heet 3430 inboogere (2020). Sweden: Jämtland, citypopulation.de


Sveg as jü fiirdgrutst stää önj e prowins Jämtland, Swärik. E stää läit önjt sööden foon e prowins. Dåt heet 2509 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Härjedalen Komuun. Sweden: Jämtland, citypopulation.de


Krokom as jü füftgrutst stää önj e prowins Jämtland, Swärik. E stää läit önj e mal foon e prowins. Dåt heet 2168 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Krokom Komuun. Sweden: Jämtland, citypopulation.de


Järpen as jü seekstgrutst stää önj e prowins Jämtland, Swärik. E stää läit önjt weesten foon e prowins. Dåt heet 1589 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Åre Komuun. Sweden: Jämtland, citypopulation.de


Bräcke as jü soowentgrutst stää önj e prowins Jämtland, Swärik. E stää läit önjt söödååsten foon e prowins. Dåt heet 1467 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Bräcke Komuun. Sweden: Jämtland, citypopulation.de


Lit as jü nüügentgrutst stää önj e prowins Jämtland, Swärik. E stää läit önj e mal foon e prowins, önj jü Östersund Komuun. Dåt heet 1182 inboogere (2020). Sweden: Jämtland, citypopulation.de


Hammarstrand as jü tiintgrutst stää önj e prowins Jämtland, Swärik. E stää läit önjt ååsten foon e prowins. Dåt heet 1103 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Ragunda Komuun. Sweden: Jämtland, citypopulation.de


Värnamo as jü tweedgrutst stää önj e prowins Jönköping, Swärik. E stää läit önjt söödweesten foon e prowins. Dåt heet 19.778 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Värnamo Komuun. Sweden: Jönköping, citypopulation.de


Tranås as jü fiirdgrutst stää önj e prowins Jönköping, Swärik. E stää läit önjt nordååsten foon e prowins. Dåt heet 14.774 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Tranås Komuun. Sweden: Jönköping, citypopulation.de


Eksjö as jü seekstgrutst stää önj e prowins Jönköping, Swärik. E stää läit önjt ååsten foon e prowins. Dåt heet 10.864 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Eksjö Komuun. Sweden: Jönköping, citypopulation.de


Gislaved as jü soowentgrutst stää önj e prowins Jönköping, Swärik. E stää läit önjt söödweesten foon e prowins. Dåt heet 10.269 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Gislaved Komuun. Sweden: Jönköping, citypopulation.de


Det Borgholm Komuun (üüb Sweedsk: Borgholms kommun) as ian faan a komuunen uun det Kalmar Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a uast faan't prowins, üüb at nuurddial faan Öland Eilun. Det hee 10.839 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Borgholm. Steeden Borgholm Köpingsvik Löttorp Rälla Björkviken Websidj faan't Komuun (üüb Sweedsk) Kalmar: County in Sweden, citypopulation.de


Di Iveco E-Way es en Elektrobus wat ön Frankrik fan Heuliez (Ütspraak)?/i, en Daachterfirma fan Iveco üttaacht en becht uur. Heuliez jert sa üs uk Magirus tö di Iveco. Sa jit di Heuliez GX 137 E Court bi Iveco Iveco E-Way 9,5, da kumt di 137 E Long of Iveco E-Way 10,7, di GX 337 E of Iveco E-Way 12 sa üs di GX 437 E, wat üs Tauwain-Bus Iveco E-Way 18 forkoopet uur. Di Achteraks es en Portālaks wat ön di Meren flak becht es. Diarom ken di Böört fan fuarn bit achtern lik döörlaap. Ön jen Sir fan di Achteraks es en Elektro-Synchroon-Maskiin me 160 kW (2.500 Nm, bi di 18 m-Bus 2.401 Nm), fuar di 18 m-Bus kumt en Maskiin me 200 kW en 2.200 Nm diartö. Di Bateriien sen fan Moduuli me ombi 60 kWh töhopseet. Di kuurt Bus heer fjuur Moduuli me töhop 245 kWh üp Taak , di 10,7 m-Bus heer mung 245 en 350 kWh, di 12 m-Bus heer 280 bit 385 kWh, di lüng 18 m-Wain kumt üp ombi 400 kWh. Āpleeren uur aur di Nacht, man wan em mermung leer wel, da ken em en Panogrāfensysteen fo, wat fan boowen dial


Det Emmaboda Komuun (üüb Sweedsk: Emmaboda kommun) as ian faan a komuunen uun det Kalmar Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüdwaast faan't prowins. Det hee 9445 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Emmaboda. Steeden Emmaboda Vissefjärda Johansfors Långasjö Eriksmåla Boda Glasbruk Websidj faan't Komuun (üüb Sweedsk) Kalmar: County in Sweden, citypopulation.de


Det Högsby Komuun (üüb Sweedsk: Högsby kommun) as ian faan a komuunen uun det Kalmar Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a waast faan't prowins. Det hee 5921 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Högsby. Steeden Högsby Berga Ruda Fågelfors Fagerhult Kalmar: County in Sweden, citypopulation.de


Det Hultsfred Komuun (üüb Sweedsk: Hultsfreds kommun) as ian faan a komuunen uun det Kalmar Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a waast faan't prowins. Det hee 14.224 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Hultsfred. Steeden Hultsfred Virserum Målilla Mörlunda Silverdalen Järnforsen Vena Rosenfors Websidj faan't Komuun (üüb Sweedsk) Kalmar: County in Sweden, citypopulation.de


Det Kalmar Komuun (üüb Sweedsk: Kalmar kommun) as ian faan a komuunen uun det Kalmar Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüd faan't prowins. Det hee 69.467 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Kalmar. Steeden Kalmar Lindsdal Smedby Ljungbyholm Rinkabyholm Trekanten Rockneby Läckeby Hagby Påryd Drag Vassmolösa Dunö Tvärskog Åmunnen Halltorp Websidj faan't Komuun (üüb Sweedsk) Kalmar: County in Sweden, citypopulation.de


Det Mönsterås Komuun (üüb Sweedsk: Mönsterås kommun) as ian faan a komuunen uun det Kalmar Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a maden faan't prowins. Det hee 13.430 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Mönsterås. Steeden Mönsterås Blomstermåla Timmernabben Ålem Fliseryd Websidj faan't Komuun (üüb Sweedsk) Kalmar: County in Sweden, citypopulation.de


Det Mörbylånga Komuun (üüb Sweedsk: Mörbylånga kommun) as ian faan a komuunen uun det Kalmar Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüduast faan't prowins, üüb at süüddial faan Öland Eilun. Det hee 15.249 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Mörbylånga. Steeden Färjestaden Mörbylånga Skogsby Algutsrum Degerhamn Vickleby Gårdby Arontorp Kastlösa Websidj faan't Komuun (üüb Sweedsk) Kalmar: County in Sweden, citypopulation.de


Det Nybro Komuun (üüb Sweedsk: Nybro kommun) as ian faan a komuunen uun det Kalmar Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüdwaast faan't prowins. Det hee 20.318 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Nybro. Steeden Nybro Orrefors Alsterbro Örsjö Kristvallabrunn Flygsfors Bäckebo Målerås Flerohopp Websidj faan't Komuun (üüb Sweedsk) Kalmar: County in Sweden, citypopulation.de


Det Oskarshamn Komuun (üüb Sweedsk: Oskarshamns kommun) as ian faan a komuunen uun det Kalmar Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a nuurd faan't prowins. Det hee 27.102 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Oskarshamn. Steeden Oskarshamn Påskallavik Kristdala Figeholm Fårbo Mysingsö Emsfors Bockara Saltvik Websidj faan't Komuun (üüb Sweedsk) Kalmar: County in Sweden, citypopulation.de


Det Torsås Komuun (üüb Sweedsk: Torsås kommun) as ian faan a komuunen uun det Kalmar Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüd faan't prowins. Det hee 7125 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Torsås. Steeden Torsås Bergkvara Söderåkra Websidj faan't Komuun (üüb Sweedsk) Kalmar: County in Sweden, citypopulation.de


Det Västervik Komuun (üüb Sweedsk: Västerviks kommun) as ian faan a komuunen uun det Kalmar Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a nuurd faan't prowins. Det hee 36.679 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Västervik. Steeden Västervik Gamleby Ankarsrum Överum Gunnebo Piperskärr Loftahammar Hjorted Edsbruk Totebo Almvik Websidj faan't Komuun (üüb Sweedsk) Kalmar: County in Sweden, citypopulation.de


Det Vimmerby Komuun (üüb Sweedsk: Vimmerby kommun) as ian faan a komuunen uun det Kalmar Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a nuurdwaast faan't prowins. Det hee 15.647 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Vimmerby. Steeden Vimmerby Södra Vi Storebro Gullringen Frödinge Tuna Websidj faan't Komuun (üüb Sweedsk) Kalmar: County in Sweden, citypopulation.de


