Pythagoras Pythagoras fan Samos (greeks Πυθαγόρας; * ombi 570 f.Kr. üp Samos; † eeđer 510 f.Kr. ön Metaponto) wiar en antiki greeks Filosoof. Sin Meföligsters wiar di Pythagoreern, en des aarbert me höm töhop ön Süđern Itaalien. Fan Pythagoras en sin Skuul kām di jest Weetenskepen sa üs Filosofii, Matematiik sa üs olerhun Natuurweetenskepen. Skreften heer em fan Pythagoras ek fünen, en diarom uur aur sin Werk fuul spekuliaret. Deling keent em fuaral Pythagoras sin Rail, wat en aur di Maaten nöörig Grünj fuar di Geometrii es. Wikisource: Pythagoras fan Samos (Dütsk) Wikiquote: Pythagoras fan Samos (Dütsk) Commons: Pythagoras fan Samos – Saamling fan Skelter en Videos


Pythagoras sin Rail es noch jen fan di nöörigst en bikeentest Railen fan di Geometrii. Jü sair, dat ön en Triihuk mecen rocht Winkel (rochtwinkelt Triihuk) di Kwadraati aur di tau Kateeten töhop jüst sa gurt sen üs dit Kwadraat aur di Hypotenuus. Wan a {\displaystyle a} an b {\displaystyle b} di Leengden fan di Kateeten ön ark Sir fan di rocht Winkel sen, en c {\displaystyle c} di Leengdi fan di Hypotenuus, wat töögenaur fan di rocht Winkel liit, da jit dit: a 2 + b 2 = c 2 {\displaystyle a^{2}+b^{2}=c^{2}} Des Rail jit eeđer Pythagoras fan Samos, aur hi di Jest wiar, diar des Rail biweegi kür. Di Rail skel man al fuar höm bikeent wesen wiis Des Rail meent sa fuul aur em me tau bikeent Leengden en Trēr ütreekni ken. - ditHypotenuus c = a 2 + b 2 {\displaystyle c={\sqrt {a^{2}+b^{2}}}} . - di Kateeten a = c 2 − b 2 b = c 2 − a 2 {\displaystyle {\begin{aligned}a&={\sqrt {c^{2}-b^{2}}}\\b&={\sqrt {c^{2}-a^{2}}}\end{aligned}}} Dit sen trii Hiili Talen, wat em me di Rail iinseet ken: 3 2 + 4 2 = 5 2 {\displaystyle 3^{2}+4^{2}=5^{2}} 5 2 + 12 2 = 13 2 {\displaystyle


San Cristóbal de La Laguna of ianfach La Laguna as det naistgratst stääd üüb det Kanaarisk Eilun Teneriffa. Hat hää en huuchskuul an diar sat en baskoop. Diar wene 157.503 minsken (Stant 1. Janewoore 2019). La Verdellada Barrio Nuevo (Viña Nava) El Coromoto San Benito El Bronco La Cuesta Taco Tejina Valle Guerra Bajamar Punta del Hidalgo Geneto Los Baldios Guamasa El Ortigal Las Mercedes El Batan Las Carboneras Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Commonskategorii: La Laguna – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: La Laguna (sjiisk)


Teguise as en stääd an ian faan sööwen gemeenen üüb det Kanaarisk Eilun Lanzarote. Bit 1852 wiar Teguise hoodstääd faan't eilun, man do wurd det küstenstääd Arrecife wichtager an uk hoodstääd. Iinwenertaalen faan 2008. Costa Teguise (6.324) Tahíche (3.751) Villa de Teguise (1.625) Guatiza (847) Nazaret (925) Caleta de Famara (837) La Graciosa (648) Sóo (615) Tao (561) Los Valles (409) Mozaga (376) Muñique (366) Tiagua (308) Teseguite (284) Los Cocoteros (256) Las Caletas (138) El Mojón (107) Las Cabreras (106) Caleta de Caballo (126) Tomaren (61) Las Laderas (58) Los Ancones (44) Charco del Palo (26) Tu't gemeen Teguise hiar uk en hialer rä faan letj eilunen uun't nuurden faan Lanzarote: La Graciosa Alegranza Montaña Clara Roque del Este Roque del Oeste Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Instituto Canario de Estadística Commonskategorii: Teguise – Saamlang faan bilen of filmer


