En Elektroauto es en Automobiil, wat fan Elektromaskiinen öndrewen uur. Hok Aart fan Autos, elektrisk Wainer of sok me Jölingsmaskiin üs Jest üp Straat kemen es, weet nemen sa rocht. Aur en lung Tir wiar di Mensken man lefer me en Elektrowain önerwai, aurdat em en Bensiinmaskiin öndrai skul. Beeter waar dit me en Elektromotoor, di Starter, wat di Maskiin me en Baterii öndrai kür. Sa heer di Elektrotechnik di Bensiinwain holpen, dat di üp Fet kum kür. Di Forskel es fuaral, hur di Energii fuar di Maskiinen fan kumt. En Auto me Brenstofseli ken wakerer āpfelt uur, en dit kumt me jen Leering fiiđer üs di miist Bateriiautos. En Auto fan di Merelklas nemt ombi 800 Gram Weeterstof fuar 100 km, dit jit, dat dit me 5 kg binai 600 km fiir lapt. Wan em muar üs jen Brenstofseli heer, ken em uk muar Maskiinenkraft leenger omseet üs me Bateriien. Me en Bateriienauto ken em muar Stroom rekuperiari, en em kan sin Stroom itüüs maaki. Weeterstof let höm ek sa iinfach maaki en fuaral uk forwaari. Hat jeft fuaral trii Aarten: Elektroauto me Baterii: Stroom fan't Nat, en Winjkraft- of Photovoltāikönlaag uur iin ön en Baterii leeren. Di Maskiin


Di Sono Sion es en Elektroauto, wat Sono Motors forsprakt. Di Wain ken fan't Stroomnat sa üs uk fan ain Solaarpaneeli ön di Karoserii āpleeren uur. Sent 2012 aarberi di Grünjliiers fan ön jaar Sion. Ön di Jaaren 2016 en 2017 kür aur Crowdfunding-Kampagnen muar üs 2 Milljoonen Euro fuar dit Omseeten en Proototypen saamlet uur. Ön di Juuli 2016 waar di Reekner-Skeltern fan di SION weeget Sent August 2017 jeft et tau Proototypen fan di SION, wat bi Roding Automobile becht uuren sen. Ja skel sa temelk sa wiis üs di SION achterön becht uur. Dit Auto skel man jit forbeetert uur, bit dat dit becht uur. Di SION uur ön twelef Staten ön Euroopa tö Proof köört, en diarbi wel em di Failen ütfinj en eeđer di Kritiik fan di Liren hiir. Ön di Hārefst fan 2017 heer di Seerienaarber bigent. Di Crashtest skel 2019 maaket uur, en diarbi wel em hol fjuur Stiaren eeđer di NCAP Standard haa wel. Seerienproduktsjoon en dit Forkoopin skel uk 2019 ön Gang kum. 2017 sen hok Investooren tö Sono Motors kemen, sa üs di Grünjliier fan di Energiitiinstler Juwi en di Böllinger Gruppe. Di 9. Mai 2018 waar bikeent dönen, dat


Di Toyota Mirai es en PKW me fjuur Plaatsen, wat me Weeterstof aur en Brenstofseli en Baterii āpleert, hur di Stroom fuar en Elektromootor fan kumt. Dit Auto jert tö di hooger Merelklas, en es, sa üs Toyota sair, dit jest Brenstofselenauto, wat üs gurt Seerie becht uur. Di Mirai waar 2014 fuarstelt, di 15. Detsember 2014 waar di jest Mirai ön Japan forkoopet. Ön Dütsklön kām di jest Wain diarfan ön di Septembermuun 2015 üp Straat.. Bit tö dit Jen fan 2016 waar 2.840 Mirai becht, en diarfan ging 1.500 naa Japan, 2.200 naa di U.S.A. sa üs 30 naa Dütsklön.. Bit tö dit Jen fan 2017 waar ombi 5.300 Mirai forkoopet. Bit tö di Januwaari fan 2018 kür 3.000 Autos naa Kalifornien forkoopet uur, en diarfan kām Toyota bi Autos me Brenstofselen üp 80% fan di Marker diarfuar. Dit Uurt "Mirai" es japānsk en jit sa fuul üs Tökumst. Toyota heer al 1992 me dit Ütteenken fan Autos me Weeterstof bigent. Di jest Proototypen waar 2001 üs Toyota FCHV fuarstelt. Ön Japan helpt di Regiaring, dat des Autos üp Wai kum. Di japānsk Premierminister Shinzō Abe heer 2014 forspreeken, dat ark Weeterstofauto me omreeknet 14.000 Euro subventsjoniaret uur


Tseerium as en cheemisk element mä det ufkörtang Ce an det atoomnumer 58. Hat hiart tu a lantaniiden an diarmä tu a raar eerden. Rian Tseerium SIMS-Spektrum faan Cer Cer(III)-kloriid Cer(IV)-sulfaat Ammoniumcer(IV)-nitraat Commonskategorii: Tseerium – Saamlang faan bilen of filmer Harry H. Binder: Lexikon der chemischen Elemente. S. Hirzel Verlag, Stuttgart 1999, ISBN 3-7776-0736-3. A taalen uun't infobox kem miast faan www.webelements.com (Cer). CIAAW, Standard Atomic Weights Revised 2013. N. N. Greenwood, A. Earnshaw: Chemie der Elemente. 1. aplaag. VCH, Weinheim 1988, ISBN 3-527-26169-9, S. 1579. Robert C. Weast (Hrsg.): CRC Handbook of Chemistry and Physics. CRC (Chemical Rubber Publishing Company), Boca Raton 1990, ISBN 0-8493-0470-9, S. E-129 bis E-145. Wäärser uun g/mol an cgs-ianhaiden. Amreegent tu SI-wäärs. Yiming Zhang, Julian R. G. Evans, Shoufeng Yang: Corrected Values for Boiling Points and Enthalpies of Vaporization of Elements in Handbooks. Uun: Journal of Chemical & Engineering Data. 56, 2011, S. 328–337, doi:10.1021/je1011086. Iindraanj tu Cer, Späne uun't GESTIS-dootenbeenk faan't IFA, ufrepen di 2. April 2018 (mä JavaScript).


Praseodüüm as en cheemisk element mä det ufkörtang Pr an det atoomnumer 59. Hat hiart tu a lantanoiden. Di nööm komt faan't greks πράσινος prásinos „green“, an δίδυμος didymos „twanlang“ (twanlang faan lantaan). SIMS-spektrum faan a isotoopen Elektroonenskel Rian praseodüüm Praseodüüm glääs Commonskategorii: Praseodüüm – Saamlang faan bilen of filmer Harry H. Binder: Lexikon der chemischen Elemente. S. Hirzel Verlag, Stuttgart 1999, ISBN 3-7776-0736-3. A taalen för't infobox kem miast faan www.webelements.com . IUPAC, Standard Atomic Weights Revised v2 (Memento faan di 3. Marts 2016 uun't Internet Archive). CIAAW, Standard Atomic Weights Revised 2013. N. N. Greenwood, A. Earnshaw: Chemie der Elemente. 1. aplaag. VCH, Weinheim 1988, ISBN 3-527-26169-9, S. 1579. Robert C. Weast (Hrsg.): CRC Handbook of Chemistry and Physics. CRC (Chemical Rubber Publishing Company), Boca Raton 1990, ISBN 0-8493-0470-9, S. E-129 bit E-145. Wäärser diar uun g/mol an uun cgs-ianhaiden. Heer amreegent tu SI-wäärs. Yiming Zhang, Julian R. G. Evans, Shoufeng Yang: Corrected Values for Boiling Points and Enthalpies of Vaporization of Elements in Handbooks. Uun: Journal of Chemical & Engineering Data. 56, 2011, S. 328–337; doi:10.1021/je1011086. Dootenbleed Praseodymium, powder bi Sigma-Aldrich, ufrepen di 26. April 2017.


Neodüüm as en cheemisk element mä det ufkörtang Nd an det atoomnumer 60. Hat hiart tu a lantanoiden. Di nööm komt faan't greks νέος neos ‚nei‘, an δίδυμος didymos ‚twanlang‘ (twanlang faan lantaan). SIMS-spektrum faan a isotoopen Elektroonenskel Rian neodüüm Neodüüm glääs Commonskategorii: Neodüüm – Saamlang faan bilen of filmer Harry H. Binder: Lexikon der chemischen Elemente. S. Hirzel Verlag, Stuttgart 1999, ISBN 3-7776-0736-3. A taalen för't infobox kem miast faan www.webelements.com . CIAAW, Standard Atomic Weights Revised 2013. N. N. Greenwood, A. Earnshaw: Chemie der Elemente. 1. aplaag. VCH, Weinheim 1988, ISBN 3-527-26169-9, S. 1579. Robert C. Weast (Hrsg.): CRC Handbook of Chemistry and Physics. CRC (Chemical Rubber Publishing Company), Boca Raton 1990, ISBN 0-8493-0470-9, S. E-129 bit E-145. Wäärser diar san uun g/mol an uun cgs-ianhaiden. Heer amgreegent tu SI-wäärs. Yiming Zhang, Julian R. G. Evans, Shoufeng Yang: Corrected Values for Boiling Points and Enthalpies of Vaporization of Elements in Handbooks. Uun: Journal of Chemical & Engineering Data. 56, 2011, S. 328–337; doi:10.1021/je1011086. Iindraanj tu Neodym, Pulver uun't GESTIS-dootenbeenk faan't IFA, ufrepen di 26. April 2017 (mä JavaScript).


Promeetium as en raadioaktiif cheemisk element mä det ufkörtang Pm an det atoomnumer 61. Hat hiart tu a lantanoiden. SIMS-spektrum faan a isotoopen Elektroonenskel Commonskategorii: Promeetium – Saamlang faan bilen of filmer Harry H. Binder: Lexikon der chemischen Elemente, S. Hirzel Verlag, Stuttgart 1999, ISBN 3-7776-0736-3, S. 487–491. A taalen för't infobox kem miast faan www.webelements.com . N. N. Greenwood und A. Earnshaw: Chemie der Elemente, 1. aplaag, VCH, Weinheim 1988, ISBN 3-527-26169-9, S. 1579. Weigel: Chemie des Promethiums, S. 577. Weigel: Chemie des Promethiums, S. 578. Faan detdiar element witj wi ei, hü gefeerelk det as.


Samaarium as en cheemisk element mä det ufkörtang Sm an det atoomnumer 62. Hat hiart tu a lantanoiden. SIMS-spektrum faan a isotoopen Elektroonenskel Rian samaarium Samaarium strimler Commonskategorii: Samaarium – Saamlang faan bilen of filmer Harry H. Binder: Lexikon der chemischen Elemente. S. Hirzel Verlag, Stuttgart 1999, ISBN 3-7776-0736-3. A taalen för't infobox kem miast faan www.webelements.com . CIAAW, Standard Atomic Weights Revised 2013. N. N. Greenwood, A. Earnshaw: Chemie der Elemente. 1. aplaag. VCH, Weinheim 1988, ISBN 3-527-26169-9, S. 1579. Robert C. Weast (Hrsg.): CRC Handbook of Chemistry and Physics. CRC (Chemical Rubber Publishing Company), Boca Raton 1990, ISBN 0-8493-0470-9, S. E-129 bit E-145. Wäärser diar uun g/mol an uun cgs-ianhaiden. Heer amreegent tu SI-wäärs. Yiming Zhang, Julian R. G. Evans, Shoufeng Yang: Corrected Values for Boiling Points and Enthalpies of Vaporization of Elements in Handbooks. Uun: Journal of Chemical & Engineering Data. 56, 2011, S. 328–337, doi:10.1021/je1011086. Norikazu Kinoshita u. a.: A Shorter 146Sm Half-Life Measured and Implications for 146Sm-142Nd Chronology in the Solar System. Uun: Science. Vol 335, Issue 6076, 30. Marts 2012, S. 1614–1617. (PDF; 4,3 MB) Dootenbleed Samarium Pulver bi Merck, ufrepen di 26. April 2017.


Euroopium as en cheemisk element mä det ufkörtang Eu an det atoomnumer 63. Hat hiart tu a lantanoiden. SIMS-spektrum faan a isotoopen Elektroonenskel Rian euroopium Commonskategorii: Euroopium – Saamlang faan bilen of filmer Harry H. Binder: Lexikon der chemischen Elemente. S. Hirzel Verlag, Stuttgart 1999, ISBN 3-7776-0736-3. A taalen för't infobox kem miast faan www.webelements.com . CIAAW, Standard Atomic Weights Revised 2013. N. N. Greenwood, A. Earnshaw: Chemie der Elemente. 1. aplaag. VCH, Weinheim 1988, ISBN 3-527-26169-9, S. 1579. Robert C. Weast (Hrsg.): CRC Handbook of Chemistry and Physics. CRC (Chemical Rubber Publishing Company), Boca Raton 1990, ISBN 0-8493-0470-9, S. E-129 bit E-145. Wäärser diar uun g/mol an uun cgs-ianhaiden. Heer amreegent tu SI-wäärs. Yiming Zhang, Julian R. G. Evans, Shoufeng Yang: Corrected Values for Boiling Points and Enthalpies of Vaporization of Elements in Handbooks. Uun: Journal of Chemical & Engineering Data. 56, 2011, S. 328–337, doi:10.1021/je1011086. Iindraanj tu Europium uun't GESTIS-dootenbeenk faan't IFA, ufrepen di 26. April 2017 (mä JavaScript).