Di Iveco of IVECO (Industrial Vehicle Corporation) waar 1974 üs jest fan Fiat aliining grünjlair. 1975 slööt jam forskelig Firmen tö des "Corparation" töhop. Tö Iveco haa jam 1975 des LKW-Firmen töhopslööten: Fiat Veicoli Industriali S.p.A., (Turin/Italien) Lancia Veicoli Speciali S.p.A., (Bozen/Italien) OM (Officine Meccaniche, (Brescia/Italien) UNIC S.A., (Puteaux/Frankrik) Magirus-Deutz AG (Ulm/Dütsklön) Fan Magirus-Deutz waar 1983 di Iveco-Magirus AG, wan Klöckner-Humboldt-Deutz 1980 ütstiigen wiar en di Firma "Magirus-Bus" 1982 techtmaaket uuren wiar. Leeterhen waar forskelig Firmen aurnomen. Töhop me Renault waar di Busfirma Irisbus iipenmaaket, hur di Karoseriifirma Heuliez töjert. Leeterhen waar di Diili koopet, wat Renault töjert en sa waar Irisbus weđer techtmaaket en Heuliez kām tö Iveco. Fan Heuliez kumt di Elektrobus-Reeg GX x37 E, wat uk üs Iveco E-Way forkoopet uur. Di litj Transporter Iveco Daily kumt fan OM ön Itālien, hur di sent 1977 becht uur. Iveco Group, 29 plants and 34,000 employees worldwide. globalhappenings.com, ufrepen de 17. Febrewoore 2022. Iveco Group N.V. - FY 2021 Combined Financial Results. (pdf) Iveco Group N.V., ufrepen de 17. Febrewoore 2022.


Det Älmhult Komuun (üüb Sweedsk: Älmhults kommun) as ian faan a komuunen uun det Kronoberg Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüd faan't prowins. Det hee 17.651 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Älmhult. Steeden Älmhult Diö Liatorp Eneryda Delary Carl von Linné (1707-1778), de bekäänd sweedsk natüürwedenskapmaan, wurd uun't präästerhoof Råshult nai bi't steed Älmhult bäären. Websidj faan't Komuun (üüb Sweedsk) Kronoberg: County in Sweden, citypopulation.de


Det Alvesta Komuun (üüb Sweedsk: Alvesta kommun) as ian faan a komuunen uun det Kronoberg Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a maden faan't prowins. Det hee 20.134 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Alvesta. Steeden Alvesta Moheda Vislanda Grimslöv Torpsbruk Hjortsberga Websidj faan't Komuun (üüb Sweedsk) Kronoberg: County in Sweden, citypopulation.de


Det Lessebo Komuun (üüb Sweedsk: Lessebo kommun) as ian faan a komuunen uun det Kronoberg Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a uast faan't prowins. Det hee 8733 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Lessebo. Steeden Hovmantorp Lessebo Kosta Skruv Websidj faan't Komuun (üüb Sweedsk) Kronoberg: County in Sweden, citypopulation.de


Det Ljungby Komuun (üüb Sweedsk: Ljungby kommun) as ian faan a komuunen uun det Kronoberg Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a nuurdwaast faan't prowins. Det hee 28.521 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Ljungby. Steeden Ljungby Lagan Ryssby Lidhult Kånna Vittaryd Angelstad Agunnaryd Websidj faan't Komuun (üüb Sweedsk) Kronoberg: County in Sweden, citypopulation.de


Det Markaryd Komuun (üüb Sweedsk: Markaryds kommun) as ian faan a komuunen uun det Kronoberg Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüdwaast faan't prowins. Det hee 10.320 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Markaryd. Steeden Markaryd Strömsnäsbruk Traryd Timsfors Websidj faan't Komuun (üüb Sweedsk) Kronoberg: County in Sweden, citypopulation.de


Det Tingsryd Komuun (üüb Sweedsk: Tingsryds kommun) as ian faan a komuunen uun det Kronoberg Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüduast faan't prowins. Det hee 12.393 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Tingsryd. Steeden Tingsryd Ryd Urshult Väckelsång Konga Linneryd Rävemåla Websidj faan't Komuun (üüb Sweedsk) Kronoberg: County in Sweden, citypopulation.de


Det Uppvidinge Komuun (üüb Sweedsk: Uppvidinge kommun) as ian faan a komuunen uun det Kronoberg Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a nuurduast faan't prowins. Det hee 9588 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Åseda. Steeden Åseda Lenhovda Norrhult-Klavreström Alstermo Älghult Websidj faan't Komuun (üüb Sweedsk) Kronoberg: County in Sweden, citypopulation.de


Det Växjö Komuun (üüb Sweedsk: Växjö kommun) as ian faan a komuunen uun det Kronoberg Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a nuurd faan't prowins. Det hee 94.129 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Växjö. Steeden Växjö Rottne Lammhult Ingelstad Braås Gemla Åryd Åby Furuby Nöbbele Tävelsås Växjö kommun Kronoberg: County in Sweden, citypopulation.de


Västervik as jü tweedgrutst stää önj e prowins Kalmar, Swärik. E stää läit önjt ååsten foon e prowins, bai e Ååstsiie. Dåt heet 21.428 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Västervik Komuun. Sweden: Kalmar, citypopulation.de


Oskarshamn as jü treedgrutst stää önj e prowins Kalmar, Swärik. E stää läit önjt ååsten foon e prowins, bai e Ååstsiie. Dåt heet 18.907 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Oskarshamn Komuun. Sweden: Kalmar, citypopulation.de


Nybro as jü fiirdgrutst stää önj e prowins Kalmar, Swärik. E stää läit önjt sööden foon e prowins. Dåt heet 13.583 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Nybro Komuun Sweden: Kalmar, citypopulation.de


Vimmerby as jü füftgrutst stää önj e prowins Kalmar, Swärik. E stää läit önjt nordweesten foon e prowins. Dåt heet 8182 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Vimmerby Komuun. Sweden: Kalmar, citypopulation.de


Färjestaden as jü seekstgrutst stää önj e prowins Kalmar, Swärik. E stää läit önjt ååsten foon e prowins, önj jü Mörbylånga Komuun, bai e söödweestküst foon Öland Ailönj. Dåt heet 6073 inboogere (2020). Jü Ölandbru (aw Sweedsch: Ölandsbron) än en fäär ferbine Färjestaden ma Kalmar. Sweden: Kalmar, citypopulation.de


Lindsdal as jü soowentgrutst stää önj e prowins Kalmar, Swärik. E stää läit önjt sööden foon e prowins, önj jü Kalmar Komuun, näibai e stää Kalmar. Dåt heet 5977 inboogere (2020). Sweden: Kalmar, citypopulation.de


Hultsfred as jü oochtgrutst stää önj e prowins Kalmar, Swärik. E stää läit önjt nordweesten foon e prowins. Dåt heet 5675 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Hultsfred Komuun. Sweden: Kalmar, citypopulation.de


Mönsterås as jü nüügentgrutst stää önj e prowins Kalmar, Swärik. E stää läit önjt ååsten foon e prowins, bai e Ååstsiie. Dåt heet 5165 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Mönsterås Komuun. Sweden: Kalmar, citypopulation.de


Emmaboda as jü tiintgrutst stää önj e prowins Kalmar, Swärik. E stää läit önjt söödweesten foon e prowins. Dåt heet 5054 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Emmaboda Komuun. Sweden: Kalmar, citypopulation.de


Ljungby as jü tweedgrutst stää önj e prowins Kronoberg, Swärik. E stää läit önjt nordweesten foon e prowins. Dåt heet 16.052 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Ljungby Komuun. Sweden: Kronoberg, citypopulation.de


Älmhult as jü treedgrutst stää önj e prowins Kronoberg, Swärik. E stää läit önjt sööden foon e prowins. Dåt heet 10.894 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Älmhult Komuun. Sweden: Kronoberg, citypopulation.de


Alvesta as jü fiirdgrutst stää önj e prowins Kronoberg, Swärik. E stää läit önjt norden foon e prowins. Dåt heet 9184 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Alvesta Komuun. Sweden: Kronoberg, citypopulation.de


Markaryd as jü füftgrutst stää önj e prowins Kronoberg, Swärik. E stää läit önjt söödweesten foon e prowins. Dåt heet 5123 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Markaryd Komuun. Sweden: Kronoberg, citypopulation.de


Hovmantorp as jü seekstgrutst stää önj e prowins Kronoberg, Swärik. E stää läit önjt ååsten foon e prowins, önj jü Lessebo Komuun. Dåt heet 3199 inboogere (2020). Sweden: Kronoberg, citypopulation.de


Tingsryd as jü soowentgrutst stää önj e prowins Kronoberg, Swärik. E stää läit önjt söödååsten foon e prowins. Dåt heet 3197 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Tingsryd Komuun. Sweden: Kronoberg, citypopulation.de


Lessebo as jü oochtgrutst stää önj e prowins Kronoberg, Swärik. E stää läit önjt ååsten foon e prowins. Dåt heet 3051 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Lessebo Komuun. Sweden: Kronoberg, citypopulation.de


Åseda as jü nüügentgrutst stää önj e prowins Kronoberg, Swärik. E stää läit önjt nordååsten foon e prowins. Dåt heet 2698 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Uppvidinge Komuun. Sweden: Kronoberg, citypopulation.de