At list faan ISO 3166-2-Codes för die Vereinigten Staaten von Amerika wiset di code för 50 Bundesstaaten und den District of Columbia sowie sechs Außengebiete. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för die Vereinigten Staaten von Amerika US), di ööder as di code för die Bundesstaaten, den District of Columbia und die amerikanischen Außengebiete. Nian feranerang faan di code sant 1998. Diese bestehen aus zwei Buchstaben und außer für Amerikanisch-Ozeanien (US-UM) entsprechen sie den Adressierkürzeln der amerikanischen Post (United States Postal Service). 1Die amerikanischen Außengebiete haben eigene Geocode-Listen. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk) Siehe auch: ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden.


Technologii as det wedenskap am a Technik. Hat halept üs, technik rocht tu brüken, t.b. uun a industrii. Det wurd komt faan't ualgreks τεχνολογία technología, an det ment konstfol beskriiwang faan en konst of wedenskap. Daalang brük wi det wurd miast mä det salew bedüüdang üs know-how (faan't ingelsk: wed-hü). Wi wel wed, hü an huarför wi hün technik brük. Hoker witj, huarför hi hün technik best brük koon, as do en technologii-feerer. Grünjtechnologiin - Jo san algemian bekäänd an wurd bal aueraal brükt. Bispal: Arken witj, huar en knif gud för as. Kaitechnologiin - Diar steget aal muar weden uun, an a produkten san wichtag för't leewent. Bispal: Kompjuuterchips kön ei fölen maage, wurd oober aueraal brükt. Straalmaagertechnologiin - Jo san noch nei, an wurd iarst uun a kemen tidj wichtag. Bispal: Huuchwäärdag autobateriin. En ööder iindialang gongt diarefter, huarför a technologiin wichtag san, t.b. Biotechnologii Gentechnologii Nanotechnologii Konstelk inteligens Commonskategorii: Technologii – Saamlang faan bilen of filmer


Freesendelf Freesendelf (dütsk: Fresendelf) es en Gimiindi ön di Krais Nuurđfriislön bi di Treene. Gemeen Freesendelf Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2021 (XLS-datei) (Widjerfeerd üüb grünjlaag faan't fulkstäälang 2011) (Halep üp Dütsk)


En Tornaado as en horelwinj, di oober ei uun a troopen, man uun madel breetjin föörkomt. Uun ääg woort hi tu en Winjhöös, auer sia tu en Weederhöös. En tornaado lewet miast bluas tjiin minüten, koon oober uk en stünj düüre. Di tornaado salew as mä 0 bit 100 km/h onerwai, oober huar hi a eerd bereert, koon a winj bit 500 km/h gau wei. A miast tornaados saan swaak (kategorii F0, F1), 11% san madelstark (F2, F3), an bluas 1% san fürchterlik stark (F4, F5). A slimst tornaados jaft at miast uun a Great Plains (USA), huar kuul, drüg loft faan a Rocky Mountains deel weit, an ham mä warem, wiat loft faan a Golf faan Meksiko misket. Uun Sjiisklun san a tornaados miast ei so stark, en F4 tornaado komt ferlicht iansis uun twuntag juar föör, an en F5 tornaado ferlicht iansis uun hunert juar. Man uk bi en F3 tornaado gung al hüsang uunstaken. Det iindialang tu F-kategoriin gongt efter't Fujita-Skaala. Diarbi as F0 amanbi so föl üs 11 Beaufort, F1 amanbi 12 Beaufort . At Fujita-Skaala gongt noch widjer mä F7, F8 an so widjer bit F12, det komt uun a natüür oober ei föör. Commonskategorii:


En Lawiin as en bonk faan snä, is of slober uun a berger, di ham üüb en mool faan san onergrünj liaset, an do deel uun't dääl jaaget. So loong det lääs ei tu swaar as, blaft di snä uk üüb sküünsen leien. Man do komt diar muar an muar snä tu, an det snädeek woort swaarer an swaarer, an koon ham tuleetst ei muar hual. Do raft hat ales mä üüb a wai berag deel. Lawiinen kön ünlik skaker haa: "Snäburd"lawiin "Stoof"lawiin "Grünj"lawiin "Luas-snä"lawiin Amdat at mögels ei tu lawiinen komt, wurd gefeerelk regiuunen mä holtpualer ferbaud, diar di snä aphual skel. An för a minsken wurd wäärnskilten apsteld. "Ferbaud" berag Wäärnskilt Lawiinen wurd uk konstelk an kontroliaret ütjliaset. Commonskategorii: Lawiinen – Saamlang faan bilen of filmer


En Natüürkatastroof as en natüürelk feranerang üüb a eerd mä katastrofaal fulgen för a minsken. Natüürkatastroofen kön faan a minsken ei ferhanert wurd, man a minsk koon diartu bidereeg, dat jo slimer ütjfaal. Ian bispal as at globaal apwarmin. Dat natüürkatastroofen leewen slimer ütjfaal, hää flook grünjer: At jaft leewen muar minsken üüb a eerd, sodenang san uk leewen muar minsken bedraapt. A minsken skaafe muar an muar wäärser, sodenang gongt uk leewen muar uunstaken. A minsken lewe muar an muar uun grat stääden. Wan grat stääden bedraapt san, haa diar uk föl muar minsken komer faan. A minsken lewe muar uun gefeerelk regiuunen, t.b. bi struumer, küsten an uun a berger. A minsken hinge daalang faan flook technologiin uf: Struum, weeder, internet. An wan's ei muar fersuragt wurd, hää det böös fulgen. Natüürkatastroofen wurd efter hör grünjer iindiald: Tektoonik Eerdbeewrin, Wulkaanen, Tsunamis Grawitatsion Stianslach, Lawiinen, Laharen (Sloberfluden) Kliima Sturemfluden, Horelwinjer, Auermiatag rin of snä, Hatj an ünmiatag dröögd, Kol an ünmiatag froost, Smog Ööders wat Meteoriiten, Kosmisk strualen, Üntjüch üs Gäärshopern Commonskategorii: Natüürkatastroofen – Saamlang faan bilen of filmer


El Niño (det as spoonsk an ment letj dring, oober uk: Kenken) as en üngewöönelken struum uun a uastelk Pasiifik, föör't küst faan Peruu. Di daaget ei arke juar ap, ferlicht arke sääkst juar, an wan, do miast am a Jultidj, so kaam hi uk tu di nööm. Tu Jultidj as det weeder uun a waastelk Pasiifik, föör Indoneesien so am 28 graad warem, an föör Peruu am 24 graad. Det hinget mä a Süüduast-Pasaat tuup, di det weeder faan't Peruaans küst wechtrakt, so dat diar kuul weeder faan onern efterkomt. Detdiar kuul weeder komt fan a Humboldtstruum bi't Süüdameerikoons küst loongs. Bi El Niño kiart det süsteem ham am. Det weeder trakt nü faan waast tu uast an woort üüb en mool bit 5 graad warmer. At plankton stareft uf, an a fasker finj ei nooch tu freeden. Bi a küst rinjt at nü föl muar, an diar komt at tu sloberfluden. La Niña (spoonsk: at foomen) as at jinstak tu El Niño. A Süüduast-Pasaat weit starker üs normool, an det weeder uun Süüduastaasien keelt ham uf. Man mä La Niña san ei sok natüürkatastroofen ferbünjen. Commonskategorii: El Niño/La Niña – Saamlang faan bilen of filmer


Prairie County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Montana. At county leit uun a uast faan a bundesstoot. Det hee 1088 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Terry. At county wurd 1915 grünjlaanjen. USA: Montana, citypopulation.de