Gadoliinium as en cheemisk element mä det ufkörtang Gd an det atoomnumer 64. Hat hiart tu a lantanoiden. Hat as näämd efter Johan Gadolin. SIMS-spektrum faan a isotoopen Elektroonenskel Rian gadoliinium Johan Gadolin Commonskategorii: Gadoliinium – Saamlang faan bilen of filmer Harry H. Binder: Lexikon der chemischen Elemente, S. Hirzel Verlag, Stuttgart 1999, ISBN 3-7776-0736-3. A taalen för't infobox kem miast faan www.webelements.com . CIAAW, Standard Atomic Weights Revised 2013. N. N. Greenwood und A. Earnshaw: Chemie der Elemente, 1. aplaag, VCH, Weinheim 1988, ISBN 3-527-26169-9, S. 1579. Weast, Robert C. (ed. in chief): CRC Handbook of Chemistry and Physics. CRC (Chemical Rubber Publishing Company), Boca Raton 1990. S. E-129 bit E-145. ISBN 0-8493-0470-9. Wäärser diar uun g/mol an uun cgs-ianhaiden. Heer amreegent tu SI-wäärs. Yiming Zhang, Julian R. G. Evans, Shoufeng Yang: Corrected Values for Boiling Points and Enthalpies of Vaporization of Elements in Handbooks. Uun: Journal of Chemical & Engineering Data. 56, 2011, S. 328–337, doi:10.1021/je1011086. Iindraanj tu Gadolinium, Pulver uun't GESTIS-dootenbeenk faan't IFA, ufrepen di 26. April 2017 (mä JavaScript).


Terbium as en cheemisk element mä det ufkörtang Tb an det atoomnumer 65. Hat hiart tu a lantanoiden. Hat as näämd efter Ytterby uun Sweeden, jüst so üs Ütrium, Üterbium an Erbium. SIMS-spektrum faan a isotoopen Elektroonenskel Rian terbium Miin uun Ytterby Gadolinit / Ytterbit Sleeben Gadolinit(Y) Commonskategorii: Terbium – Saamlang faan bilen of filmer A taalen för't infobox kem miast faan www.webelements.com . CIAAW, Standard Atomic Weights Revised 2013. N. N. Greenwood, A. Earnshaw: Chemie der Elemente. 1. aplaag. VCH, Weinheim 1988, ISBN 3-527-26169-9, S. 1579. Robert C. Weast (Hrsg.): CRC Handbook of Chemistry and Physics. CRC (Chemical Rubber Publishing Company), Boca Raton 1990, ISBN 0-8493-0470-9, S. E-129 bit E-145. Wäärser diar uun g/mol an uun cgs-ianhaiden. Heer amreegent tu SI-wäärs. Yiming Zhang, Julian R. G. Evans, Shoufeng Yang: Corrected Values for Boiling Points and Enthalpies of Vaporization of Elements in Handbooks. Uun: Journal of Chemical & Engineering Data. 56, 2011, S. 328–337, doi:10.1021/je1011086. Dootenbleed Terbium bi Sigma-Aldrich, ufrepen di 26. April 2017.


Düsproosium as en cheemisk element mä det ufkörtang Dy an det atoomnumer 66. Hat hiart tu a lantanoiden. SIMS-spektrum faan a isotoopen Elektroonenskel Rian düsproosium Düsproosium Commonskategorii: Düsproosium – Saamlang faan bilen of filmer Harry H. Binder: Lexikon der chemischen Elemente. S. Hirzel Verlag, Stuttgart 1999, ISBN 3-7776-0736-3. A taalen för't infobox kem miast faan www.webelements.com . CIAAW, Standard Atomic Weights Revised 2013. N. N. Greenwood, A. Earnshaw: Chemie der Elemente. 1. aplaag. VCH, Weinheim 1988, ISBN 3-527-26169-9, S. 1579. Robert C. Weast (Hrsg.): CRC Handbook of Chemistry and Physics. CRC (Chemical Rubber Publishing Company), Boca Raton 1990, ISBN 0-8493-0470-9, S. E-129 bit E-145. Wäärser diar uun g/mol an uun cgs-ianhaiden. Heer amreegent tu SI-wäärs. Yiming Zhang, Julian R. G. Evans, Shoufeng Yang: Corrected Values for Boiling Points and Enthalpies of Vaporization of Elements in Handbooks. Uun: Journal of Chemical & Engineering Data. 56, 2011, S. 328–337, doi:10.1021/je1011086. Iindraanj tu Dysprosium, Pulver uun't GESTIS-dootenbeenk faan't IFA, ufrepen di 26. April 2017 (mä JavaScript).


Holmium as en cheemisk element mä det ufkörtang Ho an det atoomnumer 67. Hat hiart tu a lantanoiden. SIMS-spektrum faan a isotoopen Elektroonenskel Rian holmium Holmium Commonskategorii: Holmium – Saamlang faan bilen of filmer Harry H. Binder: Lexikon der chemischen Elemente. S. Hirzel Verlag, Stuttgart 1999, ISBN 3-7776-0736-3. A taalen för't infobox kem miast faan www.webelements.com . IUPAC, Standard Atomic Weights Revised v2 (Memento faan di 3. Marts 2016 uun't Internet Archive). CIAAW, Standard Atomic Weights Revised 2013. N. N. Greenwood, A. Earnshaw: Chemie der Elemente. 1. aplaag. VCH, Weinheim 1988, ISBN 3-527-26169-9, S. 1579. Robert C. Weast (Hrsg.): CRC Handbook of Chemistry and Physics. CRC (Chemical Rubber Publishing Company), Boca Raton 1990, ISBN 0-8493-0470-9, S. E-129 bit E-145. Wäärser diar uun g/mol an uun cgs-ianhaiden. Heer amreegent tu SI-wäärs. Yiming Zhang, Julian R. G. Evans, Shoufeng Yang: Corrected Values for Boiling Points and Enthalpies of Vaporization of Elements in Handbooks. Uun: Journal of Chemical & Engineering Data. 56, 2011, S. 328–337, doi:10.1021/je1011086. Iindraanj tu Holmium, Pulver uun't GESTIS-dootenbeenk faan't IFA, ufrepen di 26. April 2017 (mä JavaScript).


Erbium as en cheemisk element mä det ufkörtang Er an det atoomnumer 68. Hat hiart tu a lantanoiden. Di nööm komt faan det miin Ytterby uun Sweeden. Jüst so üs för üterbium, terbium an ütrium. SIMS-spektrum faan a isotoopen Elektroonenskel Rian erbium Erbium glääs Miin Ytterby Commonskategorii: Erbium – Saamlang faan bilen of filmer Harry H. Binder: Lexikon der chemischen Elemente. S. Hirzel Verlag, Stuttgart 1999, ISBN 3-7776-0736-3. A taalen för't infobox kem miast faan www.webelements.com . CIAAW, Standard Atomic Weights Revised 2013. N. N. Greenwood, A. Earnshaw: Chemie der Elemente. 1. aplaag. VCH, Weinheim 1988, ISBN 3-527-26169-9, S. 1579. Robert C. Weast (Hrsg.): CRC Handbook of Chemistry and Physics. CRC (Chemical Rubber Publishing Company), Boca Raton 1990, ISBN 0-8493-0470-9, S. E-129 bit E-145. Wäärser diar uun g/mol an uun cgs-ianhaiden. Heer amreegent tu SI-wäärs. Yiming Zhang, Julian R. G. Evans, Shoufeng Yang: Corrected Values for Boiling Points and Enthalpies of Vaporization of Elements in Handbooks. Uun: Journal of Chemical & Engineering Data. 56, 2011, S. 328–337, doi:10.1021/je1011086. Iindraanj tu Erbium, Pulver uun't GESTIS-dootenbeenk faan't IFA, ufrepen di 02. April 2018 (mä JavaScript).


Tuulium as en cheemisk element mä det ufkörtang Tm an det atoomnumer 69. Hat hiart tu a lantanoiden. SIMS-spektrum faan a isotoopen Elektroonenskel Rian tuulium Commonskategorii: Tuulium – Saamlang faan bilen of filmer Harry H. Binder: Lexikon der chemischen Elemente. S. Hirzel Verlag, Stuttgart 1999, ISBN 3-7776-0736-3. A taalen för't infobox kem miast faan www.webelements.com . IUPAC, Standard Atomic Weights Revised v2 (Memento faan di 3. Marts 2016 uun't Internet Archive). CIAAW, Standard Atomic Weights Revised 2013. N. N. Greenwood, A. Earnshaw: Chemie der Elemente. 1. aplaag. VCH, Weinheim 1988, ISBN 3-527-26169-9, S. 1579. Robert C. Weast (Hrsg.): CRC Handbook of Chemistry and Physics. CRC (Chemical Rubber Publishing Company), Boca Raton 1990, ISBN 0-8493-0470-9, S. E-129 bit E-145. Wäärser diar uun g/mol an uun cgs-ianhaiden. Heer amreegent tu SI-wäärs. Yiming Zhang, Julian R. G. Evans, Shoufeng Yang: Corrected Values for Boiling Points and Enthalpies of Vaporization of Elements in Handbooks. Uun: Journal of Chemical & Engineering Data. 56, 2011, S. 328–337, doi:10.1021/je1011086. Dootenbleed Thulium, powder bi Sigma-Aldrich, ufrepen di 26. April 2017.


Üterbium as en cheemisk element mä det ufkörtang Yb an det atoomnumer 70. Hat hiart tu a lantanoiden. Jüst so üs ütrium, terbium an erbium hää det element hör nööm efter det miin Ytterby uun Sweeden. SIMS-spektrum faan a isotoopen Elektroonenskel Rian üterbium Det miin Ytterby Commonskategorii: Üterbium – Saamlang faan bilen of filmer Harry H. Binder: Lexikon der chemischen Elemente. S. Hirzel Verlag, Stuttgart 1999, ISBN 3-7776-0736-3. A taalen för't infobox kem miast faan www.webelements.com . Standard Atomic Weight of Ytterbium Revised, 24 Aug 2015 16:53 ciaaw.org iupac.org. N. N. Greenwood, A. Earnshaw: Chemie der Elemente. 1. aplaag. VCH, Weinheim 1988, ISBN 3-527-26169-9, S. 1579. Robert C. Weast (Hrsg.): CRC Handbook of Chemistry and Physics. CRC (Chemical Rubber Publishing Company), Boca Raton 1990, ISBN 0-8493-0470-9, S. E-129 bit E-145. Wäärser diar uun g/mol an uun cgs-ianhaiden. Heer amreegent tu SI-wäärs. Yiming Zhang, Julian R. G. Evans, Shoufeng Yang: Corrected Values for Boiling Points and Enthalpies of Vaporization of Elements in Handbooks. Uun: Journal of Chemical & Engineering Data. 56, 2011, S. 328–337, doi:10.1021/je1011086. Dootenbleed Ytterbium bi Sigma-Aldrich, ufrepen di 26. April 2017.


Toorium as en cheemisk element mä det ufkörtang Th an det atoomnumer 90. Hat hiart tu a aktinoiden. SIMS-spektrum faan a isotoopen Elektroonenskel Toorium blik Linsen mä tooriumglääs Commonskategorii: Toorium – Saamlang faan bilen of filmer Harry H. Binder: Lexikon der chemischen Elemente. S. Hirzel Verlag, Stuttgart 1999, ISBN 3-7776-0736-3. A taalen för't infobox kem miast faan www.webelements.com . IUPAC, Standard Atomic Weights Revised v2 (Memento faan di 3. Marts 2016 uun't Internet Archive). CIAAW, Standard Atomic Weights Revised 2013. Iindraanj tu CAS-Nr. 7440-29-1 uun't GESTIS-dootenbeenk faan't IFA, ufrepen di 5. April 2008 (mä JavaScript). (ütjden faan) David R. Lide: CRC Handbook of Chemistry and Physics. 90. aplaag. (uun't näät: 2010), CRC Press/Taylor and Francis, Boca Raton, FL, Magnetic Susceptibility of the Elements and Inorganic Compounds, S. 4-147. Wäärser diar uun g/mol an uun cgs-ianhaiden. Heer amreegent tu SI-wäärs. Faan detdiar element witj wi ei, hü gefeerelk det as.


Protaktiinium as en cheemisk element mä det ufkörtang Pa an det atoomnumer 91. Hat hiart tu a aktinoiden. Elektroonenskel Protaktiinium 233 Commonskategorii: Protaktiinium – Saamlang faan bilen of filmer Harry H. Binder: Lexikon der chemischen Elemente. S. Hirzel Verlag, Stuttgart 1999, ISBN 3-7776-0736-3. A taalen för't infobox kem miast faan www.webelements.com . CIAAW, Standard Atomic Weights Revised 2013. Faan detdiar element witj wi ei, hü gefeerelk det as.


At Mag of Nuurdelk Steegmag (Culex pipiens) hiart tu a insekten an as di slach faan Steegmagen (Culicidae), diar uun Euroopa för't miast apdaaget. Uun Madeleuroopa lewe amanbi 100 slacher faan magen. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Magen Wikispecies hää en artiikel tu: Magen


Neptuunium as en cheemisk element mä det ufkörtang Np an det atoomnumer 93. Hat hiart tu a aktinoiden. Elektroonenskel Neptuuniumoksiiden Commonskategorii: Neptuunium – Saamlang faan bilen of filmer Harry H. Binder: Lexikon der chemischen Elemente, S. Hirzel Verlag, Stuttgart 1999, ISBN 3-7776-0736-3, S. 413–419. A taalen för't infobox kem miast faan www.webelements.com . A. F. Holleman, E. Wiberg, N. Wiberg: Lehrbuch der Anorganischen Chemie. 102. Auflage. de Gruyter, Berlin 2007, ISBN 978-3-11-017770-1, S. 2149. Faan detdiar element witj wi ei, hü gefeerelk det as.


Plutoonium as en cheemisk element m det ufkörtang Pu an det atoomnumer 94. Hat hiart tu a aktinoiden. Hat as näämd efter di planeet Pluuto. Plutoonium koon klüüwet wurd an woort brükt för atoomstruumuunlaagen. Elektroonenskel Plutoonium Apliaset plutooniumoksiiden En plutoonium"pellet" (238Pu) gleut bi't ütjenööderfaalen Commonskategorii: Plutoonium – Saamlang faan bilen of filmer Harry H. Binder: Lexikon der chemischen Elemente. S. Hirzel Verlag, Stuttgart 1999, ISBN 3-7776-0736-3, S. 469–476. A taalen för't infobox kem miast faan www.webelements.com . (ütjden faan) David R. Lide: CRC Handbook of Chemistry and Physics. 90. aplaag. (uun't näät: 2010), CRC Press/Taylor and Francis, Boca Raton, FL, Magnetic Susceptibility of the Elements and Inorganic Compounds, S. 4-145. Wäärser diar uun g/mol an uun cgs-ianhaiden. Heer amreegent tu SI-wäärs.