Rottne as jü tiintgrutst stää önj e prowins Kronoberg, Swärik. E stää läit önjt nordååsten foon e prowins, önj jü Växjö Komuun. Dåt heet 2434 inboogere (2020). Sweden: Kronoberg, citypopulation.de


En auersaatang as det auerdreegen faan en (miast skraftelken) tekst faan ian spriak tu en ööder. Mä auersaatang ment'am miast det, wat bi't auersaaten (at dun) ütjkomt. Teksten läät jo normoolerwiis ei ian-tu-ian auersaat. An jo hinge faan't persuun uf, diar det auersaatang föörnamt. Diaram jaft'at nian 'rocht' of 'ferkiard' auersaatang. Di/det auersaater skal leewen: entskias, hün wurd of ütjdruk best paaset begrip, wat di/det skriiwer faan a tekst eegentelk mend hää en grat spriakkompetens haa, am tesken ünlik warianten ütjtusjüken fersjük, nian aanj meenang mä iin tu bringen Daalang woort muar an muar mä kompjuutern auersaat. Mä halep faan konstelk inteligens loket det ans beeder of ringer, t.b. Google translate Babelfish Do san diar uk noch 'wurdenbuken' uun't näät, diar faan redaktöören bedrewen wurd, t.b.: dict.cc friisk.org Commonskategorii: Auersaatang – Saamlang faan bilen of filmer


Hein Hoop (* 16. Febrewoore 1927 uun Gråsten, Denemark; † 25. Mei 1986 uun Büttel-Eck) wiar en sjiisken skriiwer an konstler. Hein liard det telgin faan holt an hää konst uun Ameerikoo studiaret. Uun Katingsiel üüb Eidersteed hää'er uun en ual dikerhüs wenet an werket üs telger, mooler, tiakner, skriiwer an aktjuunskonstler. Hi hää för a Münchner Lach- und Schießgesellschaft an det bleed Pardon skrewen. Miast skrääw hi üüb plaatsjiisk. Sin staken san faan Knut Kiesewetter, Hannes Wader, Lonzo Westphal, Fiede Kay, Volker Lechtenbrink an Liederjan süngen wurden. Hein Hoop hää a "waaskonst" erfünjen, wat en regionaal furem faan a Land Art as. Bekäänd wurden as hi mä sin "waasolümpiaad" bi Brunsbüttel, mä't "ööle-pestiwal" an det instalatsjuun "tidjendör". Mä di sweedsk stakenskriiwer Carl Michael Bellman (1740-1795) feeld Hein ham ferbünjen an hää flook staken tu't huuchsjiisk an plaatsjiisk auerdraanj. Efter Hein Hoop san duas haa Hannes Wader, Klaus Hoffmann an Reinhard Mey en CD mä sin staken ütjden: Liebe, Schnaps, Tod – Wader singt Bellman. A 25. Mei 1986 wurd di swaar kraank Hein Hoop nai bi Hüsem duad uun sin auto fünjen. Aktionen im Watt. Segebrecht, Marne 1984, ISBN 3-923774-09-5. Grimmige Märchen. In Hoch- und Plattdeutsch. Tuup mä Henning


At leeskonst as ian faan a wichtagst kultuurtechniken. Hoker ei lees an skriiw koon, komt uun't leewent man swaar turocht. Diaram liar jongen det leesen an skriiwen al uun a iarst skuuljuaren. Hoker mä 14 juaren noch ei lees koon, täält üs an'alfa'beet. Det weltkoord wiset mä blä klöör, huar tumanst 80 % faan a minsken lees an skriiw kön. Am ringsten sjocht det uun flook Sahel-Lunen an uun Afghaanistaan ütj (ruad an güül klöör). Di uundial faan alfabetisiaret minsken spelet en grat rol bi't fäästleien faan a HDI-indeks. Di madelwäärs faan aal a lunen leit bi son 80%. Det wurd 'alfabetisiaret' ment ei ünbedingt, dat en alfabeetskraft liard woort. Uun Sjiina of Jaapan liar a minsken hialandaal ööder skraften, san oober likes 'alfabetisiaret'. Commonskategorii: Leeskonst – Saamlang faan bilen of filmer


Det Älvsbyn Komuun (üüb Sweedsk: Älvsbyns kommun) as ian faan a komuunen uun det Norrbotten Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüduast faan't prowins. Det hee 8066 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Älvsbyn. Norrbotten: County in Sweden, citypopulation.de


Det Arjeplog Komuun (üüb Sweedsk: Arjeplogs kommun) as ian faan a komuunen uun det Norrbotten Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüdwaast faan't prowins. Det hee 2785 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Arjeplog. Norrbotten: County in Sweden, citypopulation.de


Det Arvidsjaur Komuun (üüb Sweedsk: Arvidsjaurs kommun) as ian faan a komuunen uun det Norrbotten Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüd faan't prowins. Det hee 6220 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Arvidsjaur. Norrbotten: County in Sweden, citypopulation.de


Det Boden Komuun (üüb Sweedsk: Bodens kommun) as ian faan a komuunen uun det Norrbotten Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüduast faan't prowins. Det hee 28.080 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Boden. Norrbotten: County in Sweden, citypopulation.de


Det Gällivare Komuun (üüb Sweedsk: Gällivare kommun) as ian faan a komuunen uun det Norrbotten Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a nuurd faan't prowins. Det hee 17.529 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Gällivare. Norrbotten: County in Sweden, citypopulation.de


Det Haparanda Komuun (üüb Sweedsk: Haparanda kommun) as ian faan a komuunen uun det Norrbotten Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a uast faan't prowins. Det hee 9685 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Haparanda. Norrbotten: County in Sweden, citypopulation.de


Det Jokkmokk Komuun (üüb Sweedsk: Jokkmokks kommun) as ian faan a komuunen uun det Norrbotten Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a waast faan't prowins. Det hee 4923 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Jokkmokk. Norrbotten: County in Sweden, citypopulation.de


Det Kalix Komuun (üüb Sweedsk: Kalix kommun) as ian faan a komuunen uun det Norrbotten Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a uast faan't prowins. Det hee 15.886 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Kalix. Norrbotten: County in Sweden, citypopulation.de


At Grat Alk, (ha.) Dogger (Alca torda) hiart tu at Fögelfamile faan a Alken (Alcidae). Grat Alk (bääft) mä Luumen (föör). Tiaknang faan en Grat Alk (lachts) an en Letj Alk (rochts) Ai faan Alca torda Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Grat Alken Wikispecies hää en artiikel tu: Grat Alken


Det Kiruna Komuun (üüb Sweedsk: Kiruna kommun) as ian faan a komuunen uun det Norrbotten Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a nuurd faan't prowins. Det hee 22.867 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Kiruna. Norrbotten: County in Sweden, citypopulation.de


Det Luleå Komuun (üüb Sweedsk: Luleå kommun) as ian faan a komuunen uun det Norrbotten Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüduast faan't prowins. Det hee 78.105 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Luleå. Steeden Luleå Gammelstaden Bergnäset Södra Sunderbyn Råneå Antnäs Alvik Rutvik Måttsund Bensbyn Bälinge Ersnäs Kallax Karlsvik Klöverträsk Jämtön Brändön Persön Norrbotten: County in Sweden, citypopulation.de


Det Överkalix Komuun as ian faan a komuunen uun det Norrbotten Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a uast faan't prowins. Det hee 3315 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Överkalix. Norrbotten: County in Sweden, citypopulation.de


Det Övertorneå Komuun (üüb Sweedsk: Övertorneå kommun) as ian faan a komuunen uun det Norrbotten Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a uast faan't prowins. Det hee 4299 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Övertorneå. Norrbotten: County in Sweden, citypopulation.de


Det Pajala Komuun (üüb Sweedsk: Pajala kommun) as ian faan a komuunen uun det Norrbotten Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a uast faan't prowins. Det hee 6052 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Pajala. Norrbotten: County in Sweden, citypopulation.de


Det Piteå Komuun (üüb Sweedsk: Piteå kommun) as ian faan a komuunen uun det Norrbotten Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüd faan't prowins. Det hee 42.281 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Piteå. Norrbotten: County in Sweden, citypopulation.de


At Sial as en ütjdruk mä flook ünlik bedüüdangen. Algemian as at sial det, wat gans banen uun steget. Uun a psüchologii as at sial di geist, at weesen faan en minsk. Uun a religioon as at sial det, wat en minsk tu en indiwiiduum maaget, sin eegenoort. At sial lewet widjer, wan en minsk stareft. Uun a filosofii woort diarauer spikeliaret, of lif an sial mäenööder ferbünjen san. Diarbi gongt'at uk diaram, hün iinflööd lif an sial üübenööder haa. Uun a medesiin witj'am daalang, dat at sial (at weesen) grat iinflööd üüb a sünjhaid hää. Diarmä befaadet ham at psychosomaatik. Uun a technik ment at sial leewen det, wat gans banen uun en baudial, t.b. uun en liin of en kaabel as. Commonskategorii: Sial – Saamlang faan bilen of filmer


A OPEC (faan ingelsk Organization of the Petroleum Exporting Countries) as en ferian faan stooten, diar eerdööle eksportiare. Sin ferwaltang sat uun Wien. Mäfulgern san tu tidj (2021) Algeerien, Angoola, Ekwatoriaalguinea, Gabuun, Iraan, Iraak, at Republiik Kongo, Kuwait, Liibyen, Nigeeria, Saudi-Araabien, a Ferianagt Araabisk Emiraaten an Weenesuela. Jodiar lunen wan sowat 40 prosent faan't eerdööle üüb a eerd. Jo haa jo tuupslööden, am di pris för eerdööle stabiil an mögels huuch tu hualen. Diarför hual jo a mengden kurt, an wat knaap as, woort am so jüürer betaalet. Man enkelt lunen gongt di iinflööd tu widj, an jo wel diar ei (muar) mämaage. Diartu hiar a USA, at Ferianagt Könangrik, Indoneesien, Kataar an Ekwadoor. Am di iinflööd faan OPEC starker tu maagin, werket OPEC uun enkelt fraagen uk noch mä ööder lunen tuup: Ruslun, Kasachstaan, Meksiko, Omaan, Sudaan, Malaysia. Commonskategorii: OPEC – Saamlang faan bilen of filmer


Auckland ([ˈɔːk.lənd]; üüb Maori: Tāmaki-makau-rau of Ākarana) as det gratst steed uun Nei-Sialun. At Steed leit uun a nuurd faan Nuurd-Eilun. Det hee 1.440.300 lidj (2022). Auckland leit üüb de 380 km lung an tu 80 km briad luntong uun a nuurd faan Nuurd-Eilun. At steed leit twesken tau huuwner: det Manukau-Huuwen uun a süüd, wat tu det Tasman-Sia ferbünjen as an de Waitematā-Huuwen uun a nuurd, wat tu a Pasiifik ferbünjen as. Uun a uast as de Hauraki-Golf, uun a süüduast dön Hunua-Berger, an uun a waast an nuurdwaast dön Waitākere-Berger an öler letjer berger. At gebiit faan't Auckland faan nü wurd amanbi't juar 1350 faan a Maori besiidelt. Feestmaaget taarpen (üüb Maori: pā) wurd uun't gebiit bagd. At steed Auckland wurd de 18. September 1840 grünjlaanjen. At steed wiar faan 1840 tu 1865 at hoodsteed faan Nei-Sialun. Det gratst uniwersiteet uun Nei-Sialun, det University of Auckland (Maori nööm sant 2021: Waipapa Taumata Rau; iar Te Whare Wānanga o Tāmaki-makaurau), as uun Auckland. New Zealand: Major Urban Areas, citypopulation.de


James Watt [d͡ʒe̯ɪmz wɔt] (* 19. Janewoorejul./ 30. Janewoore 1736greg. uun Greenock; † 25. August 1819 uun Heathfield, Staffordshire) wiar en skotsen ütjfinjer. Sin wichtagst ütjfinjang wiar 1769 det ferbeedert dampmaskiin. Watt sin aalern wiar aarem, oober kluuk. San aatj wiar temermaan, hää oober uk nautisk instrumenten baud. Di ualaatj wiar skuulmääster för matematiik. Al di jong James wiar neiskiarag, hää plaanten an stianer saamelt, an föl leesen. Tuiarst hää hi mechaanik liard, moost oober nian aanj werksteed eeben maage, auer hi det sööwen juar loong liartidj ufbreegen hed. Bi't uniwersiteet faan Glasgow füng hi en steed üs instrumentenbauer, an hää diar kompaasen an kwadranten baud. Diar hää'er uk di wichtag ökonoom Adam Smith käänen liard. Efter James Watt as det SI-ianhaid för di efekt Watt näämd wurden. Commonskategorii: James Watt – Saamlang faan bilen of filmer Wikisource: James Watt (sjiisk)


Guuswiin uur üs Grap tö Weeter sair, wat em drinkt. Des Aart fan Humoor, wan em nönt beeters heer jeft et uk üp üđer Spraaken. Di ārem Lir her fuar't Miist hok Diirt sa üs Sjip, Henen en Gös. Sa her ja altert inoch tö iit en kür noch töfreer wiis. Fuar Drink tö gineet sa üs Wiin her ja aaftinoch dit Jil ek, en sa droonk ja dit salev üs di Guus, dit Weeter, wat uk di Wiin fuar di Gös nēmt waar. Sa kumt et da uk, dat di Ironii ek altert bluat sarkastisk meent wiis mut. Wan em sair "Ik drink min Guuswiin, dit es efen sa gur.", da ken dit uk meen, dat em diarme töfreer es, en Aart fan Nögenhair. Ön Deenemark kumt et noch üp di Toon ön, hurling em dit sair. "Postevand" uur uk iinfach fuar dit sair, wat üp dütsk " Leitungswasser" meent.


Det Askersund Komuun (üüb Sweedsk: Askersunds kommun) as ian faan a komuunen uun det Örebro Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüd faan't prowins. Det hee 11.534 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Askersund. Örebro: County in Sweden, citypopulation.de


Charles André Joseph Marie de Gaulle ([ʃaʁl də ɡol]; * 22. Nofember 1890 uun Lille, Département Nord; † 9. Nofember 1970 uun Colombey-les-Deux-Églises, Département Haute-Marne) wiar en fraansöösken generaal an poliitiker an faan 1959 tu 1969 president faan Frankrik an kofürst faan Andora. Al faan 1944 bit 1946 wiar'er president faan't prowisoorisk regiarang. Presidenten faan Frankrik (Füft Republiik): Charles de Gaulle (1959-1969), Georges Pompidou (1969-1974), Valéry Giscard d'Estaing (1974-1981), François Mitterrand (1981-1995), Jacques Chirac (1995-2007), Nicolas Sarkozy (2007-2012), François Hollande (2012-2017), Emmanuel Macron (2017-). Commons: Charles de Gaulle – Saamling faan biljen of filmer


Det Degerfors Komuun (üüb Sweedsk: Degerfors kommun) as ian faan a komuunen uun det Örebro Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a waast faan't prowins. Det hee 9534 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Degerfors. Örebro: County in Sweden, citypopulation.de


Det Hällefors Komuun (üüb Sweedsk: Hällefors kommun) as ian faan a komuunen uun det Örebro Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a nuurdwaast faan't prowins. Det hee 6849 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Hällefors. Örebro: County in Sweden, citypopulation.de


Det Hallsberg Komuun (üüb Sweedsk: Hallsbergs kommun) as ian faan a komuunen uun det Örebro Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüduast faan't prowins. Det hee 16.196 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Hallsberg. Örebro: County in Sweden, citypopulation.de


Det Karlskoga Komuun (üüb Sweedsk: Karlskoga kommun) as ian faan a komuunen uun det Örebro Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a waast faan't prowins. Det hee 30.437 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Karlskoga. Örebro: County in Sweden, citypopulation.de


Det Kumla Komuun (üüb Sweedsk: Kumla kommun) as ian faan a komuunen uun det Örebro Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüd faan't prowins. Det hee 22.144 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Kumla. Örebro: County in Sweden, citypopulation.de


Det Laxå Komuun (üüb Sweedsk: Laxå kommun) as ian faan a komuunen uun det Örebro Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüdwaast faan't prowins. Det hee 5582 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Laxå. Örebro: County in Sweden, citypopulation.de


Det Lekeberg Komuun (üüb Sweedsk: Lekebergs kommun) as ian faan a komuunen uun det Örebro Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüd faan't prowins. Det hee 8603 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Fjugesta. Örebro: County in Sweden, citypopulation.de


Det Lindesberg Komuun (üüb Sweedsk: Lindesbergs kommun) as ian faan a komuunen uun det Örebro Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a nuurduast faan't prowins. Det hee 23.601 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Lindesberg. Örebro: County in Sweden, citypopulation.de


Det Ljusnarsberg Komuun (üüb Sweedsk: Ljusnarsbergs kommun) as ian faan a komuunen uun det Örebro Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a nuurd faan't prowins. Det hee 4604 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Kopparberg. Örebro: County in Sweden, citypopulation.de


Det Nora Komuun (üüb Sweedsk: Nora kommun) as ian faan a komuunen uun det Örebro Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a nuurd faan't prowins. Det hee 10.721 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Nora. Örebro: County in Sweden, citypopulation.de


Det Örebro Komuun (üüb Sweedsk: Örebro kommun) as ian faan a komuunen uun det Örebro Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a uast faan't prowins. Det hee 156.987 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Örebro. Örebro kommun Örebro: County in Sweden, citypopulation.de


Kiruna as jü fiirdgrutst stää önj e prowins Norrbotten, Swärik. E stää läit önjt norden foon e prowins. Dåt heet 17.395 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Kiruna Komuun. Sweden: Norrbotten, citypopulation.de


Gällivare as jü füftgrutst stää önj e prowins Norrbotten, Swärik. E stää läit önjt norden foon e prowins. Dåt heet 10.584 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Gällivare Komuun. Sweden: Norrbotten, citypopulation.de