Ameriitsium as en konstelk ütjwerket cheemisk element mä det ufkörtang Am an det atoomnumer 95. Hat hiart tu a aktinoiden. Elektroonenskel Ameriitsium Ameriitsium woort uun riakmeldern iinsaat Ameriitsium "knoop" Commonskategorii: Ameriitsium – Saamlang faan bilen of filmer A taalen för't infobox kem miast faan www.webelements.com . Harry H. Binder: Lexikon der chemischen Elemente, S. Hirzel Verlag, Stuttgart 1999, ISBN 3-7776-0736-3, S. 18–23. Robert C. Weast (Hrsg.): CRC Handbook of Chemistry and Physics. CRC (Chemical Rubber Publishing Company), Boca Raton 1990, ISBN 0-8493-0470-9, S. E-129 bit E-145. Wäärser diar uun g/mol an uun cgs-ianhaiden. Heer amreegent tu SI-wäärs. Faan detdiar element witj wi ei, hü gefeerelk det as.


Kuurium as en konstelk cheemisk element mä det ufkörtang Cm an det atoomnumer 96. Hat as näämd efter Pierre an Marie Curie. Ütjfünjen hää det oober Glenn Seaborg uun't juar 1944. Kuurium as en salwer-witj raadioaktiif metal. Hat komt uun a natüür ei föör. Elektroonenskel Marie Curie Pierre Curie Glenn T. Seaborg Commonskategorii: Kuurium – Saamlang faan bilen of filmer A taalen för't infobox kem miast faan www.webelements.com . A. F. Holleman, E. Wiberg, N. Wiberg: Lehrbuch der Anorganischen Chemie. 102. Auflage. de Gruyter, Berlin 2007, ISBN 978-3-11-017770-1, S. 2149. Harry H. Binder: Lexikon der chemischen Elemente, S. Hirzel Verlag, Stuttgart 1999, ISBN 3-7776-0736-3, S. 174–178. Faan detdiar element witj wi ei, hü gefeerelk det as.


Berkeelium as en konstelk ütjwerket cheemisk element mä det ufkörtang Bk an det atoomnumer 97. Hat hiart tu a aktinoiden. Hör nööm hää't efter det stääd Berkeley uun Kalifornien. Elektroonenskel Berkeelium Uun detdiar cyclotron as Ameriitsium beskööden wurden, am dat diar Berkeelium bi ütjkaam Commonskategorii: Berkeelium – Saamlang faan bilen of filmer A taalen för't infobox kem miast faan: David E. Hobart and Joseph R. Peterson: Berkelium; uun: Lester R. Morss, Norman M. Edelstein, Jean Fuger (Hrsg.): The Chemistry of the Actinide and Transactinide Elements, Springer, Dordrecht 2006; ISBN 1-4020-3555-1, S. 1444–1498 (doi:10.1007/1-4020-3598-5_10). Hobart, Peterson (2006), S. 1482. Faan detdiar element witj wi ei, hü gefeerelk det as.


Kalifornium as en konstelk ütjwerket cheemisk element mä det ufkörtang Cf an det atoomnumer 98. Hat hiart tu a aktinoiden. Elektroonenskel Kalifornium Commonskategorii: Kalifornium – Saamlang faan bilen of filmer A taalen för't infobox kem miast faan: Richard G. Haire: Californium, uun: Lester R. Morss, Norman M. Edelstein, Jean Fuger (Hrsg.): The Chemistry of the Actinide and Transactinide Elements, Springer, Dordrecht 2006; ISBN 1-4020-3555-1, S. 1499–1576 (doi:10.1007/1-4020-3598-5_11). Faan detdiar element witj wi ei, hü gefeerelk det as.


Einsteinium as en konstelk ütjwerket cheemisk element mä det ufkörtang Es an det atoomnumer 99. Hat hiart tu a aktinoiden. Hat as näämd efter Albert Einstein. Elektroonenskel Albert Einstein Einsteinium 253 Commonskategorii: Einsteinium – Saamlang faan bilen of filmer A taalen för't infobox kem miast faan: Richard G. Haire: Einsteinium, uun: Lester R. Morss, Norman M. Edelstein, Jean Fuger (Hrsg.): The Chemistry of the Actinide and Transactinide Elements, Springer, Dordrecht 2006; ISBN 1-4020-3555-1, S. 1577–1620. Faan detdiar element witj wi ei, hü gefeerelk det as.


Fermium as en konstelk ütjwerket cheemisk element mä det ufkörtang Fm an det atoomnumer 100. Hat hiart tu a aktinoiden. Hör nööm hää't efter Enrico Fermi. Di iarst nööm wiar Unnilnilium (Unn). Elektroonenskel Enrico Fermi En legiarang faan fermium mä üterbium Commonskategorii: Fermium – Saamlang faan bilen of filmer A taalen för't infobox kem miast faan: Robert J. Silva: Fermium, Mendelevium, Nobelium, and Lawrencium, uun: Lester R. Morss, Norman M. Edelstein, Jean Fuger (Hrsg.): The Chemistry of the Actinide and Transactinide Elements, Springer, Dordrecht 2006; ISBN 1-4020-3555-1, S. 1621–1651. Faan detdiar element witj wi ei, hü gefeerelk det as.


Mendeleewium as en konstelk ütjwerket cheemisk element mä det ufkörtang Md an det atoomnumer 101. Hat hiart tu a aktinoiden. Hör nööm hää't efter Dmitri Mendelejew. Di iarst nööm wiar Unnilunium (Unu). Elektroonenskel Dmitri Iwanowitsch Mendelejew Commonskategorii: Mendeleewium – Saamlang faan bilen of filmer A taalen för't infobox kem miast faan: Robert J. Silva: Fermium, Mendelevium, Nobelium, and Lawrencium, uun: Lester R. Morss, Norman M. Edelstein, Jean Fuger (Hrsg.): The Chemistry of the Actinide and Transactinide Elements, Springer, Dordrecht 2006; ISBN 1-4020-3555-1, S. 1621–1651. Faan detdiar element witj wi ei, hü gefeerelk det as.


Nobeelium as en konstelk ütjwerket cheemisk element mä det ufkörtang No an det atoomnumer 102. Hat hiart tu a aktinoiden. Hör nööm hää't efter Alfred Nobel. Di iarst nööm wiar Unnilbium (Unb). Elektroonenskel Alfred Nobel Commonskategorii: Nobeelium – Saamlang faan bilen of filmer A taalen för't infobox kem miast faan: Robert J. Silva: Fermium, Mendelevium, Nobelium, and Lawrencium, uun: Lester R. Morss, Norman M. Edelstein, Jean Fuger (Hrsg.): The Chemistry of the Actinide and Transactinide Elements, Springer, Dordrecht 2006; ISBN 1-4020-3555-1, S. 1621–1651. Faan detdiar element witj wi ei, hü gefeerelk det as.


Tallium as en cheemisk element mä det ufkörtang Tl an det atoomnumer 81. Hat as en metal uun't boorskööl an liket luad. Hat as böös giftag. SIMS-spektrum faan a isotoopen Elektroonenskel Rian tallium Commonskategorii: Tallium – Saamlang faan bilen of filmer Harry H. Binder: Lexikon der chemischen Elemente. S. Hirzel, Stuttgart 1999, ISBN 3-7776-0736-3. A taalen för't infobox kem miast faan www.webelements.com . Michael E. Wieser, Tyler B. Coplen: Atomic weights of the elements 2009 (IUPAC Technical Report). Uun: Pure and Applied Chemistry. 2010, S. 1, doi:10.1351/PAC-REP-10-09-14. CIAAW, Standard Atomic Weights Revised 2013. Robert C. Weast (Hrsg.): CRC Handbook of Chemistry and Physics. CRC (Chemical Rubber Publishing Company), Boca Raton 1990, ISBN 0-8493-0470-9, S. E-129 bit E-145. Wäärser diar uun g/mol an uun cgs-ianhaiden. Heer amreegent tu SI-wäärs. Yiming Zhang, Julian R. G. Evans, Shoufeng Yang: Corrected Values for Boiling Points and Enthalpies of Vaporization of Elements in Handbooks. Uun: Journal of Chemical & Engineering Data. 56, 2011, S. 328–337, doi:10.1021/je1011086. Iindraanj tu Thallium uun't GESTIS-dootenbeenk faan't IFA, ufrepen di 9. August 2016 (mä JavaScript). Iindrach tu Thallium uun't Classification and Labelling Inventory faan't Europeesk Chemikaalienagentuur (ECHA), ufrepen di 1. August 2016.


Echt Wespen (Vespinae) san en onerfamile faan a Wespen (Vespidae) mä 61 slacher. Uun Madeleuroopa jaft at 11 slacher. Dolichovespula Provespa Vespa Vespula Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Wespen Wikispecies hää en artiikel tu: Echt Wespen


A Bludspütjer (Carabus cancellatus) as en insekt uun det famile faan a Skelebleeden (Carabidae). Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Bludspütjern Wikispecies hää en artiikel tu: Bludspütjern


Skelebleeden (Carabidae) san en famile faan Kraaben (Insekten), huar't alian uun Euroopa 750 slacher faan jaft. Üüb a hialer welt san't muar üs 40.000 slacher. Apotominae – Brachininae – Broscinae – Carabinae – Cicindinae – Elaphrinae – Gehringiinae – Harpalinae – Hiletinae – Loricerinae – Melaeninae – Migadopinae – Nebriinae – Nototylinae – Omophroninae – Patrobinae – Paussinae – Psydrinae – Rhysodinae – Scaritinae – Siagoninae – Trechinae – †Conjunctiinae – †Protorabinae Carabus Bludspütjer (Carabus cancellatus) Commonskategorii: Skelebleeden – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Skelebleeden


Liitsium (faan ualgreks λίθος líthos ‚stian‘) as en cheemisk element mä det ufkörtang Li an det atoomnumer 3. SIMS-spektrum faan a isotoopen Rian liitsium Liitsium-atsetaat Liitsium-baterii Liitsium baterii Commonskategorii: Liitsium – Saamlang faan bilen of filmer Harry H. Binder: Lexikon der chemischen Elemente. S. Hirzel Verlag, Stuttgart 1999, ISBN 3-7776-0736-3. A taalen för't infobox kem miast faan www.webelements.com Michael E. Wieser, Tyler B. Coplen: Atomic weights of the elements 2009 (IUPAC Technical Report). In: Pure and Applied Chemistry. 2010, S. 1, doi:10.1351/PAC-REP-10-09-14. IUPAC, Standard Atomic Weights Revised 2013. Ludwig Bergmann, Clemens Schaefer, Rainer Kassing: Lehrbuch der Experimentalphysik. Band 6: Festkörper. 2. Auflage. Walter de Gruyter, 2005, ISBN 3-11-017485-5, S. 361. N. N. Greenwood, A. Earnshaw: Chemie der Elemente. 1. aplaag. VCH, Weinheim 1988, ISBN 3-527-26169-9, S. 97. Robert C. Weast (Hrsg.): CRC Handbook of Chemistry and Physics. CRC (Chemical Rubber Publishing Company), Boca Raton 1990, ISBN 0-8493-0470-9, S. E-129 bis E-145. Wäärser uun g/mol an uun cgs-ianhaiden. Amreegent tu SI-wäärs. Yiming Zhang, Julian R. G. Evans, Shoufeng Yang: Corrected Values for Boiling Points and Enthalpies of Vaporization of Elements in Handbooks. In: Journal of Chemical & Engineering Data. 56, 2011, S. 328–337, doi:10.1021/je1011086. M. Hesse, H. Meier, B. Zeeh: Spektroskopische


Karboon (faan lat. carbō ,Holtkööl‘, of uk Köölstoof) as en cheemisk element mä det ufkörtang C an det atoomnumer 6. Hat komt uun a natüür föör uun rian furem üs diamant of grafit, of uk cheemisk bünjen üs en karbiid, karbonaat, eerdööle, eerdgas of kööl. Karboon koon ham mä föl ööder cheemisk elementen ferbinj. Diarmä as hat uk det grünjlaag faan't labenen üüb a eerd. SIMS-Spektrum faan a isotoopen En sleebenen diamant Grafit "Glääs"karboon Fullereen (C60) Kööl Antrasiit Karboontriader Commonskategorii: Karboon – Saamlang faan bilen of filmer Harry H. Binder: Lexikon der chemischen Elemente. S. Hirzel Verlag, Stuttgart 1999, ISBN 3-7776-0736-3. A taalen för't infobox kem miast faan www.webelements.com Michael E. Wieser, Tyler B. Coplen: Atomic weights of the elements 2009 (IUPAC Technical Report). Uun: Pure and Applied Chemistry, 2010, S. 1 (doi:10.1351/PAC-REP-10-09-14). IUPAC, Standard Atomic Weights Revised 2013. A. F. Holleman, E. Wiberg, N. Wiberg: Lehrbuch der Anorganischen Chemie. 102. Auflage. de Gruyter, Berlin 2007, ISBN 978-3-11-017770-1, S. 864. Robert C. Weast (Hrsg.): CRC Handbook of Chemistry and Physics. CRC (Chemical Rubber Publishing Company), Boca Raton 1990, ISBN 0-8493-0470-9, S. E-129 bis E-145. Taalen uun g/mol an cgs-ianhaiden. Amreegent tu SI-wäärs. M. D. Simon, A. K. Geim: Diamagnetic levitation:


A Bitjwirem, (fe.) Bitjwörem of uk Koop (Hirudo medicinalis) hiart tu a Wirmer (Annelida) an woort al sant hunerten faan juaren uun a medesiin iinsaat bi't koopsaaten. Commonskategorii: Bitjwirmer – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Bitjwirmer Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