Gammelstaden as jü nüügentgrutst stää önj e prowins Norrbotten, Swärik. E stää läit önjt sööden foon e prowins, önj jü Luleå Komuun, önjt nordweesten foon e stää Luleå. Dåt heet 4836 inboogere (2020). Sweden: Norrbotten, citypopulation.de


Kalix as jü seekstgrutst stää önj e prowins Norrbotten, Swärik. E stää läit önjt söödååsten foon e prowins. Dåt heet 8393 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Kalix Komuun. E stää läit bai di Kalix Struum wat in önj e Ååstsiie låpt. Sweden: Norrbotten, citypopulation.de


Haparanda as jü soowentgrutst stää önj e prowins Norrbotten, Swärik. E stää läit önjt söödååsten foon e prowins, bai e gränse tu Finlönj. Dåt heet 6554 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Haparanda Komuun. Sweden: Norrbotten, citypopulation.de


Älvsbyn as jü oochtgrutst stää önj e prowins Norrbotten, Swärik. E stää läit önjt sööden foon e prowins. Dåt heet 5034 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Älvsbyn Komuun. E stää läit bai di Pite Struum (Piteälven), wat in önj e Ååstsiie låpt. Sweden: Norrbotten, citypopulation.de


Arvidsjaur as jü tiintgrutst stää önj e prowins Norrbotten, Swärik. E stää läit önjt sööden foon e prowins. Dåt heet 4457 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Arvidsjaur Komuun. E stää läit bai di Arvidsjaur-Siie Sweden: Norrbotten, citypopulation.de


Det Åtvidaberg Komuun (üüb Sweedsk: Åtvidabergs kommun) as ian faan a komuunen uun det Östergötland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüdwaast faan't prowins. Det hee 11.503 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Åtvidaberg. Steeden Berg Björsäter Falerum Grebo Åtvidaberg Fröjerum Östergötland: County in Sweden, citypopulation.de


Freising as en grut krisstää önj dåt tjüsch bundeslönj Bayern. E stää läit önjt sööden foont bundeslönj, bai di Isar Struum. Dåt heet 48.582 inboogere (2021). Dåt as e hoodstää foon e Lönjkris Freising. E Lufthuuwen München läit önjt söödenååsten foon e stää. Germany: Bavaria, citypopulation.de


Di Udbyhøj-Kābelföri es en Elektroföri wat ön di Randersfjord ön Nuurđuast-Deenemark faart. Sa üs uk di Straussee-Föri faart jü ek frii man aur Spilen ön Wiiren langs. Jü waar 2006 üs Dieselföri becht. 2021 waar jü ombecht, dat jü nü Stroom fuar höör Elektromotor aur en Kābeltrumel fair. Di Föri wiar altert ön en Tochwiir önerwai wat höör hen en töbeek toog. Fan des "Kābel" kumt uk di Noom. Di Wrangel löp me Elektromotooren, en di Dieselmaskiinen maaket jer di Stroom diarfuar. Des Systeem ken altert weđer ön Gang braacht uur. Wan di Föri fuarof ombi 100 Liitern Diesel (Brenwert ~1.000 kWh) fuar en Dai nomen heer, da leengi nü 150 bit 200 kWh. Di Dieselmaskiin waar man ek ütbecht, dat em jam nüti ken wan me di Stroom wat ek slaaget. Wan en Skep twert tö di Föriskepsliinie döör di Randersfjord wel, da ken dit Kābel dial üp Grünj leten uur. https://web.archive.org/web/20230122163137/https://faergejournalen.dk/fjord_faerger/udbyhoej_kabelfaerge_2006.htm En Video üp YouTube aur di Kābelföri ön Randersfjord https://www.faergelejet.dk/faerge.php?id=154


Die Straussee-Föri es en Elektroföri wat ek frii faart man ön Liinen föört uur. Di Stroom fuar di 7,5 kW-Maskiin kumt fan en 230 Volt-Kābel, wat boowen aur di Skepsliinie giar. Di Liinie giar fan Strausberg ön Brandenborig tö Uunihüüsingern ön di üđer Sir fan di Straussee (Jenseits des Sees (Waldseite)). Jü es 370 Meetern lüng. Di Föri es üs Teenkstair iinskrewen, en Strausberg es uk mal bikeent diarfuar. Di Wai aur di See jert tö di ÖPNV fan di Verkehrsverbund Berlin-Brandenburg (VBB), jü heer diarom di Liiniennumer Föriskepsliinie 39. Jü heer man höör ain Tariif. Ön't Jaar aak ombi 40.000 Mensken me di Strausseeföri. https://www.strausberger-eisenbahn.de/strausseefaehre/ Commons: Strausseefähre – Saamling fan Skelter en Videos


Di MF Tycho Brahe faart sent 1991 mung Helsingør ön Deenemark en Helsingborg ön Sweeden. Di Wai aur di Öresund es ombi 4 km lüng, en dit Skep es diarfuar knap 20 Minüten üp Wai. Sent 2018 es dit Skep jen fan di gurtest Elektro-Föriskeepen üp Wārel. Di Öndreft wiar dieselelektrisk aur 4 Röđerpropelern. 2016 waar Bateriien me en Kapatsiteet fan 4,16 MWh iinbecht, wat uk bi dit Sesterskep MF Aurora af Helsingborg maaket waar. Sa kür di ual Öndreft bliif, bluat di Motooren kām nii. 2022 fing jen fan di Skeepen nii Akkus me 6,3 MWh, wat uk leenger fuarhual skel. Di Tycho Brahe heer höör Noom eeđer di deensk Astronoom Tycho Brahe. Dit Skep ken 1250 Pasagiiri en 240 Pkw me langs fo. Di Tycho Brahe en höör Sesterskep MF Aurora af Helsingborg fing 2018 Akkumulatooren me 4,16 MWh fuar ark Skep. Me des Energii kür ark Skep 3,5 Faarten maaki, man dit wiar ek gur fuar di Akkus. Diarom uur di Skeepen ark Lop eeđerleeren, wan ja iin ön en Haawen fastmaaki. Dit maaket en Roboterjerem, en dit waaret mung 5 en 9 Minüten bi 6,3 MW Leerkraft. Fuar jen Wai sen ombi 1.175 kWh nöörig, en


Di MF Aurora af Helsingborg faart sent 1992 mung Helsingør ön Deenemark en Helsingborg ön Sweeden. Di Wai aur di Öresund es ombi 4 km lüng, en dit Skep es diarfuar knap 20 Minüten üp Wai. Sent 2018 es dit Skep jen fan di gurtest Elektro-Föriskeepen üp Wārel. Aurora es di röömsk Gothair fan dit Miarensruar. Üp Latiinsk jit uk dit Miarensruar hömsalev Aurora. Di Öndreft wiar dieselelektrisk aur 4 Röđerpropelern. 2018 waar Bateriien me en Kapatsiteet fan 4,16 MWh iinbecht, wat uk bi dit Sesterskep MF Tycho Brahe maaket waar. Sa kür di ual Öndreft bliif, bluat di Motooren kām nii. 2022 fing jen fan di Skeepen nii Akkus me 6,3 MWh, wat uk leenger fuarhual skel. Dit Skep ken 1250 Pasagiiri en 240 Pkw me langs fo. Di Aurora af Helsingborg en höör Sesterskep MF Tycho Brahe fing 2018 Akkumulatooren me 4,16 MWh fuar ark Skep. Me des Energii kür ark Skep 3,5 Faarten maaki, man dit wiar ek gur fuar di Akkus. Diarom uur di Skeepen ark Lop eeđerleeren, wan ja iin ön en Haawen fastmaaki. Dit maaket en Roboterjerem, en dit waaret mung 5 en 9 Minüten bi 6,3 MW Leerkraft. Fuar jen Wai sen ombi