Klooriiden san cheemisk ferbinjangen mä det element Kloor. Det kön ferbinjangen mä metalen wees, oober uk mä hualewmetalen of nianmetalen. Auer a miaten wichtag as Naatriumkloriid (NaCl, köögsaalt); det as en saalt faan't saaltsüren (HCl). Klooriiden kem uun a natüür för üs Halit, Stiansaalt (NaCl) Sylvin, Carnallit, Kainit, Sylvinit (KCl) Bischofit (MgCl2) fööraal oober apliaset uun siaweeder Ööder wichtag kloriiden san Liitsiumklooriid – LiCl Kaaliumchlorid – KCl Tseesiumklooriid – CsCl Magneesiumkloorid – MgCl2 Kaltsiumklooriid – CaCl2 Luad(II)-klooriid – PbCl2 Iisen(II)-kloorid – FeCl2 Iisen(III)-kloorid – FeCl3 Salwerklooriid – AgCl Sinkkloorid – ZnCl2 Kwaksalwer(I)-klooriid – Hg2Cl2 Kwaksalwer(II)-klooriid – HgCl2 Amooniumklooriid – NH4Cl Baariumklooriid – BaCl2 Alumiiniumklooriid – AlCl3 Diboortetraklooriid – B2Cl4 Commonskategorii: Klooriiden – Saamlang faan bilen of filmer


At Schweizerische Unfallversicherungsanstalt (SUVA) as det gratst ünfaalferseekerang uun a Sweits. Hat komert ham uk am seekerhaidsfraagen üs t.b. MAK. SUVA, aanj wääbsteed Commonskategorii: Schweizerische Unfallversicherungsanstalt – Saamlang faan bilen of filmer


At Europeesk Chemikaalienagentuur (ECHA) as en iinrachtang faan a Europeesk Union. Hat reegelt det registriarin an tulääten faan chemikaalien. Det iinrachtang sat uun Helsinki (Finlun). ECHA, aanj wääbsteeed


At Deutsche Forschungsgemeinschaft (DFG) as en ferian, di wedenskap an onersjüken fööruun bring wal. Mäfulgern faan't DFG san miast huuchskuulen an ööder wedenskapelk iinrachtangen. At DFG sat uun Bonn. DFG, aanj wääbsteed Commonskategorii: Deutsche Forschungsgemeinschaft – Saamlang faan bilen of filmer


A Diarten (Animalia) san en rik (regnum) uun a biologii an hiar tu at domeen faan a eukariooten. A miast diarten san Metazoa ("Echt diarten"). Apdialang Rik: Diarten (Animalia) Klas: Choanoflagellata/Choanomonada, haa man ian sel Onerrik: Echt Diarten (Metazoa), haa muar selen ~ 34 stamer Phylogenii Stam (efter latiinsk nöömer sortiaret) Onerstam Rä Klas Haagwirmer (Acanthocephala) Wirmer (Annelida) Laspuateten (Arthropoda) Düüsenbianer (auerklas) (Myriapoda) Insekten (Insecta) Koonkern (Arachnida) (Weeder-)Kraaben (Crustacea) Trilobiten (Trilobita) † Iarempuater (Brachiopoda) Mööskdiarten (Bryozoa, Ectoprocta) Piilwirmer (Chaetognatha) Ragstringdiarten (Chordata) 1. Skrookluasen (onerstam) (Cephalochordata) 2. Manteldiarten (onerstam) (Urochordata, Tunicata) 3. Wäärlisdiarten (onerstam) (Vertebrata) Lunwäärlisdiarten (rä) (Tetrapoda) Amfiibien (Amphibia) Fögler (Aves) Krepdiarten (Reptilia) Tetjdiarten (Mammalia) Fasker (tau rän) (Pisces) Bianfasker (Osteichthyes) Graselfasker (Chondrichthyes) Näädeldiarten (Cnidaria) Rabglaagen (Ctenophora) Kraansdiarten (Cycliophora) Puurthidjeten (Echinodermata) Buteldiarten (Gastrotricha) Tjaapmüswirmer (Gnathostomulida) Hemichordata Kamptozoa, Entoprocta Stikelwirmer (Kinorhyncha) Korsetdiarten (Loricifera) Micrognathozoa ("letj tjaapdiartjin") Wokdiarten (Mollusca) Triadwirmer (Nematoda) Hiarwirmer (Nematomorpha) Tuumwirmer (Nemertea) Sametwirmer (Onychophora) Orthonectida Skuiliswirmer (Phoronida) Skiiwdiarten (Placozoa) Platwirmer (Platyhelminthes) Swaampen (Porifera) Priapswirmer (Priapulida) Rhombozoa, Dicyemida Weldiarten (Rotifera) Sprütjwirmer (Sipuncula) Beerdiarten (Tardigrada) Xenacoelomorpha Commonskategorii: Diarten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Diarten


Elektrooneniinfang (ingelsk electron capture) as en oort faan raadioaktiwiteet. Diarbi fangt di atoomkial en elektron faan sin baner skel iin. Ian proton woort sodenang tu en neutron, an det atoom woort stabiiler. Det atoomnumer woort am 1 letjer. Didiar föörgung woort uk üs epsilonfaal betiakent, an det ufkörtang as di greks buksteew epsilon ( ϵ {\displaystyle \epsilon } ). 13 26 A l + e − → 12 26 M g + ν e {\displaystyle \mathrm {{}_{13}^{26}Al} +\mathrm {e} ^{-}\rightarrow \mathrm {{}_{12}^{26}Mg} +{\nu }_{e}} 28 59 N i + e − → 27 59 C o + ν e {\displaystyle \mathrm {{}_{28}^{59}Ni} +\mathrm {e} ^{-}\rightarrow \mathrm {{}_{27}^{59}Co} +{\nu }_{e}} 7 13 N + e − → 6 13 C + ν e {\displaystyle \mathrm {{}_{\ 7}^{13}N} +\mathrm {e} ^{-}\rightarrow \mathrm {{}_{\ 6}^{13}C} +{\nu }_{e}} 9 18 F + e − → 8 18 O + ν e {\displaystyle \mathrm {{}_{\ 9}^{18}F} +\mathrm {e} ^{-}\rightarrow \mathrm {{}_{\ 8}^{18}O} +{\nu }_{e}} 49 110 I n + e − → 48 110 C d + ν e {\displaystyle \mathrm {{}_{\ 49}^{110}In} +\mathrm {e} ^{-}\rightarrow \mathrm {{}_{\ 48}^{110}Cd} +{\nu }_{e}}


Di kialspin I → {\displaystyle {\vec {I}}} as di dreiimpuls faan en atoomkial am san swaarponkt. Hi hää normoolerwiis nään iinflööd üüb a eegenskapen faan en cheemisk element. Di kialspin hää oober magneetisk eegenskapen an woort uun a medesiin brükt för kialspintomografii (MRT, MagneetResonansTomografii). Di kialspin woort miast üs kwantentaal I {\displaystyle I} uunden, an koon ään faan jodiar wäärser uunnem: I = 0 , 1 2 , 1 , 3 2 , … {\displaystyle I=0,\,{\tfrac {1}{2}},\,1,\,{\tfrac {3}{2}},\,\ldots } NMR-spektroskopii


Di Dreiimpuls (uk schwung of impulsmoment, uun a kwantenmechaanik kialspin) as en füsikaalisk grate. Hat beskraft energii an tidj faan en lif, di ham am san swaarponkt dreit. Energii mool tidj as uun't SI-süsteem likwäärdag mä mase mool lengde mool faard. Di dreiimpuls woort uun Joulesekunden ( J s {\displaystyle Js} ) meeden. Sin formeltiaken as L → {\displaystyle {\vec {L}}} of J → {\displaystyle {\vec {J}}} . Det "rocht-hun-reegel" beskraft, hün wai di dreiimpuls werket En dring ferschükt, jin det dreimoment faan en wel tu werkin Commonskategorii: Dreiimpuls – Saamlang faan bilen of filmer Dreimoment


Amfoteer (faan ualgreks ἀμφοτέρως, amphotéros „üüb eder oort“) as en ütjdruk uun a chemii an uk uun a füsiik. Uun a chemii as en materiool amfoteer, wan hat üüb tau wiisen reagiare koon. Det wiis hinget do miast faan ünlik tempratuuren of ünlik druk uf. Uun a füsiik as amfoteer en ütjdruk uun a elektrisiteet.


A güüromagneetisk ferhual (of uk: magneetogüürisk ferhual) γ {\displaystyle \gamma } as di bröök (ferhual) faan dreiimpuls (of kialspin) X → {\displaystyle {\vec {X}}} faan en atomaar deelk troch sin magneetisk moment μ → X {\displaystyle {\vec {\mu }}_{X}} μ → X = γ X X → {\displaystyle {\vec {\mu }}_{X}=\gamma _{X}{\vec {X}}} . Det ment: γ X = | μ → X | | X → | {\displaystyle \gamma _{X}={\frac {|{\vec {\mu }}_{X}|}{|{\vec {X}}|}}} . Uun't SI-süsteem as det ianhaid för di güüromagneetisk ferhual A·s·kg−1 of uk s−1·T−1. För en deelk mä di kialspin S → {\displaystyle {\vec {S}}} täält: μ → S = γ S S → {\displaystyle {\vec {\mu }}_{S}=\gamma _{S}{\vec {S}}} , of uk γ S = | μ S → | | S → | {\displaystyle \gamma _{S}={\frac {|{\vec {\mu _{S}}}|}{|{\vec {S}}|}}} Didiar wäärs stäänt för arke slach faan deelken fääst. Hi as t.b. för det frei proton: γ Proton = 2,675 221 900 ( 18 ) ⋅ 10 8 rad s − 1 T − 1 {\displaystyle \gamma _{\text{Proton}}=2{,}675\,221\,900(18)\cdot 10^{8}\ {\text{rad}}\;\mathrm {s} ^{-1}\ {\text{T}}^{-1}\,} för't elektron: γ Elektron = 1,760 859 644 ( 11 ) ⋅ 10 11 rad s − 1 T −


Di dobelt betasplitj betiakent di gliktidjag betasplitj faan tau nukleoonen uun en atoomkial. Hi komt föör, wan di ianfach betasplitj ütj energeetisk grünjer ei mögelk as.


Spontaan splitj (ingelsk: spontaneous fission, diaram SF ufkört) as en ütjdruk uun a atoomfüsiik. Hi beskraft det ütjenööderfaalen faan swaar raadioaktiif cheemisk elementen mä en atoomnumer faan 90 uf uun. 92 238 U → S F 54 140 X e + 38 96 S r + 2 0 1 n {\displaystyle {}_{\ 92}^{238}\mathrm {U} \;{\xrightarrow {\mathrm {SF} }}\;{}_{\ 54}^{140}{\rm {Xe}}+{}_{38}^{96}\mathrm {Sr} +2\ {}_{0}^{1}\mathrm {n} } of 92 238 U → S F 51 133 S b + 41 102 N b + 3 0 1 n {\displaystyle {}_{\ 92}^{238}\mathrm {U} \;{\xrightarrow {\mathrm {SF} }}\;{}_{\ 51}^{133}\mathrm {Sb} +{}_{\ 41}^{102}\mathrm {Nb} +3\ {}_{0}^{1}\mathrm {n} }


Di letj bot (Dicrocoelium dendriticum of uk D. lanceolatum) hiart tu a tetjwirmer (Trematoda). Di parasiit as 5–15 mm lung an liaset bi tetjdiarten, oober uk bi minsken an fögler Dicrocoeliose ütj. http://www.leberegel.de


En isomeerenauergung (ingelsk: isomeric transition, diarfaan det ufkörtang IT) as di spontaan auergung faan en atoomkial hen tu en isomeer nukliid. 27 60 m C o → I T 27 60 C o + γ {\displaystyle {}_{\ \ 27}^{\ 60m}\mathrm {Co} \;\;{\xrightarrow {\mathrm {IT} }}\;\;{}_{\ 27}^{\ 60}{\mathrm {C} o}+\gamma \ \ } mä T1/2 = 10,5 min 73 180 m T a → I T 73 180 T a + γ {\displaystyle {}_{\ 73}^{180m}\mathrm {Ta} \;\;{\xrightarrow {\mathrm {IT} }}\;\;{}_{\ 73}^{180}{\mathrm {T} a}+\gamma \ \ } mä T1/2 > 1,2·1015 a 43 99 m T c → I T 43 99 T c + γ {\displaystyle {}_{\ \ 43}^{\ 99m}\mathrm {Tc} \;\;{\xrightarrow {\mathrm {IT} }}\;\;{}_{\ 43}^{\ 99}{\mathrm {T} c}+\gamma \ \ } mä T1/2 = 6 h T1/2 as det hualewwäärstidj. Povh, Rith, Scholz, Zetsche: Teilchen und Kerne. Springer, 4. aplaag 1997, ISBN 3-540-61737-X.


Bromern, uk bromfleegen (Calliphoridae) san en famile faan fleegen (Brachycera). Am käänt amanbi 1.000 slacher, 45 diarfaan uun Sjiisklun. Bromern kön bit 18 mm grat wees. Abago – Amenia – Aphyssura – Auchmeromyia – Bellardia – Bengalia – Blepharicnema – Booponus – Caiusa – Calliphora – Callitrogopsis – Catapicephala – Chloroprocta – Chrysomya – Chrysopyrellia – Cochliomyia – Coganomyia – Compsomyiops – Cordylobia – Cyanus – Cynomya – Cynomyiomima – Dyscritomyia – Eggisops – Epiplastocerus – Episthetosoma – Euphumosia – Eurychaeta – Formosiomima – Gulmargia – Gymnostylina – Hemigymnochaeta – Hemilucilia – Hemipyrellia – Hypopygiopsis – Lucilia – Melanomya – Melinda – Metallicomyia – Mufetiella – Nepalonesia – Nepenthomyia – Nesodexia – Neta – Ochromelinda – Onesia – Onesihoplisa – Onesiomima – Pachychoeromyia – Paralucilia – Paramenia – Paraplastocerus – Paraplatytropesa – Pericallimyia – Phormia – Phormiata – Phumosia – Plastocerontus – Platytropesa – Polleniopsis – Prosthetosoma – Protocalliphora – Protophormia – Pseudopsodexia – Ptilonesia – Sarconesia – Silbomyia – Stilbomyella – Stomina – Tainanina – Termitocalliphora – Termitoloemus – Tetraplastocerus – Toxotarsus – Tricyclea – Tricycleala – Tricycleopsis – Trypocalliphora – Verticia – Wilhelmina – Xenocalliphora Lucilia Green Fleeg, Gulfleeg (Lucilia sericata) Commonskategorii: Bromern – Saamlang faan bilen of


Vorlage:Infobox Chemikalie/Summenformelsuche vorhanden Metaan as en cheemisk ferbinjang uun det skööl faan a alkaanen mä det struktuurformel CH4. Det gas komt uun a natüür föör an woort brükt üs eerdgas. Wan metaan ferbraant, woort kööldioksiid (CO2) frei: C H 4 + 2 O 2 → C O 2 + 2 H 2 O Δ H 0 = − 802 , 4 k J ⋅ m o l − 1 {\displaystyle \mathrm {CH_{4}+2\,O_{2}\rightarrow CO_{2}+2\,H_{2}O\qquad \Delta H^{0}=-802{,}4\;kJ\cdot mol^{-1}} } 3D-model faan't moleküül Globaal metaan-föörkemen uun a loft Mä metaan uundrewen bus Hü metaan uun a loft komt Commonskategorii: Metaan – Saamlang faan bilen of filmer Iindraanj tu CAS-Nr. 74-82-8 uun't GESTIS-dootenbeenk faan't IFA, ufrepen di 1. Febrewoore 2016 (mä JavaScript) D. H. Ripin, D. A. Evans: pKa's of Inorganic and Oxo-Acids. (PDF) Ufrepen di 15. Jüüle 2014 (ingelsk). S. Budavari u. a.: The Merck Index. 12. Auflage. MERCK & CO., 1996, S. 1018. (ütjden faan) David R. Lide: CRC Handbook of Chemistry and Physics. 90. aplaag. (uun't näät: 2010), CRC Press/Taylor and Francis, Boca Raton, FL, Permittivity (Dielectric Constant) of Gases, S. 6-188. (ütjden faan) David R. Lide: CRC Handbook of Chemistry and Physics. 90. aplaag. (uun't näät: 2010), CRC Press/Taylor and


Di Van Hool A330 Fuel Cell es en Liinienbus, wat elektrisk öndrewen uur me liiger Böört, wat di Busfabrik Van Hool ön Belgien becht. Di Platforem kumt fan di Dieselbus A 330, en em ken di me tau of trii Düüren fo. Ön Euroopa uur dit Model A330 Fuel Cell Europa önböören, en fuar Ameerika jeft et di A330 Fuel Cell USA en A300 L Fuel Cell USA. Di A 330 heer en Hybrid-Öndreft, di Brenstofseli leert en Lithium-Baterii āp, hur di Stroom fuar di Elektromaskiin fan lööwert uur. Des Systeem ken rekuperiari, dit jit, dat di kineetisk Energii (of Bremsenergii) fan di Baterii āpnomen uur ken. Sa ken em Weeterstof spaari, en di Bus lapt me ombi 8 kg Weeterstof ombi 100 km. Di Brenstofselen me Protoonen-Bööd-Membraan(PEM, Protone Exchange Membrane) uur fan Ballard Power Systems ön Kanada becht. Fan des kumt di Stroom fuar di 210 kW-Elektromaskiin fan Siemens. Di Bateriien sen en Stöt fuar di Öndreft en em ken diar di Bremsstroom iinleer. Di Bus uur fan dit Van-Hool-Werk ön Koningshooikt / Belgien becht. Ön't Jaar 2008 waar di A 330 FC ön di Prowins Süđerholön tö Proof köört. Leeterhen fing di Busforkiirsfirma De Lijn des Bus. Uk


At Driikraab (Melolontha melolontha) as en insekt uun det famile faan a Bleedhurnkraaben (Scarabaeidae). "Drii" ment gäärs of roog, wan't bleut. faan boowen faan onern Wiiftje Melolontha melolontha Commons: Driikraaben – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Driikraaben Driikraab = Maikäfer (Melolontha melolontha) efter "Breipot 8" Driikraaben = Johanniskäfer/Glühwürmchen (Lampyridae) efter L.F.Mechlenburg "Amrumer Wörterbuch"


NMR-spetroskopii (faan ingelsk nuclear magnetic resonance) as en füsikaalisk metood, am enkelt atoomen of moleküülen tu onersjüken. Hat woort t.b. uun a medesiin iinsaat bi kialspintomografii (MRT). Det relatiif emfintelkhaid E r {\displaystyle E_{r}} woort bereegent uun ferglik tu't weederstoofatoom: E r = 4 3 I ( I + 1 ) ( γ i γ H ) 3 {\displaystyle E_{r}={\frac {4}{3}}\,I(I+1)\left({\frac {\gamma _{i}}{\gamma _{H}}}\right)^{3}} Commonskategorii: NMR-spektroskopii – Saamlang faan bilen of filmer


At larmorfrekwens (näämd efter di iirsk füüsiker Joseph Larmor) beskraft det frekwens faan en bromkreisel. Diarbi gongt det ei diaram, hü gau di bromkreisel ham am ham salew dreit, man am sin pretsesioon. Detdiar "airin" jaft at uk bi a eerd. Man uk bi elementaardeelken komt det föör. An det eegenskap woort t.b. brükt bi NMR-spektroskopii (Kialspintomografii, MRT). Arke elektrisk apleesen dial mä di dreiimpuls J → {\displaystyle {\vec {J}}} as en magneetisken dipol μ → {\displaystyle {\vec {\mu }}} . Uun en magneetfial B → {\displaystyle {\vec {B}}} wirket en dreimoment M → {\displaystyle {\vec {M}}} paraleel tu't magneetfial. Diarbi as M → = μ → × B → {\displaystyle {\vec {M}}{\mathord {=}}{\vec {\mu }}{\mathord {\times }}{\vec {B}}} . Grate an wai faan di dipol bereegent ham mä: μ → = γ J → {\displaystyle {\vec {\mu }}{\mathord {=}}\gamma {\vec {J}}} . Diarbi as γ {\displaystyle \gamma } di güüromagneetisk ferhual. Ütj J → ˙ = M → {\displaystyle {\dot {\vec {J}}}{\mathord {=}}{\vec {M}}} fulegt det larmorfrekwens f L a r m o r {\displaystyle f_{\mathrm {Larmor} }} . f L a r m o r = γ 2 π ⋅ B {\displaystyle f_{\mathrm {Larmor} }={\frac {\gamma }{2\pi }}\cdot


At dreimoment beskraft det dreiwirkang faan en krääft üüb en lif. Det dreimoment koon en rotatioon gauer maage of ufbremse. At dreimoment an at dreitaal besteme di efekt. Uun't SI-süsteem woort det dreimoment uun Newtonmeeter (Nm) meeden. At formeltiaken as M {\displaystyle M} . Wan en krääft luadrocht üüb en heebel werket, do woort det dreimoment M {\displaystyle M} bereegent ütj krääft F {\displaystyle F} mool lengde h {\displaystyle h} . M = F ⋅ h {\displaystyle M=F\cdot h} Det ütjracht dreimoment (di vektor) M → {\displaystyle {\vec {M}}} bereegent ham ütj det krüsprodukt faan steedvektor r → {\displaystyle {\vec {r}}} an krääftvektor F → {\displaystyle {\vec {F}}} : M → = r → × F → {\displaystyle {\vec {M}}={\vec {r}}\times {\vec {F}}} At dreimoment feranert di dreiimpuls (schwung). Commonskategorii: Dreimoment – Saamlang faan bilen of filmer Dreiimpuls


Di Dingo (Canis lupus dingo) as en hüshünj (Canis lupus familiaris), di al för juardüüsenen ferwilagt as an daalang üs wil diart täält. Mä Dingo ment am miast di Austraalisk Dingo. Man at jaft uk Dingos uun Thailun. Föörkemen faan Dingos uun Süüduastaasien Föörkemen faan Dingos uun Austraalien En Dingo üs rekloome Commonskategorii: Dingos – Saamlang faan bilen of filmer


A Driikraaben, (fe.) Glemwörmer (Lampyridae) san en famile faan Kraaben (Insekten) mä amanbi 2.000 slacher. Jo kön uun't jonken locht. Amydetinae – Lampyrinae – Luciolinae – Ototretadilinae – Ototretinae – Photurinae – Psilocladinae – Pterotinae So locht en Glemwörem. Commonskategorii: Driikraaben – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Driikraaben Driikraab = Maikäfer (Melolontha melolontha) efter "Breipot 8" Driikraaben = Johanniskäfer/Glühwürmchen (Lampyridae) efter L.F.Mechlenburg "Amrumer Wörterbuch"


Di dobelt elektrooneniinfang as en furem faan raadioaktiwiteet. Hi as mögelk, wan det mase faan en nukliid (A, Z) mä det nukleoonentaal A an det atoomnumer Z am (A, Z − 2) letjer as. Bispal: 36 78 K r + 2 e − → 34 78 S e + 2 ν e {\displaystyle \mathrm {{}_{36}^{78}Kr} +\mathrm {2\,e^{-}} \rightarrow \mathrm {{}_{34}^{78}Se} +{2\,\nu _{e}}} Elektrooneniinfang


En aktinoid as en cheemisk element, diar aktiinium liket (greks: -οειδής (-oeides) „eenelk“). En ualen ütjdruk as aktiniid. Aktiinium salew woort diar uk mä tu tääld. Diar san 14 aktinoiden mä atoomnumern faan 89 bit 103 uun't 7. periode faan't periodensüsteem. Commonskategorii: Aktinoiden – Saamlang faan bilen of filmer


En lantanoid as en cheemisk element, diar lantaan liket (greks: -οειδής (-oeides) „eenelk“). En ualen ütjdruk as lantaniid. Lantaan salew woort diar uk mä tu tääld. Diar san 14 lantanoiden mä atoomnumern faan 57 bit 71 uun't 6. periode faan't periodensüsteem. Lantanoiden wurd tuup mä tau ööder elementen faan't 3. skööl (Skandium an Ütrium) uk üs raar eerden betiakent. Commonskategorii: Lantanoiden – Saamlang faan bilen of filmer


Eerdalkaalimetalen san cheemisk elementen uun det 2. skööl faan't periodensüsteem. Jo stun uun't periodensüsteem tesken a alkaalimetalen an a eerdmetalen. Diar komt uk di nööm faan uf. Tu detdiar skööl hiar Berülium (Be), Magneesium (Mg), Kaltsium (Ca), Strontsium (Sr), Baarium (Ba) an det raadioaktiif element Raadium (Ra). Commonskategorii: Eerdalkaalimetalen – Saamlang faan bilen of filmer


Hualewmetalen san cheemisk elementen an stun uun't periodensüsteem tesken a metalen an a nianmetalen. En ualen ütjdruk för detdiar seerie faan elementen as metaloiiden. Det iindialang faan elementen tu det seerie hualewmetal as böös ünseeker. Commonskategorii: Hualewmetalen – Saamlang faan bilen of filmer


Nianmetalen san cheemisk elementen saner eegenskapen faan metalen. A miast elementen san metalen, sodenang wurd jodiar elementen tu en aanj seerie tuupfadet. A nianmetalen salew wurd noch ans iindiald tu letjer seerien: Ööder nianmetalen: Weederstoof, Köölstoof, Stikstoof, Fosfoor, Sürstoof, Swaawel, Seleen Halogeenen: Fluor, Kloor, Broom, Jood Eedelgaasen: Heelium, Neon, Argoon, Krüptoon, Kseenon, Raadon Di auergung tu hualewmetalen as leewen ei gans seeker. Thomas Klapötke, Iris C. Tornieporth-Oetting: Nichtmetallchemie, Weinheim : VCH-Verlagsgesellschaft 1994, ISBN 3-527-29052-4 Ralf Steudel: Chemie der Nichtmetalle: Von Struktur und Bindung zur Anwendung. Walter de Gruyter, 2008, ISBN 978-3-11-019448-7 Commonskategorii: Nianmetalen – Saamlang faan bilen of filmer


De Chiúre Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Chiúre) as en distrikt faan det Cabo Delgado Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a süüduast faan’t prowins. Det hee 316.267 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Chiúre. A distrikt hee fiiw kreiser (üüb Portugiisk:postos administrativos): Chiúre, wat a steeden Chiúre, Jonga an Milamba hee. Chiúre-Velho, wat a steeden Micolene an Salave hee. Katapua, wat at steed Meculane hee. Namogelia, wat at steed Bilibiza hee. Ocua, wat a steeden Marera, Ocua an Samora Machel hee. Mozambique, citypopulation.de


De Ibo Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Ibo) as en distrikt faan det Cabo Delgado Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a süüduast faan’t prowins. Det hee 13.025 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Ibo. A distrikt bestäänt ütj dön Quirimba Eilunen. A distrikt hee tau kreiser (üüb Portugiisk: Postos Administrativos): Ibo, wat a steeden Ibo an Matemo hee. Quirimba, wat at steed Quirimba hee. Mozambique, citypopulation.de


De Macomia Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Macomia) as en distrikt faan det Cabo Delgado Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a uast faan’t prowins. Det hee 116.405 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Macomia. A distrikt hee fjauer kreiser (üüb Portugiisk:Postos Administrativos): Chai, wat a steeden Chai an Nkoe hee. Macomia, wat a steeden Macomia, Nacate an Nguida hee. Mucojo, wat a steeden Manica, Mucojo, Naunde an Pangane hee. Quiterajo, wat a steeden Imala an Quiterajo hee. Mozambique, citypopulation.de


De Mecúfi Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Mecúfi) as en distrikt faan det Cabo Delgado Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a süüduast faan’t prowins. Det hee 62.949 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Mecúfi. A distrikt hee trii kreiser (üüb Portugiisk:Postos Administrativos): Mazeze, wat a steeden Juravo, Mazeze an Murocue hee. Mecúfi, wat a steeden Mecúfi an Sambane hee. Murrébuè, wat a steeden Murrébuè an Naueia hee. Mozambique, citypopulation.de