Det Boxholm Komuun (üüb Sweedsk: Boxholms kommun) as ian faan a komuunen uun det Östergötland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüdwaast faan't prowins. Det hee 5476 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Boxholm. Steeden Boxholm Strålsnäs Östergötland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Finspång Komuun (üüb Sweedsk: Finspångs kommun) as ian faan a komuunen uun det Östergötland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a nuurd faan't prowins. Det hee 21.912 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Finspång. Steeden an Taarpen Finspång Rejmyre Lotorp Sonstorp Falla Hällestad Ljusfallshammar Grytgöl Igelfors Borggård Butbro Hävla Bränntorp Byle Kolstad Lämmetorp Lövlund Prästköp Östergötland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Kinda Komuun (üüb Sweedsk: Kinda kommun) as ian faan a komuunen uun det Östergötland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüd faan't prowins. Det hee 9940 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Kisa. Steeden Horn Kisa Rimforsa Östergötland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Linköping Komuun (üüb Sweedsk: Linköpings kommun) as ian faan a komuunen uun det Östergötland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a maden faan't prowins. Det hee 163.051 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Linköping. Steeden an Taarpen Linköping Ljungsbro Malmslätt Tallboda Linghem Ekängen Vikingstad Sturefors Berg Slaka Bestorp Askeby Brokind Bankekind Skeda Udde Nykil Sjögestad Gistad Kränge Rappestad Västerlösa Ulrika Linköping kommun Östergötland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Mjölby Komuun (üüb Sweedsk: Mjölby kommun) as ian faan a komuunen uun det Östergötland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a waast faan't prowins. Det hee 27.758 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Mjölby. Östergötland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Motala Komuun (üüb Sweedsk: Motala kommun) as ian faan a komuunen uun det Östergötland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a nuurdwaast faan't prowins. Det hee 43.673 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Motala. Östergötland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Norrköping Komuun (üüb Sweedsk: Norrköpings kommun) as ian faan a komuunen uun det Östergötland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a nuurduast faan't prowins. Det hee 143.171 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Norrköping. Steeden an Taarpen Herstadberg Jursla Kimstad Krokek Lindö Ljunga Loddby Norrköping Norsholm Simonstorp Skärblacka Strömsfors Svärtinge Vånga Åby Åselstad Öbonäs Östra Husby Östergötland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Ödeshög Komuun (üüb Sweedsk: Ödeshögs kommun) as ian faan a komuunen uun det Östergötland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüdwaast faan't prowins. Det hee 5337 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Ödeshög. Östergötland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Söderköping Komuun (üüb Sweedsk: Söderköpings kommun) as ian faan a komuunen uun det Östergötland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a uast faan't prowins. Det hee 14.626 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Söderköping. Östergötland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Vadstena Komuun (üüb Sweedsk: Vadstena kommun) as ian faan a komuunen uun det Östergötland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a waast faan't prowins. Det hee 7428 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Vadstena. Östergötland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Valdemarsvik Komuun (üüb Sweedsk: Valdemarsviks kommun) as ian faan a komuunen uun det Östergötland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüduast faan't prowins. Det hee 7873 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Valdemarsvik. Östergötland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Ydre Komuun (üüb Sweedsk: Ydre kommun) as ian faan a komuunen uun det Östergötland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüd faan't prowins. Det hee 3747 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Österbymo. Östergötland: County in Sweden, citypopulation.de


At E 6 as det Euroopastruat 6. Hat as gud 3.000 kilomeetern lung, an det lingst trochgungen struatenferbinjang uun Skandinaawien. Hat begant uun Süüdsweeden uun't huuwenstääd Trelleborg, ferlääpt am a nuurd troch Malmö an Göteborg, auer a grens tu Norweegen hen tu Oslo, an do widjer am a nuurd bit Kirkenes. Euroopastruaten san en näät faan wichtag struatenferbinjangen troch Euroopa bit iin uun Aasien. A enkelt lunen skel jodiar struaten uun en guden tustant hual, am di ferkiar troch Euroopa lachter tu maagin. Commonskategorii: E 6 – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: E 6 (sjiisk)


Det Ängelholm Komuun (üüb Sweedsk: Ängelholms kommun) as ian faan a komuunen uun det Skåne Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a nuurdwaast faan't prowins. Det hee 43.633 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Ängelholm. Steeden Ängelholm Munka-Ljungby Vejbystrand Strövelstorp Hjärnarp Skepparkroken Svenstorp Margretetorp Höja Skåne: County in Sweden, citypopulation.de


At E 4 as det Euroopastruat 4. Hat as gud 1.500 kilomeetern lung an ferlääpt faan Helsingborg swäärs troch Süüdsweeden tu Stockholm, an do loongs at uastküst faan Sweeden hen tu Tornio uun Finlun. Euroopastruaten san en näät faan wichtag struatenferbinjangen troch Euroopa bit iin uun Aasien. A enkelt lunen skel jodiar struaten uun en guden tustant hual, am di ferkiar troch Euroopa lachter tu maagin. Commonskategorii: E 4 – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: E 4 (sjiisk)


Det Åstorp Komuun (üüb Sweedsk: Åstorps kommun) as ian faan a komuunen uun det Skåne Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a nuurdwaast faan't prowins. Det hee 16.308 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Åstorp. Skåne: County in Sweden, citypopulation.de


Det Båstad Komuun (üüb Sweedsk: Båstads kommun) as ian faan a komuunen uun det Skåne Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a nuurdwaast faan't prowins. Det hee 15.636 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Båstad. Skåne: County in Sweden, citypopulation.de


Det Bjuv Komuun (üüb Sweedsk: Bjuvs kommun) as ian faan a komuunen uun det Skåne Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a waast faan't prowins. Det hee 15.842 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Bjuv. Skåne: County in Sweden, citypopulation.de


Det Bromölla Komuun (üüb Sweedsk: Bromölla kommun) as ian faan a komuunen uun det Skåne Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a nuurduast faan't prowins. Det hee 12.650 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Bromölla. Skåne: County in Sweden, citypopulation.de


Det Burlöv Komuun (üüb Sweedsk: Burlövs kommun) as ian faan a komuunen uun det Skåne Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüdwaast faan't prowins. Det hee 19.753 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Arlöv, wat dial faan't steed Malmö as. Steeden dial faan't steed Malmö Åkarp Burlövs egnahem At komuun wurd de 1. Janewoore 1971 grünjlaanjen. Skåne: County in Sweden, citypopulation.de


Det Eslöv Komuun (üüb Sweedsk: Eslövs kommun) as ian faan a komuunen uun det Skåne Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a maden faan't prowins. Det hee 34.593 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Eslöv. Skåne: County in Sweden, citypopulation.de


Det Hässleholm Komuun (üüb Sweedsk: Hässleholms kommun) as ian faan a komuunen uun det Skåne Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a nuurd faan't prowins. Det hee 52.309 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Hässleholm. Skåne: County in Sweden, citypopulation.de


Det Helsingborg Komuun (üüb Sweedsk: Helsingborgs kommun) as ian faan a komuunen uun det Skåne Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a nuurdwaast faan't prowins. Det hee 150.109 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Helsingborg. Skåne: County in Sweden, citypopulation.de


A MS Hamburg as en krüsfaartdamper, diar 1997 faan't MTW Schiffswerft uun Wismar baud wurden as. Hat fäärt sant 2012 för Plantours Kreuzfahrten. Hör iarst nööm wiar Columbus, do C.Columbus, an hää oner didiar nööm för Hapag-Lloyd uk muarsis Nuurdfresklun besoocht. Auer det skap ei so griisegrat as, koon hat uk auer a slüüsen faan a St.-Lorenz Struum ap uun a Grat Sian raise. MS C.Columbus mä Hapag-Lloyd klöören (22. Mei 2002) MS Hamburg uun Hamborag (7. Jüüne 2012) DNV GL: Hamburg. IMO number: 9138329. Uun: vesselregister.dnvgl.com. Ufrepen di 8. Oktuuber 2020. Commonskategorii: MS Hamburg – Saamlang faan bilen of filmer Beracht uun weser-kurier.de (23.09.2020) Beracht uun shz.de (28.04.2022) Krüsfaart 2023 mä Dragseth Duo


Det Höganäs Komuun (üüb Sweedsk: Höganäs kommun) as ian faan a komuunen uun det Skåne Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a nuurdwaast faan't prowins. Det hee 27.589 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Höganäs. Skåne: County in Sweden, citypopulation.de


Det Höör Komuun (üüb Sweedsk: Höörs kommun) as ian faan a komuunen uun det Skåne Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a maden faan't prowins. Det hee 16.954 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Höör. Skåne: County in Sweden, citypopulation.de


Det Hörby Komuun (üüb Sweedsk: Hörby kommun) as ian faan a komuunen uun det Skåne Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a uast faan't prowins. Det hee 15.745 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Hörby. Skåne: County in Sweden, citypopulation.de


Det Kävlinge Komuun (üüb Sweedsk: Kävlinge kommun) as ian faan a komuunen uun det Skåne Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a waast faan't prowins. Det hee 32.341 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Kävlinge. Skåne: County in Sweden, citypopulation.de


Det Klippan Komuun (üüb Sweedsk: Klippans kommun) as ian faan a komuunen uun det Skåne Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a nuurdwaast faan't prowins. Det hee 17.783 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Klippan. Skåne: County in Sweden, citypopulation.de


A Grat Holthaker, Holthaker, (sö.) Boompeker, (mo.) hoolthåker (Dendrocopos major) as en fögel uun't Holthakerfamile Picidae. Grat Holthaker uun a loft. Ai faan Dendrocopos major. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Grat Holthakern Wikispecies hää en artiikel tu: Grat Holthakern


Det Kristianstad Komuun (üüb Sweedsk: Kristianstads kommun) as ian faan a komuunen uun det Skåne Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a uast faan't prowins. Det hee 86.641 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Kristianstad. Skåne: County in Sweden, citypopulation.de


Det Landskrona Komuun (üüb Sweedsk: Landskrona kommun) as ian faan a komuunen uun det Skåne Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a waast faan't prowins. Det hee 46.488 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Landskrona. Skåne: County in Sweden, citypopulation.de


Det Lomma Komuun (üüb Sweedsk: Lomma kommun) as ian faan a komuunen uun det Skåne Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüdwaast faan't prowins. Det hee 24.638 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Lomma. Skåne: County in Sweden, citypopulation.de


Det Lund Komuun (üüb Sweedsk: Lunds kommun) as ian faan a komuunen uun det Skåne Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüd faan't prowins. Det hee 127.376 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Lund. Lund kommun Skåne: County in Sweden, citypopulation.de


Det Malmö Komuun of Malmö Steed (üüb Sweedsk: Malmö kommun an Malmö stad) as ian faan a komuunen uun det Skåne Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüdwaast faan't prowins. Det hee 351.749 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Malmö. Steeden Malmö Bunkeflostrand Oxie Tygelsjö Vintrie Skumparp Skåne: County in Sweden, citypopulation.de


Det Örkelljunga Komuun (üüb Sweedsk: Örkelljunga kommun) as ian faan a komuunen uun det Skåne Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a nuurd faan't prowins. Det hee 10.499 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Örkelljunga. Skåne: County in Sweden, citypopulation.de


En klasifikatsioonselskap as en onernemen mä eksperten för a skapsbau. Jo kontroliare di tustant faan frachtskeb, tankskeb of krüsfaartskeb. För sportbuaten san jo oober ei tustendag, diarför jaft'at uun Euroopa en CE-Norm. Daalang jaft'at weltwidj twaalew internatsionaal gudkäänd klasifikatsioonselskapen: American Bureau of Shipping (ABS), USA Bureau Veritas (BV), Frankrik China Classification Society (CCS), Sjiina DNV GL, det wiar ans Det Norske Veritas an Germanischer Lloyd, Noorweegen/Sjiisklun Hrvatski Registar Brodova (CRS), Kroaatien Indian Register of Shipping (IRS), Indien Korean Register of Shipping (KRS), Korea Lloyd’s Register of Shipping (LRS), Ingelun Nippon Kaiji Kyōkai (NK), Jaapan Polski Rejestr Statków (PRS), Poolen Registro Italiano Navale (RINA), Itaalien


Det Osby Komuun (üüb Sweedsk: Osby kommun) as ian faan a komuunen uun det Skåne Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a nuurd faan't prowins. Det hee 13.269 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Osby. Skåne: County in Sweden, citypopulation.de


Det Östra Göinge Komuun (üüb Sweedsk: Östra Göinge kommun) as ian faan a komuunen uun det Skåne Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a nuurd faan't prowins. Det hee 14.941 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Östra Göinge. Skåne: County in Sweden, citypopulation.de


Det Perstorp Komuun (üüb Sweedsk: Perstorps kommun) as ian faan a komuunen uun det Skåne Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a nuurd faan't prowins. Det hee 7565 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Perstorp. Skåne: County in Sweden, citypopulation.de


Det Simrishamn Komuun (üüb Sweedsk: Simrishamns kommun) as ian faan a komuunen uun det Skåne Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüduast faan't prowins. Det hee 19.267 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Simrishamn. Skåne: County in Sweden, citypopulation.de


Det Sjöbo Komuun (üüb Sweedsk: Sjöbo kommun) as ian faan a komuunen uun det Skåne Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüd faan't prowins. Det hee 19.497 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Sjöbo. Skåne: County in Sweden, citypopulation.de


Rovaniemi as at hoodsteed faan't Lunskap Lapplun uun Finlun. At steed leit uun a süüdwaast faan't lunskap. Det hee 54.062 lidj (2020). Finland: Lapland, citypopulation.de


Kemi as det naistgratst steed uun't Lunskap Lapplun uun Finlun. At steed leit uun a süüdwaast faan't lunskap. Det hee 25.772 lidj (2020). Finland: Lapland, citypopulation.de


Tornio as det traadgratst steed uun't Lunskap Lapplun uun Finlun. At steed leit uun a süüdwaast faan't lunskap, bi't grens tu Sweeden. Det hee 16.596 lidj (2020). At Euroopastruat 4 leept faan Tornio tu Helsingborg uun a süüd faan Sweeden. Finland: Lapland, citypopulation.de


Det Skurup Komuun (üüb Sweedsk: Skurups kommun) as ian faan a komuunen uun det Skåne Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüd faan't prowins. Det hee 16.419 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Skurup. Skåne: County in Sweden, citypopulation.de


Det Staffanstorp Komuun (üüb Sweedsk: Staffanstorps kommun) as ian faan a komuunen uun det Skåne Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüd faan't prowins. Det hee 26.242 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Staffanstorp. Skåne: County in Sweden, citypopulation.de


Det Svalöv Komuun (üüb Sweedsk: Svalövs kommun) as ian faan a komuunen uun det Skåne Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a waast faan't prowins. Det hee 14.412 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Svalöv. Skåne: County in Sweden, citypopulation.de


Det Svedala Komuun (üüb Sweedsk: Svedala kommun) as ian faan a komuunen uun det Skåne Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüd faan't prowins. Det hee 23.222 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Svedala. Skåne: County in Sweden, citypopulation.de


Det Tomelilla Komuun (üüb Sweedsk: Tomelilla kommun) as ian faan a komuunen uun det Skåne Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüdwaast faan't prowins. Det hee 13.712 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Tomelilla. Skåne: County in Sweden, citypopulation.de


Det Trelleborg Komuun (üüb Sweedsk: Trelleborgs kommun) as ian faan a komuunen uun det Skåne Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüd faan't prowins. Det hee 46.231 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Trelleborg. Steeden Trelleborg Anderslöv Gislövs läge och Simremarken Smygehamn Skegrie Beddingestrand Klagstorp Alstad Trelleborg kommun Skåne: County in Sweden, citypopulation.de


Det Vellinge Komuun (üüb Sweedsk: Vellinge kommun) as ian faan a komuunen uun det Skåne Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüd faan't prowins. Det hee 37.452 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Vellinge. Skåne: County in Sweden, citypopulation.de


Det Ystad Komuun (üüb Sweedsk: Ystads kommun) as ian faan a komuunen uun det Skåne Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüd faan't prowins. Det hee 31.560 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Ystad. Skåne: County in Sweden, citypopulation.de


Google Google es en Sjukmaskiin fuar't Internet fan dit Firma Google LLC. Hat es di miist bisaacht Sir ön't Nat üp Wārel en uur ön't Jaar muar üs tau Biljoonen maal (= 2.000.000.000.000) āprepen. Üđer Sjukmaskiinen sa üs Bing, Yandex (Rusk) Ecosia, Duck Duck Go of Baidu (kineesk) ken diar lung ek mehual. Google es man uk mal niisgiirig, en diarom es dit ek dit Beest en dö wat ark'jen dēr. Google ön't Nat Commons: Google – Saamling fan Skelter en Videos


Badge Engineering meent, dat jen Model fan en Maskiin öner forskelig Marken forkoopet uur. Des jeft et al leenger bi Tauimaskiinen en sok Giraaten, wan forskelig Fabriiken to jen Konsern hiir. Aur en leenger Tir her Bosch en Siemens binai lik Giraaten (BSH-Ker, Bosch-Siemens-Haushaltsgeräte). Uk bi Autos jeft et dit al leenger. Sa ken em di Peugeot Partner uk üs Citroën Berlingo fo. Di Fiat Dobló uur uk üs Opel Combo forkoopet. Di Forskelen sen muar fuar't Oog. Tö di VW-Konsern hiir masi Firmen, sa üs Škoda of SEAT/Cupra. Al leenger uur fuar forskelig Modeli jen technisk Bāsis konstruiaret, hur da en bet forskelig Marken, Leechtern en Püntjikraam önbecht uur. Di MAN TGE 3.140 E jeft et uk üs VW Crafter. Biiring kum fan dit salev Werk. Di Firmen spaari diarme fuul Jil aurdat et mal jüür es en konstruiari en nii Maskiin of Wain. Aaftinoch konstruiaret en OEM (Original Equipment Manufacturer) sa üs VW, Renault of Toyota en Wain en forkoopet des Model uk öner üđer Konsernmarken (aaftinoch bi VW of Stellantis) of aur Kooperatsjoonen (aaftinoch bi Renault). Di taust Aart es, dat en Firma en Wain konstruiaret en da tö en OEM forkoopet, dat des di salev bech