De Meluco Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Meluco) as en distrikt faan det Cabo Delgado Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a maden faan’t prowins. Det hee 37.130 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Meluco. A distrikt hee tau kreiser (üüb Portugiisk:Postos Administrativos). Meluco, wat a steeden Meluco, Minhanha an Mitepo hee. Muaguide, wat a steeden Iba, Mitemba an Sitate hee. Mozambique, citypopulation.de


Halogeenen (faan ualgreks ἅλς háls „saalt“ an γεννάω gennáō „maage“, saaltmaager) san det 7. hoodskööl, of (daalang) 17. skööl faan a cheemisk elementen. Tu detdiar seerie hiar sääks elementen tu: Fluor, Kloor, Broom, Jood, Astaat an det iarst uun't juar 2010 konstelk ütjwerket Tennessiin. Jodiar nianmetalen mei hal mä ööder elementen reagiare, haa en stark klöör an reagiare tuup mä metalen tu saalten, tuup mä weederstoof tu süren. Commonskategorii: Halogeenen – Saamlang faan bilen of filmer


Düüsenbianer (Myriapoda) san en auerklas faan diarten, huar't amanbi 13.500 slacher faan jaft. Diar hiar uk a Hunertbianer (Chilopoda) mä tu. Klasen Chilopoda – Hunertbianer Diplopoda – Dobelbianer Pauropoda – Letjetbianer Symphyla – Sweragbianer Enkelt slacher Chilopoda Geophilomorpha Linotaeniidae Strigamia Strigamia maritima Commonskategorii: Düüsenbianer – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Düüsenbianer


A Plaanten (Plantae) san en rik (regnum) faan a biologii an hiar tu a eukariooten. A. Green Algen (Chlorobionta) I Chlorophyta II Charophyta saner Plantae B. Glaucophyta C. Ruad Algen (Rhodophyta) + Picozoa (nei, 2013), Rhodelphidia (nei, 2019) D. Möösk (Bryophytes) I Hurnmöösk (Anthocerotophyta) mä 2 klasen II Bleedenmöösk (Bryophyta) Bryophytina Sphagnophytina Takakiophytina III Liwermöösk (Marchantiophyta) mä 8 klasen E. Huuger Plaanten (Tracheophytes of Tracheophyta) I Lycopodiophyta Lycopodiopsida II Pteridophyta of Monilophyta (Farnen) Equisetopsida Marattiopsida Polypodiopsida Psilotopsida III Siadplaanten (Spermatophyta of Spermatophytina) Näädelbuumer (Coniferopsida of Pinophyta) Cycadopsida of Cycadophyta Ginkgoopsida of Ginkgophyta Gnetopsida of Gnetophyta Bloosenplaanten (Magnoliopsida of Magnoliophyta) Commonskategorii: Plaanten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Plaanten


De Metuge Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Metuge ) as en distrikt faan det Cabo Delgado Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a süüduast faan’t prowins. Det hee 89.122 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Metuge. A distrikt hee trii kreiser (üüb Portugiisk:Postos Administrativos): Metuge, wat a steeden Messanja, Metuge an Nacuta hee. Messanja Mieze, wat a steeden Mieze an Nanlia hee. Mozambique, citypopulation.de


De Mocímboa da Praia Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Mocímboa da Praia) as en distrikt faan det Cabo Delgado Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a nuurduast faan’t prowins. Det hee 123.975 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Mocímboa da Praia. A distrikt hee trii kreiser (üüb Portugiisk:Postos Administrativos): Diaca, wat a steeden Diaca an Nango hee. Mbau, wat a steeden Marere an Mbau hee. Mocímboa da Praia, wat a steeden Mocímboa da Praia an Quelimane hee. Mozambique, citypopulation.de


De Montepuez Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Montepuez) as en distrikt faan det Cabo Delgado Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a waast faan’t prowins. Det hee 261.535 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Montepuez. A distrikt hee fjauer kreiser (üüb Portugiisk:Postos Administrativos): Mapupulo, wat a steeden Massingir, Mapupulo an Mputo hee. Mirate, wat a steeden Chipembe, Mararange, Mirate an Unidade hee. Nairoto, wat a steeden Nacocolo an Nairoto hee. Namanhumbir, wat at steed M'Pupene hee. Mozambique, citypopulation.de


De Mueda Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Mueda) as en distrikt faan det Cabo Delgado Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a nuurdwaast faan’t prowins. Det hee 217.641 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Mueda. Mozambique, citypopulation.de


De Muidumbe Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Muidumbe) as en distrikt faan det Cabo Delgado Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a nuurduast faan’t prowins. Det hee 99.363 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Muidumbe. Mozambique, citypopulation.de


De Namuno Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Namuno) as en distrikt faan det Cabo Delgado Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a süüdwaast faan’t prowins. Det hee 247.113 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Namuno. Mozambique, citypopulation.de


De Nangade Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Nangade) as en distrikt faan det Cabo Delgado Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a nuurduast faan’t prowins. Det hee 88.995 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Nangade. Mozambique, citypopulation.de


Siastäären (Asteroidea) haa hör nööm faan det greks wurd astron (stäär), an san en klas Diarten faan di stam Puurthidjeten (Echinodermata). Jo kön bit 9.000 m jip uun't weeder lewe. A miast europeesk slacher hiar tu det famile Asteriidae. Order ( ..da) Famile ( ..dae) Slach (Brisingida) (Concentricycloid(e)a) (Forcipulata, Forcipulatida) (Asteriidae) Fiiwfut (Asterias rubens) (Paxillosida) (Spinolosida) (Valvatida) (Velatida) Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Siastäären Wikispecies hää en artiikel tu: Siastäären


De Palma Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Palma) as en distrikt faan det Cabo Delgado Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a nuurduast faan’t prowins. Det hee 62.667 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Palma. Kap Delgado, wat uun a nuurduast faan a distrikt leit. Mozambique, citypopulation.de


De Quissanga Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Quissanga) as en distrikt faan det Cabo Delgado Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a uast faan’t prowins. Det hee 50.174 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Quissanga. Mozambique, citypopulation.de


De Bilene Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Bilene) as en distrikt faan det Gaza Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a süüduast faan't prowins. Hi hee 150.554 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Macia. Mozambique, citypopulation.de


Eerdmetalen san cheemisk elementen uun det 3. hoodskööl, of 13. skööl faan't periodensüsteem. Di nööm as eegentelk ei gans rocht, auer diar uk det hualewmetal boor uun't 13. skööl stäänt. Diaram snaaket am daalang beeder faan't boorskööl. Tu detdiar skööl hiar a elementen Boor (B), Alumiinium (Al), Gallium (Ga), Indium (In), Tallium (Tl) an det konstelk ütjwerket raadioaktiif element Nihoonium (Nh). Commonskategorii: Eerdmetalen (Boorskööl) – Saamlang faan bilen of filmer


A Fiiwfut (Asterias rubens) as en slach Diarten (Animalia) faan det klas Siastäären (Asteroidae). Commonskategorii: Fiiwfut – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Fiiwfut


Uun't karboonskööl san cheemisk elementen faan't 4. hoodskööl of 14. skööl faan't periodensüsteem. Hat woort uk karboon-siliitsium-skööl näämd. Tu detdiar skööl hiar Köölstoof (Karboon, C), Siliitsium (Si), Germaanium (Ge), Tan (Sn), Luad (Pb) an det raadioaktiif element Fleroowium (Fl). Commonskategorii: Karboonskööl – Saamlang faan bilen of filmer


Pniktogeenen san cheemisk elementen uun det 5. hoodskööl of 15. skööl faan't periodensüsteem. Di nööm komt faan't greks wurd πνίγειν („stik“) an wiset üüb det element stikstoof hen. Diaram het det skööl uk stikstoofskööl. Tu detdiar skööl hiar Stikstoof, Fosfoor, Arseen, Antimoon, Bismut an det konstelk element Moskoowium. Jo elementen uun det 15. skööl haa knaap gemiansoom eegenskapen. Stikstoof an fosfoor san nianmetalen, Arseen an antimoon san hualewmetalen, Bismut as en metal an Moskoowium as woorskiinelk uk en metal. Stikstoof Fosfoor Arseen Antimoon Bismut Commonskategorii: Pniktogeenen – Saamlang faan bilen of filmer


Chalkogeenen san cheemisk elementen uun det 6. hoodskööl, of 16. skööl faan't periodensüsteem. Di nööm komt faan greks: χαλκός chalkós „Kööber, Bronse“ an γεννάω gennáo „maage“, soföl üs „ertsmaager“. Efter det iarst element faan't skööl het hat uk sürstoofskööl. Tu detdiar skööl hiar Sürstoof, Swaawel, Seleen, Teluur, Poloonium an det konstelk element Livermoorium. Jo elementen uun det 16. skööl haa knaap gemiansoom eegenskapen. Sürstoof an swaawel san nianmetalen, Seleen an teluur san hualewmetalen, Poloonium as en metal an Livermoorium as woorskiinelk uk en metal. Sürstoof Swaawel Seleen Teluur Commonskategorii: Chalkogeenen – Saamlang faan bilen of filmer


Di Algemian Gäärshoper (Chorthippus parallelus) as en insekt uun det famile Acrididae. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Algemian Gäärshopern Wikispecies hää en artiikel tu: Algemian Gäärshopern


Haupthüs fan di Toyota Motor Corporation in Toyota ön Jāpan Toyota-Pavillon ön Tahara bi di Expo 2005 Bronzestātue fan Kiichirō Toyoda Di Toyota Motor Corporation es en multinatsjonaali Autofabrik fan Japan. Ön't Jaar 2015 waar 7,49 Miljoonen Autos forkoopet, en diarme wiar Toyota di gutest Autofabrik üp Öört. 2013 wiar dit jit 9,98 Miljoonen (achterön kām VW me 9,73 en General Motors me 9,71 Miljoonen), waar dit leeterhen en bet mener. Di Autofabrik Toyota waar 1937 iipenmaaket, en sent 1970 forkoopet di Firma uk ön Dütsklön. Fan Toyota kum Autos sa üs di Plug-In-Hybrid Prius of dit Weeterstofauto Mirai. Ön't Jaar 1867 kām Sakichi Toyoda üp Lön trinjom Nagoya ön Jāpan tö Wārel. Sin Faađer wiar di Tömrer Ikichi Toyoda, en fan des liirt hi dit Bruarwening fan di Tömrer. Me dit Weeten diarfan taacht hi en Spenmaskiin üt, fan 1894 ön waar uk Weewelstöölern becht. Leeterhen dref hi des me en Dampmaskiin ön. Öntweslken her Sakichi uk en Dreeng, Kiichirō Toyoda, diar ön Tokio Maskiinenbechning studiaret her. Biiring kür töhop en automaatisk Weewelmaskiin ütbring. Nii wiar dit Prinsip Jidōka, di automoomi Automatisiaring, wat leeterhen uk Prinsip fuar di Autofabrik waar. Di Maskiin ging üt, wan di Tiarling reef, diar


Autonoomi Köörmaskiinen ken söner Mensken laap, dānen jam kontroliari. Des ken Autos, Tochen of Autobusi sa üs di Navya wiis. Hat jeft al leenger Autos, wat jamsalev üp Parkplaats ofstel ken (Diilautomatsjoon), man diarme skel em jit langsen salev köör. Al sent di 1990er Jaaren heer em me autonoomi Autos eksperimentiaret. Dit jest Auto wiar di VaMP (Kuurter fan VaMoRs (Versuchsfahrzeug für autonome Mobilität und Rechnersehen)), en Mercedes-S-Klas 500 SEL, wat töhop me sin Twenlingsauto di VITA-2 olerhun Waien aliining köört es. 1994 waar des Eureka-Prometheus-Projekt (1987 bit 1995, 800 Miljoonen ECU of ~ 1,6 Mrd. DM) ön Paris ofslööten, en diarfuar sen VaMP en VITA-2 ombi 1.000 km me bit tö 130 km/h döör di Forkiir naa di Fluugplaats Charles de Gaulle löpen. Ön di Autoroute 1 waar me Seekerhairs-Üppaser fan jen Spöör tö di Üđer köört en uk autonoom aurhaalet. Üp en Faart fan München naa Kopenhaawen (1.758 km) ön't Jaar 1995 es dit Auto mal aaft autonoom en me bit tö 175 km/h önerwai wesen. Di Reekenmaskiinen wiar lung ek sa gau üs deling, en des mut em diarbi se. Di VaMP dēr Biskiir, wan di aurhaali wil, en da skul di Köörster (Of Üppaser) Forloof dö.