Det Eskilstuna Komuun (üüb Sweedsk: Eskilstuna kommun) as ian faan a komuunen uun det Södermanland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a nuurdwaast faan't prowins. Det hee 106.975 lidj (2020). At hoodsteed faan't komuun as Eskilstuna. Steeden Eskilstuna Torshälla Eskilstuna kommun Södermanland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Flen Komuun (üüb Sweedsk: Flens kommun) as ian faan a komuunen uun det Södermanland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a maden faan't prowins. Det hee 16.431 lidj (2020). At hoodsteed faan't komuun as Flen. Södermanland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Gnesta Komuun (üüb Sweedsk: Gnesta kommun) as ian faan a komuunen uun det Södermanland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a uast faan't prowins. Det hee 11.421 lidj (2020). At hoodsteed faan't komuun as Gnesta. Södermanland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Nyköping Komuun (üüb Sweedsk: Nyköpings kommun) as ian faan a komuunen uun det Södermanland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüduast faan't prowins. Det hee 57.071 lidj (2020). At hoodsteed faan't komuun as Nyköping. Steeden Arnö Bergshammar Jönåker Nävekvarn Nyköping Sjösa Skeppsvik Stigtomta Svalsta Tystberga Vrena Södermanland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Oxelösund Komuun (üüb Sweedsk: Oxelösunds kommun) as ian faan a komuunen uun det Södermanland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüduast faan't prowins. Det hee 11.995 lidj (2020). At hoodsteed faan't komuun as Oxelösund. Södermanland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Strängnäs Komuun (üüb Sweedsk: Strängnäs kommun) as ian faan a komuunen uun det Södermanland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a nuurduast faan't prowins. Det hee 37.290 lidj (2020). At hoodsteed faan't komuun as Strängnäs. Södermanland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Trosa Komuun (üüb Sweedsk: Trosa kommun) as ian faan a komuunen uun det Södermanland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüduast faan't prowins. Det hee 14.309 lidj (2020). At hoodsteed faan't komuun as Trosa. Södermanland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Vingåker Komuun (üüb Sweedsk: Vingåkers kommun) as ian faan a komuunen uun det Södermanland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a waast faan't prowins. Det hee 9144 lidj (2020). At hoodsteed faan't komuun as Vingåker. Södermanland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Botkyrka Komuun (üüb Sweedsk: Botkyrka kommun) as ian faan a komuunen uun det Stockholm Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüd faan't prowins. Det hee 94.606 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Tumba. At komuun as dial faan det Stockholm Steedgebiit (Stockholms tätort). Steeddialen uun det Stockholm Steedgebiit Alby Fittja Hallunda-Norsborg Tullinge Öler Steeden Tumba, wat as mä det Salem Komuun diald. Norra Riksten Sibble Stockholm: County in Sweden, citypopulation.de


Det Danderyd Komuun (üüb Sweedsk: Danderyds kommun) as ian faan a komuunen uun det Stockholm Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a maden faan't prowins. Det hee 32.857 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Djursholm. At komuun as dial faan det Stockholm Steedgebiit (Stockholms tätort). Stockholm: County in Sweden, citypopulation.de


Det Ekerö Komuun (üüb Sweedsk: Ekerö kommun) as ian faan a komuunen uun det Stockholm Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a waast faan't prowins. Det hee 28.690 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Ekerö. Stockholm: County in Sweden, citypopulation.de


Det Haninge Komuun (üüb Sweedsk: Haninge kommun) as ian faan a komuunen uun det Stockholm Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüduast faan't prowins. Det hee 92.095 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Handen. At komuun as dial faan det Stockholm Steedgebiit (Stockholms tätort). Stockholm: County in Sweden, citypopulation.de


A Lycopodiaceae san det iansagst plaantenfamile uun det order Lycopodiales. Tuup mä Isoetales an Selaginellales hiar jo tu a Lycopodiopsida, diar al föör 420 miljoon juaren üüb a eerd wiar. Lycopodielloideae Brownseya – Lateristachys – Lycopodiella – Palhinhaea – Pseudolycopodiella Lycopodiastroideae Lycopodiastrum Lycopodioideae Austrolycopodium – Dendrolycopodium – Diphasiastrum – Diphasium – Lycopodiastrum – Lycopodium – Pseudodiphasium – Pseudolycopodium – Spinulum Huperzioideae Huperzia – Phlegmariurus – Phylloglossum Commonskategorii: Lycopodiaceae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Lycopodiaceae


A Isoetes of uk Isoëtes san det iansagst plaantenskööl uun det famile Isoetaceae an det order Isoetales. Tuup mä Lycopodiales an Selaginellales hiar jo tu a Lycopodiopsida, diar al föör 420 miljoon juaren üüb a eerd wiar. Diar hiar wel son 150 bit 180 slacher tu. Uun Madeleuroopa waaks diar man tau faan: Isoetes lacustris Isoetes echinospora I. lacustris I. echinospora Commonskategorii: Isoetes – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Isoetes


A Selaginella san det iansagst plaantenskööl uun det famile Selaginellaceae an det order Selaginellales. Tuup mä Lycopodiales an Isoetales hiar jo tu a Lycopodiopsida, diar al föör 420 miljoon juaren üüb a eerd wiar. Diar hiar son 700 slacher tu, huar man trii faan uun Euroopa waaks: Selaginella helvetica Selaginella selaginoides Selaginella denticulata S. helvetica S. selaginoides S. denticulata S. subg. Selaginella – S. subg. Boreoselaginella – S. subg. Pulviniella – S. subg. Ericetorum – S. subg. Heterostachys – S. subg. Stachygynandrum Commonskategorii: Selaginella – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Selaginella


Karlskoga as jü tweedgrutst stää önj e Prowins Örebro, Swärik. E stää läit önjt weesten foon e prowins, bai di Möckeln-Siie. Dåt heet 27.740 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Karlskoga Komuun. Sweden: Örebro, citypopulation.de


Kumla as jü treedgrutst stää önj e Prowins Örebro, Swärik. E stää läit önjt sööden foon e prowins. Dåt heet 17.253 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Kumla Komuun. Sweden: Örebro, citypopulation.de


Lindesberg as jü fiirdgrutst stää önj e Prowins Örebro, Swärik. E stää läit önjt nordååsten foon e prowins. Dåt heet 9718 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Lindesberg Komuun. Sweden: Örebro, citypopulation.de


Hallsberg as jü füftgrutst stää önj e Prowins Örebro, Swärik. E stää läit önjt sööden foon e prowins. Dåt heet 8482 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Hallsberg Komuun. Sweden: Örebro, citypopulation.de


At E 22 as det Euroopastruat 22. Hat as gud 5.000 kilomeetern lung an ferlääpt faan waast tu uast troch Nuurdeuroopa. At E 22 begant uun't huuwenstääd Holyhead uun Wales, lääpt troch Ingelun, a Neederlunen, Nuurdsjiisklun, (Damper Travemünde<->Trelleborg, TT-Liinje, Könangsliinje), Süüdsweeden, Letlun an Ruslun bit Moskau an noch widjer bit Ischim. Euroopastruaten san en näät faan wichtag struatenferbinjangen troch Euroopa bit iin uun Aasien. A enkelt lunen skel jodiar struaten uun en guden tustant hual, am di ferkiar troch Euroopa lachter tu maagin. Commonskategorii: E 22 – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: E 22 (sjiisk)


Degerfors as jü seekstgrutst stää önj e Prowins Örebro, Swärik. E stää läit önjt weesten foon e prowins. Dåt heet 7281 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Degerfors Komuun. Sweden: Örebro, citypopulation.de


Hällefors as jü oochtgrutst stää önj e Prowins Örebro, Swärik. E stää läit önjt nordweesten foon e prowins. Dåt heet 4459 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Hällefors Komuun. Sweden: Örebro, citypopulation.de


Askersund as jü njüügentgrutst stää önj e Prowins Örebro, Swärik. E stää läit önjt sööden foon e prowins bai e Vättern siie. Dåt heet 4181 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Askersund Komuun. Sweden: Örebro, citypopulation.de


Laxå as jü tiintgrutst stää önj e Prowins Örebro, Swärik. E stää läit önjt söödweesten foon e prowins. Dåt heet 3200 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Laxå Komuun. Sweden: Örebro, citypopulation.de


Det Huddinge Komuun (üüb Sweedsk: Huddinge kommun) as ian faan a komuunen uun det Stockholm Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüd faan't prowins. Det hee 112.848 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Huddinge. At komuun as dial faan det Stockholm Steedgebiit (Stockholms tätort). Stockholm: County in Sweden, citypopulation.de


Det Järfälla Komuun (üüb Sweedsk: Järfälla kommun) as ian faan a komuunen uun det Stockholm Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a waast faan't prowins. Det hee 79.990 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Jakobsberg. At komuun as dial faan det Stockholm Steedgebiit (Stockholms tätort). Stockholm: County in Sweden, citypopulation.de


Det Lidingö Komuun (üüb Sweedsk: Lidingö kommun) as ian faan a komuunen uun det Stockholm Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a maden faan't prowins. Det hee 48.123 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Lidingö. Stockholm: County in Sweden, citypopulation.de


Det Nacka Komuun (üüb Sweedsk: Nacka kommun) as ian faan a komuunen uun det Stockholm Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a maden faan't prowins. Det hee 105.189 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Nacka. At komuun as dial faan det Stockholm Steedgebiit (Stockholms tätort). Stockholm: County in Sweden, citypopulation.de


Det Norrtälje Komuun (üüb Sweedsk: Norrtälje kommun) as ian faan a komuunen uun det Stockholm Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a nuurduast faan't prowins. Det hee 62.622 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Norrtälje. Stockholm: County in Sweden, citypopulation.de


Det Nykvarn Komuun (üüb Sweedsk: Nykvarns kommun)) as ian faan a komuunen uun det Stockholm Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüdwaast faan't prowins. Det hee 11.014 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Nykvarn. Stockholm: County in Sweden, citypopulation.de


Det Nynäshamn Komuun (üüb Sweedsk: Nynäshamns kommun) as ian faan a komuunen uun det Stockholm Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüd faan't prowins. Det hee 28.575 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Nynäshamn. Stockholm: County in Sweden, citypopulation.de