De Chibuto Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Chibuto) as en distrikt faan det Gaza Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a süüduast faan't prowins. Hi hee 220.980 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Chibuto. Mozambique, citypopulation.de


De Chicualacuala Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Chicualacuala) as en distrikt faan det Gaza Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a nuurdwaast faan't prowins. Hi hee 27.456 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Chicualacuala. Mozambique, citypopulation.de


De Chigubo Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Chigubo) as en distrikt faan det Gaza Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a nuurduast faan't prowins. Hi hee 23.247 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Dindiza. Mozambique, citypopulation.de


De Chókwè Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Chókwè) as en distrikt faan det Gaza Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a süüdwaast faan't prowins. Hi hee 240.244 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Chókwè. Mozambique, citypopulation.de


De Chongoene Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Chongoene) as en distrikt faan det Gaza Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a süüd faan't prowins. Hi hee 121.495 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Chongoene. Mozambique, citypopulation.de


De Guijá Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Guijá) as en distrikt faan det Gaza Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a süüd faan't prowins. Hi hee 93.928 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Caniçado. Mozambique, citypopulation.de


De Limpopo Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Limpopo) as en distrikt faan det Gaza Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a süüd faan't prowins. Hi hee 152.053 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Nuvunguene. A distrikt wurd 2016 grünjlaanjen. Iar wiar det dial faan de Xai-Xai Distrikt. Mozambique, citypopulation.de


De Mabalane Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Mabalane) as en distrikt faan det Gaza Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a maden faan't prowins. Hi hee 43.883 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Mabalane. Mozambique, citypopulation.de


De Manjacaze Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Manjacaze) as en distrikt faan det Gaza Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a süüduast faan't prowins. Hi hee 140.588 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Manjacaze. Mozambique, citypopulation.de


De Mapai Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Mapai) as en distrikt faan det Gaza Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a nuurd faan't prowins. Hi hee 29.833 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Mapai. Mozambique, citypopulation.de


De Massangena Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Massangena) as en distrikt faan det Gaza Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a nuurd faan't prowins. Hi hee 21.965 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Massangena. Mozambique, citypopulation.de


De Massingir Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Massingir) as en distrikt faan det Gaza Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a waast faan't prowins. Hi hee 37.300 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Massingir. Mozambique, citypopulation.de


Di Europeeisk Jilwert wiar fan 1979 bit 1998 dit Reekenjil fan di Europeeisk Gimiinskep (EG), hur di Europeeisk Unioon fan uuren es. Fan di ECU es di Euro uuren. Di Noom ECU wiar ek bluat di kuurt Forem fan European Currency Unit, diar wiar uk om di Écu taacht, wat en ual franzk Jilstek wesen es.Dit Symbool ₠ (Unicode: U+20A0 EURO-CURRENCY SIGN) weeget en C en en E, di Initiaalen fan Communauté Européenne (franzk fuar „Europeisk Gimiinskep“). Di Europeeisk Jilwert waar tö di 1. Januwaari fan 1999 1:1 üs Euro aurnomen. Komitee für eine Europäische Währungsunion Wiktionary Europeeisk Jilwert (Dütsk)


De Funhalouro Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Funhalouro) as en distrikt faan det Inhambane Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a waast faan't prowins. Hi hee 44.336 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Funhalouro. Mozambique, citypopulation.de


De Govuro Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Govuro) as en distrikt faan det Inhambane Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a nuurduast faan't prowins. Hi hee 40.739 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Nova Mambone. Mozambique, citypopulation.de


De Homoine Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Homoine) as en distrikt faan det Inhambane Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a süüduast faan't prowins. Hi hee 115.122 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Vila de Homoine. Mozambique, citypopulation.de


De Inharrime Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Inharrime) as en distrikt faan det Inhambane Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a süüd faan't prowins. Hi hee 123.605 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Inharrime. Mozambique, citypopulation.de


De Inhassoro Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Inhassoro) as en distrikt faan det Inhambane Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a nuurduast faan't prowins. Hi hee 56.246 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Inhassoro. Mozambique, citypopulation.de


Carl von Linné (uk Carl Nilsson Linnæus, * 23. Mei 1707 uun Råshult, † 10. Janewoore 1778 uun Uppsala) wiar en sweedsken natüürwedenskapsmaan. Hi hää a slacher uun a natuur mä latiinsk "föör- an bääftnöömer" betiakent, an diar bau a betiaknangen daalang noch üüb ap. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Carl von Linné Wikiquote: Carl_von_Linné (sjiisk) Taksonomii faan diarten an plaanten Bestemet diarten an plaanten (ei folstendag)


De Jangamo Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Jangamo) as en distrikt faan det Inhambane Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a süüduast faan't prowins. Hi hee 105.478 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Jangamo. Mozambique, citypopulation.de


De Mabote Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Mabote) as en distrikt faan det Inhambane Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a nuurdwaast faan't prowins. Hi hee 51.846 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Mabote. Mozambique, citypopulation.de


De Massinga Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Massinga) as en distrikt faan det Inhambane Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a uast faan't prowins. Hi hee 228.437 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Massinga. Mozambique, citypopulation.de


De Morrumbene Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Morrumbene) as en distrikt faan det Inhambane Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a süüduast faan't prowins. Hi hee 138.370 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Morrumbene. Mozambique, citypopulation.de


De Panda Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Panda) as en distrikt faan det Inhambane Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a süüdwaast faan't prowins. Hi hee 38.989 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Panda. Mozambique, citypopulation.de


De Vilanculos Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Vilanculos) as en distrikt faan det Inhambane Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a nuurduast faan't prowins. Hi hee 193.895 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Vilanculos. Mozambique, citypopulation.de


SIMS as det ufkörtang för Sekundärionen-Massenspektrometrie of ingelsk Secondary ion mass spectrometry. 1) - Ionenkanoon 2) - A ionen wurd ütjracht 3) - Lins 4) - Det materiool, wat onersoocht woort 5) - Energiifilter 6) - Detektor 7) - Ferstarker 8) - Bilskirem Mä SIMS koon am ütjfinj, hük isotoopen faan en atoom un hün miat föörkem. Commonskategorii: SIMS – Saamlang faan bilen of filmer Isotopes and mass spectrometry (Khan Academy, ingelsk)


De Zavala Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Zavala) as en distrikt faan det Inhambane Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a süüd faan't prowins. Hi hee 156.169 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Zavala. Mozambique, citypopulation.de


De Gondola Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Gondola) as en distrikt faan det Manica Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a uast faan't prowins. Hi hee 201.735 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Gondola. Mozambique, citypopulation.de


Neutroonenemisjuun as en raar furem faan raadioaktiwiteet. Det heelium-isotoop 5He dää ian neutron uf an woort tu 4He. 5He → 4He + 1n 16Be → 14Be + 2n


De Guro Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Guro) as en distrikt faan det Manica Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a nuurdwaast faan't prowins. Hi hee 96.930 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Guro. Mozambique, citypopulation.de


De Macate Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Macate) as en distrikt faan det Manica Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a maden faan't prowins. Hi hee 85.062 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Macate. A distrikt wurd 2013 grünjlaanjen. Det wiar iar dial faan de Gondola. Mozambique, citypopulation.de


De Machaze Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Machaze) as en distrikt faan det Manica Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a süüd faan't prowins. Hi hee 129.099 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Chitobe. Mozambique, citypopulation.de


De Macossa Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Macossa) as en distrikt faan det Manica Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a nuurduast faan't prowins. Hi hee 48.648 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Macossa. Mozambique, citypopulation.de


De Manica Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Manica) as en distrikt faan det Manica Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a waast faan't prowins. Hi hee 225.000 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Manica. Mozambique, citypopulation.de


De Mossurize Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Mossurize) as en distrikt faan det Manica Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a süüdwaast faan't prowins. Hi hee 219.551 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Espungabera. Mozambique, citypopulation.de


De Sussundenga Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Sussundenga) as en distrikt faan det Manica Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a süüd faan't prowins. Hi hee 168.200 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Sussundenga. Mozambique, citypopulation.de


De Tambara Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Tambara) as en distrikt faan det Manica Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a nuurduast faan't prowins. Hi hee 54.948 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Nhacolo. Mozambique, citypopulation.de


De Vanduzi Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Vanduzi) as en distrikt faan det Manica Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a maden faan't prowins. Hi hee 124.064 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Vanduzi. A distrikt wurd 2013 grünjlaanjen. Det wiar iar dial faan de Manica Distrikt. Mozambique, citypopulation.de


De Boane Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Boane) as en distrikt faan det Maputo Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a süüd faan't prowins. Hi hee 210.498 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Boane. Mozambique, citypopulation.de


En uns (faan latiinsk Uncia = di twaalewst dial, wir iar di twaalewst dial faan en apteeker-pünj, leeder di sääkstaanjst dial faan en pünj, sümbool ℥) as en miat för't mase. Det ianhaidentiaken as oz. (faan itajeensk onza), di ingelsk nööm as ounce. En uns ment ei leewen detsalew, det koon lacht trochenööder smeden wurd. At gewöönelk uns (oz.) woort noch föl uun ingelsk spreegen lunen brükt. Diar täält 1 oz. ≈ 28,35 gram(g). Amreegnang uun Ameerikoo: 1 pünj (pound) = 16 oz. ≈ 453,6 gram. At apteeker-uns (℥ of oz.ap.) as iar för medesiin of chemikaalien brükt wurden. Diar tääld 1 oz.ap. = 31,1 g. At fiin uns (oz.tr., faan ingelsk: troy ounce) woort för eedelmatalen brükt. Diar täält 1 oz.tr. = 31,1034768 g. At luupen uns (oz.fl., faan ingelsk: fluid ounce) woort för luupen materiool brükt. Uun't Ferianagt Könangrik wiar 1 oz.fl. di hunertsöstagst dial faan en imperiaal galoon (=28,4131 cm³). Uun Ameerikoo as 1 oz.fl. di hunertaachtantwuntagst dial faan en U.S. galoon (=29,5735 cm³). Uun Holun an Indoneesien as ian ons en nööm för 100 g. Kilogram


De Magude Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Magude) as en distrikt faan det Maputo Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a nuurdwaast faan't prowins. Hi hee 63.691 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Magude. Mozambique, citypopulation.de


Dön Indo-aarisk spriiken san en onerfamilje faan de indo-iraansk twiich faan dön indogermaans spriiken. Jo san föör’t miast uun a nuurd an maden faan Inje, Paakistaan, Bangladesch, Nepaal an üüb Sri Lanka an a Malediiwen faan amanbi en miljard lidj spreegen. Dön wichtigst spriiken uun detheer spriikfamilje san Hindi-Urdu, Bengaals an det klasisk spriik Sanskrit. Uk a spriiken faan a Rooma hiart tu’t spriikfamilje. Dön nei indo-aarisk spriiken san uun njüügen sköölen diald: Dardisk: Kaschmiri, Paschai, Khowar, Indus-Kohistani, Schina Nuurdindisk: Garhwali, Kumauni, Nepaali Nuurdwaastindisk: Dogri-Kangri, Hindko, Lahnda (Waast-Panjabi), Panjabi, Sindhi Waastindisk: Marwari, Malvi, Nimadi, Gujari, Bagri, Lambardi; Gujarati, Vasavi; Bhili; Khandeshi Madelindisk: Hindi, Urdu, Braj-Kanauji, Haryanvi, Bundeli; Awadhi, Chhattisgarhi Uastindisk: Bhojpuri, Maithili, Magahi, Sadri; Oriya; Assameesk, Bengaals, Chittagong, Sylhetti, Rajbangsi Süüdindisk: Maraathii, Konkani Sinhala-Divehi: Singhaleesk, Divehi (Malediiwisk), Mahl Romani-Domari: Romani, Domari


Hindi as en indo-aarisk spriik, wat uun a nuurd an a maden faan Inje spreegen wurt. Sant 1950 as det (üüb sidj faan Ingels) det amtsspriik faan Inje. Det spriik as nai tu Urdu.


Urdu as en indo-aarisk spriik, wat uun Paakistaan (huar det en amtsspriik as) an uun Inje spreegen wurt.


De Manhiça Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Manhiça) as en distrikt faan det Maputo Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a nuurduast faan't prowins. Hi hee 208.466 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Manhiça. Mozambique, citypopulation.de


De Marracuene Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Marracuene) as en distrikt faan det Maputo Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a nuurduast faan't prowins. Hi hee 230.530 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Marracuene. Mozambique, citypopulation.de


De Matutuíne Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Matutuíne) as en distrikt faan det Maputo Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a süüd faan't prowins. Hi hee 44.834 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Bela Vista. Mozambique, citypopulation.de


De Moamba Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Moamba) as en distrikt faan det Maputo Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a nuurdwaast faan't prowins. Hi hee 83.879 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Moamba. Mozambique, citypopulation.de


De Namaacha Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Namaacha) as en distrikt faan det Maputo Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a waast faan't prowins. Hi hee 48.933 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Namaacha. Mozambique, citypopulation.de


De Água Grande Distrikt as ian faan dön sööwen distrikten faan São Tomé an Príncipe. A distrikt leit uun a nuurd faan’t eilun São Tomé. Uun a nuurd an uast leit a Golf faan Guinea, uun a süüd de Mé-Zóchi Distrikt an uun a waast de Lobata Distrikt. Det hee 69.772 lidj (2012). At hoodsteed faan a distrikt as São Tomé. São Tomé and Príncipe, citypopulation.de


De Cantagalo Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Cantagalo) as ian faan dön sööwen distrikten faan São Tomé an Príncipe. A distrikt leit uun a uast faan’t eilun São Tomé. Uun a nuurd an nuurdwaast leit de Mé-Zóchi Distrikt, uun a uast an süüduast a Golf faan Guinea an uun a süüdwaast de Caué Distrikt. Det hee 17.169 lidj (2012). At hoodsteed faan a distrikt as Santana. São Tomé and Príncipe, citypopulation.de


ISIN as det ufkörtang för International Securities Identification Number (internatjunaal käännumer för aktien). Hat as uun't juar 2000 iinfeerd wurden, am aktien iandüüdag tu kääntiaknin, an hää twaalew steeden. Uun Sjiisklun täält oober widjerhen uk det natsionaal käännumer NSIN mä njügen steeden. JP3633400001 = JP (lun Jaapan) 363340000 (NSIN) 1 (kontrolnumer) stäänt för Toyota.


De Eráti Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Eráti) as en distrikt faan det Nampula Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a nuurduast faan't prowins. Hi hee 372.844 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Namapa. Mozambique, citypopulation.de


De Lalaua Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Lalaua) as en distrikt faan det Nampula Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a nuurdwaast faan't prowins. Hi hee 102.890 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Lalaua. Mozambique, citypopulation.de


De Larde Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Larde) as en distrikt faan det Nampula Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a süüduast faan't prowins. Hi hee 85.971 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Larde. A distrikt wurd 2013 grünlaanjen. Iar wiar det dial faan de Moma Distrikt. Mozambique, citypopulation.de


De Liúpo Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Liúpo) as en distrikt faan det Nampula Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a süüduast faan't prowins. Hi hee 174.278 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Liúpo. A distrikt wurd 2013 grünlaanjen. Iar wiar det dial faan de Mogincual Distrikt. Mozambique, citypopulation.de


De Malema Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Malema) as en distrikt faan det Nampula Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a waast faan't prowins. Hi hee 223.791 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Malema. Mozambique, citypopulation.de


De Meconta Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Meconta) as en distrikt faan det Nampula Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a uast faan't prowins. Hi hee 250.425 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Meconta. Mozambique, citypopulation.de


De Mecubúri Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Mecubúri) as en distrikt faan det Nampula Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a nuurd faan't prowins. Hi hee 283.984 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Mecubúri. Mozambique, citypopulation.de


De Memba Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Memba) as en distrikt faan det Nampula Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a nuurduast faan't prowins. Hi hee 313.507 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Memba. Mozambique, citypopulation.de


De Mogincual Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Mogincual) as en distrikt faan det Nampula Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a süüduast faan't prowins. Hi hee 337.207 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Namige. Mozambique, citypopulation.de


De Mogovolas Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Mogovolas) as en distrikt faan det Nampula Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a süüduast faan't prowins. Hi hee 415.407 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Nametil. Mozambique, citypopulation.de


De Moma Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Moma) as en distrikt faan det Nampula Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a süüduast faan't prowins. Hi hee 310.706 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Macone. Mozambique, citypopulation.de


De Monapo Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Monapo) as en distrikt faan det Nampula Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a uast faan't prowins. Hi hee 413.694 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Monapo. Mozambique, citypopulation.de


De Mossuril Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Mossuril) as en distrikt faan det Nampula Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a uast faan't prowins. Hi hee 142.787 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Mossuril. Mozambique, citypopulation.de


De Muecate Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Muecate) as en distrikt faan det Nampula Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a nuurduast faan't prowins. Hi hee 175.075 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Muecate. Mozambique, citypopulation.de


De Murrupula Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Murrupula) as en distrikt faan det Nampula Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a süüdwaast faan't prowins. Hi hee 215.208 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Murrupula. Mozambique, citypopulation.de


De Nacala-a-Velha Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Nacala-a-Velha) as en distrikt faan det Nampula Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a nuurduast faan't prowins. Hi hee 241.536 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Nacala-a-Velha. Mozambique, citypopulation.de


De Nacarôa Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Nacarôa) as en distrikt faan det Nampula Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a nuurduast faan't prowins. Hi hee 145.643 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Nacarôa. Mozambique, citypopulation.de


De Rapale Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Rapale) as en distrikt faan det Nampula Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a maden faan't prowins. Hi hee 174.707 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Rapale. Mozambique, citypopulation.de


De Ribáuè Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Ribáuè) as en distrikt faan det Nampula Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a waast faan't prowins. Hi hee 290.244 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Ribáuè. Mozambique, citypopulation.de


De Chimbonila Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Chimbonila) as en distrikt faan det Niassa Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a waast faan't prowins. Hi hee 98.313 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Chimbonila. Föör 2013 het a distrikt de Lichinga Distrikt. Mozambique, citypopulation.de


De Cuamba Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Cuamba) as en distrikt faan det Niassa Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a süüdwaast faan't prowins. Hi hee 264.572 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Cuamba. Mozambique, citypopulation.de


De Lago Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Lago) as en distrikt faan det Niassa Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a nuurdwaast faan't prowins. Hi hee 163.982 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Metangula. Mozambique, citypopulation.de


De Majune Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Majune) as en distrikt faan det Niassa Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a maden faan't prowins. Hi hee 38.453 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Majune. Mozambique, citypopulation.de


De Mandimba Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Mandimba) as en distrikt faan det Niassa Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a süüdwaast faan't prowins. Hi hee 217.242 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Mandimba. Mozambique, citypopulation.de


De Marrupa Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Marrupa) as en distrikt faan det Niassa Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a uast faan't prowins. Hi hee 101.162 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Marrupa. Mozambique, citypopulation.de


De Maúa Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Maúa) as en distrikt faan det Niassa Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a süüd faan't prowins. Hi hee 71.408 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Maúa. Mozambique, citypopulation.de


De Mavago Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Mavago) as en distrikt faan det Niassa Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a nuurd faan't prowins. Hi hee 30.757 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Mavago. Mozambique, citypopulation.de


De Mecanhelas Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Mecanhelas) as en distrikt faan det Niassa Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a süüdwaast faan't prowins. Hi hee 296.908 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Mecanhelas. Mozambique, citypopulation.de


De Mecula Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Mecula) as en distrikt faan det Niassa Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a nuurduast faan't prowins. Hi hee 21.342 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Mecula. Mozambique, citypopulation.de


De Metarica Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Metarica) as en distrikt faan det Niassa Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a süüd faan't prowins. Hi hee 53.524 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Metarica. Mozambique, citypopulation.de


De Muembe Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Muembe) as en distrikt faan det Niassa Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a nuurdwaast faan't prowins. Hi hee 44.042 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Muembe. Mozambique, citypopulation.de


De N'gauma Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de N'gauma) as en distrikt faan det Niassa Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a süüduast faan't prowins. Hi hee 127.940 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as N'gauma. Mozambique, citypopulation.de


De Nipepe Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Nipepe) as en distrikt faan det Niassa Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a süüduast faan't prowins. Hi hee 44.546 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Nipepe. Mozambique, citypopulation.de


De Sanga Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Sanga) as en distrikt faan det Niassa Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a nuurdwaast faan't prowins. Hi hee 78.424 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Sanga. Mozambique, citypopulation.de


De Búzi Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Búzi) as en distrikt faan det Sofala Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a süüd faan't prowins. Hi hee 177.348 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Búzi. Mozambique, citypopulation.de


De Caia Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Caia) as en distrikt faan det Sofala Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a nuurd faan't prowins. Hi hee 191.950 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Caia. Mozambique, citypopulation.de


Waastbengaalen as en bundesstoot faan Inje. A bundesstoot leit uun a nuurduast faan’t lun. Hi hee 91.276.115 lidj (2011). At hoodsteed faan a bundesstoot as Kolkata. India: States and Major Agglomerations, citypopulation.de


Toyota (japoonsk 豊田市, -shi) as en stääd uun't Prefektuur Aichi üüb Honshū, det hoodeilun faan Jaapan. Toyota leit uun't uasten faan Nagoya, uun't nuurden faan Okazaki bi di struum Yahagi. Det stääd as bekäänd för det autofabrik mä disalew nööm: Toyota. Museum Himori park Himori tempel Büroohuuchhüs faan't Toyota autofabrik Ferianagt Stooten Detroit, USA Ferianagt Könangrik Derby (Derbyshire), UK Commonskategorii: Toyota – Saamlang faan bilen of filmer


Det regiuun Chūbu as ian faan aacht regiuunen uun Jaapan an leit uun a maden faan't lun üüb det hoodeilun Honshū. Hat as 66.801,14 km² grat. Uun det regiuun lei njügen prefektuuren. Niigata Toyama Ishikawa Fukui Yamanashi Nagano Gifu Shizuoka Aichi Commonskategorii: Chūbu – Saamlang faan bilen of filmer 35.883333333333137.95Koordinaaten: 35° 53′ 0″ N, 137° 57′ 0″ O


Wat menst dü? di fask en dial faan a müs


At Prefektuur Aichi (japoonsk 愛知県, Aichi-ken) as en ferwaltangsregiuun uun Jaapan. Hat leit uun't regiuun Chūbu üüb det hoodeilun Honshū. Hoodstääd as Nagoya. Dön tjiin gratst stääden uun't prefektuur san: Steeden At prefektuur hää 38 stääden (市 shi): Lunkreiser Det hää sööwen Lunkreiser (郡 gun): Commonskategorii: Prefektuur Aichi – Saamlang faan bilen of filmer 35.083055555556136.98305555556Koordinaaten: 35° 5′ N, 136° 59′ O Japan: Aichi, citypopulation.de Japan: Administrative Division, citypopulation.de


Nagoya (japoonsk 名古屋市, -shi) as en gratstääd, huuwenstääd an ferwaltangsteed faan't japoonsk Prefektuur Aichi üüb Honshū bi a Pasiifik). Nagoya as mä 2,3 Mio. iinwenern efter Tokio, Yokohama an Osaka det sjuurdgratst japoonsk industriiregiuun. Diar san 16 stääddialen (-ku) Atsuta-ku Chikusa-ku Higashi-ku Kita-ku Meitō-ku Midori-ku Minami-ku Minato-ku Mizuho-ku Moriyama-ku Naka-ku Nakagawa-ku Nakamura-ku Nishi-ku Shōwa-ku Tempaku-ku Commonskategorii: Nagoya – Saamlang faan bilen of filmer


De Chemba Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Chema) as en distrikt faan det Sofala Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a nuurdwaast faan't prowins. Hi hee 87.925 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Chemba. Mozambique, citypopulation.de


De Cheringoma Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Cheringoma) as en distrikt faan det Sofala Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a nuurduast faan't prowins. Hi hee 58.542 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Inhaminga. Mozambique, citypopulation.de


De Chibabava Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Chibabava) as en distrikt faan det Sofala Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a süüdwaast faan't prowins. Hi hee 134.293 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Chibabava. Mozambique, citypopulation.de


De Dondo Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Dondo) as en distrikt faan det Sofala Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a uast faan't prowins. Hi hee 184.458 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Dondo. Mozambique, citypopulation.de


De Gorongosa Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Gorongosa) as en distrikt faan det Sofala Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a waast faan't prowins. Hi hee 182.226 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Gorongosa. Mozambique, citypopulation.de


De Machanga Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Machanga) as en distrikt faan det Sofala Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a süüd faan't prowins. Hi hee 55.861 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Machanga. Mozambique, citypopulation.de


De Maringué Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Maringué) as en distrikt faan det Sofala Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a nuurdwaast faan't prowins. Hi hee 98.828 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Maringué. Mozambique, citypopulation.de


De Marromeu Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Marromeu) as en distrikt faan det Sofala Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a nuurduast faan't prowins. Hi hee 156.720 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Marromeu. Mozambique, citypopulation.de


De Muanza Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Muanza) as en distrikt faan det Sofala Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a uast faan't prowins. Hi hee 42.289 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Muanza. Mozambique, citypopulation.de


De Nhamatanda Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Nhamatanda) as en distrikt faan det Sofala Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a waast faan't prowins. Hi hee 317.538 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Nhamatanda. Mozambique, citypopulation.de


De Angónia Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Angónia) as en distrikt faan det Tete Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a nuurduast faan't prowins. Hi hee 486.251 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Ulongué. Mozambique, citypopulation.de


De Cahora-Bassa Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Cahora-Bassa) as en distrikt faan det Tete Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a süüdwaast faan't prowins. Hi hee 132.972 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Chitima. Mozambique, citypopulation.de


De Changara Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Changara) as en distrikt faan det Tete Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a süüdwaast faan't prowins. Hi hee 128.453 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Luenha. Mozambique, citypopulation.de


Angoche (Föör 1976: António Enes) as en steed uun a nuurduast faan Mosambik, wat amanbi 1326 km tu a nuurduast faan Maputo leit. Det as at hoodsteed faan det Angoche Distrikt uun det Nampula Prowins. Det hee 89.998 lidj (2007). Mozambique, citypopulation.de


De Chifunde Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Chifunde) as en distrikt faan det Tete Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a nuurd faan't prowins. Hi hee 155.210 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Chifunde. Mozambique, citypopulation.de


De Chiuta Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Chiuta) as en distrikt faan det Tete Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a uast faan't prowins. Hi hee 103.875 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Manje. Mozambique, citypopulation.de


De Dôa Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Dôa) as en distrikt faan det Tete Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a süüduast faan't prowins. Hi hee 87.913 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Dôa. A distrikt wurd 2013 grünlaanjen. Iar wiar det dial faan det Mutarara Distrikt. Mozambique, citypopulation.de


De Macanga Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Macanga) as en distrikt faan det Tete Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a nuurduast faan't prowins. Hi hee 200.288 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Furancungo. Mozambique, citypopulation.de


De Magoé Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Magoé) as en distrikt faan det Tete Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a süüdwaast faan't prowins. Hi hee 91.313 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Mpheende. Mozambique, citypopulation.de


De Marara Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Marara) as en distrikt faan det Tete Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a süüd faan't prowins. Hi hee 74.659 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Katchembe. A distrikt wurd 2013 grünlaanjen. Iar wiar det dial faan det Changara Distrikt. Mozambique, citypopulation.de


De Marávia Distrikt (üüb Portugiisk: Distrito de Marávia) as en distrikt faan det Tete Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a nuurdwaast faan't prowins. Hi hee 131.685 lidj (2017). At hoodsteed faan a distrikt as Fingoé. Mozambique, citypopulation.de


Dr. Dörte Hansen-Jaax (* 1964 uun Hüsem) as en sjiisk skriiwer. Dörte as uun Höögel uun Nuurdfresklun apwoksen. Aran as plaatsjiisk snaaket wurden, huuchsjiisk hää't iarst uun skuul liard. Efter't abituur 1984 hää Dörte bi't uniwersiteet uun Kiil sotsiolinguistik, anglistik, romanistik an frisistik studiaret. 1994 hää't uun Hamborag promowiaret. Dörte Hansen as befreid mä di filmrejesöör Sven Jaax an hää ian foomen. Sant 2016 lewet hat weder uun Hüsem. 2006: Meedienpris faan't stiftang „Kinderrechte in der Einen Welt“ för Der Hamburger Kompass – Hilfe für Kinder alkoholkranker Eltern. 2015: „Lieblingsbuch des Jahres des unabhängigen Buchhandels“ för Altes Land. 2016: Literatuurpris faan Usedom för Altes Land. 2019: Literatuurpris faan Kappeln för fersiinsten am't plaatsjiisk spriak. 2019: Grimmelshausen-Pris för Mittagsstunde 2022: Konstpris faan't lun Schleswig-Holstian Tou latje tääle. Uun: Nils Århammar, Christina Tadsen, Ommo Wilts (Hrsg.): Skriiw fresk, Schriw frasch, Skriiv friisk. Teksten tu a fresk literatüürweedstridj 1989/90. Nordfriisk Instituut, Bräist/Bredstedt NF 1993, ISBN 3-88007-205-1. Transfer bei Diglossie. Synchrone Sprachkontaktphänomene im Niederdeutschen. Dr. Kovač, Hamburg 1995, ISBN 3-86064-292-8 (Disertatjuun). „An weißer Milch klebt rotes Blut!“ – Pastor Skrivers vegane Utopie. Uun: Nordfriisk Instituut (Hrsg.): Nordfriesland Nr. 164, Bräist/Bredstedt NF, Detsember 2008, ISSN 0029-1196. Fürchte dich nicht vor dem Familienberater. Reportaaj. Uun: Chrismon,