Ravalli County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Montana. At county leit uun a waast faan a bundesstoot. Det hee 44.174 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Hamilton. At county wurd 1893 grünjlaanjen. USA: Montana, citypopulation.de


Richland County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Montana. At county leit uun a nuurduast faan a bundesstoot. Det hee 11.491 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Sidney. At county wurd 1914 grünjlaanjen. USA: Montana, citypopulation.de


Roosevelt County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Montana. At county leit uun a nuurduast faan a bundesstoot. Det hee 10.794 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Wolf Point. At county wurd 1919 grünjlaanjen. USA: Montana, citypopulation.de


Rosebud County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Montana. At county leit uun a süüduast faan a bundesstoot. Det hee 8329 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Forsyth. At county wurd 1901 grünjlaanjen. USA: Montana, citypopulation.de


Sanders County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Montana. At county leit uun a nuurdwaast faan a bundesstoot. Det hee 12.400 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Thompson Falls. At county wurd 1906 grünjlaanjen. USA: Montana, citypopulation.de


Sheridan County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Montana. At county leit uun a nuurduast faan a bundesstoot. Det hee 3539 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Plentywood. At county wurd 1913 grünjlaanjen. USA: Montana, citypopulation.de


Silver Bow County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Montana. At county leit uun a süüdwaast faan a bundesstoot. Det hee 35.133 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Butte. At county wurd 1881 grünjlaanjen. USA: Montana, citypopulation.de


Stillwater County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Montana. At county leit uun a süüd faan a bundesstoot. Det hee 8963 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Columbus. At county wurd 1913 grünjlaanjen. USA: Montana, citypopulation.de


Sweet Grass County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Montana. At county leit uun a süüd faan a bundesstoot. Det hee 3678 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Big Timber. At county wurd 1895 grünjlaanjen. USA: Montana, citypopulation.de


Teton County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Montana. At county leit uun a nuurdwaast faan a bundesstoot. Det hee 6226 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Choteau. At county wurd 1893 grünjlaanjen. USA: Montana, citypopulation.de


Toole County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Montana. At county leit uun a nuurd faan a bundesstoot. Det hee 4971 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Shelby. At county wurd 1914 grünjlaanjen. USA: Montana, citypopulation.de


Smog as en fül loft uun grat stääden. Smog jaft at miast uun a wonter, wan det fül stäädloft ei wechwei koon, auer diar swaar, kuul loft faan boowen üüb trakt. Det wurd as tuupsaat faan tau ingelsk wurden: smoke (riak) an fog (mist). Bi smog as tuföl sut, stoof an swaaweldioksiid (SO2) uun a loft, an a minsken kön knaap öösme. Wan't tu slim woort, woort det auto keeren ferbeeden. At Ruhrgebiit uun Sjiisklun hed uun a 1960er juaren föl komer mä smog. 1962 san diar 150 minsken auer stürwen. Sant di tidj as diar föl den wurden, am at loft uun a stääden tu ferbeedrin. Grat fabriken skul filtern uun hör skoorstianer iinbau, an autos san daalang uk ei muar so fül. Elektroautos skel diartu bidreeg, dat at loft leewen beeder woort. Commonskategorii: Smog – Saamlang faan bilen of filmer


Treasure County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Montana. At county leit uun a süüduast faan a bundesstoot. Det hee 762 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Hysham. At county wurd 1919 grünjlaanjen. USA: Montana, citypopulation.de


Valley County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Montana. At county leit uun a nuurduast faan a bundesstoot. Det hee 7578 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Glasgow. At county wurd 1893 grünjlaanjen. USA: Montana, citypopulation.de


Wheatland County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Montana. At county leit uun a maden faan a bundesstoot. Det hee 2069 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Harlowton. At county wurd 1917 grünjlaanjen. USA: Montana, citypopulation.de


Wibaux County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Montana. At county leit uun a uast faan a bundesstoot. Det hee 937 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Wibaux. At county wurd 1914 grünjlaanjen. USA: Montana, citypopulation.de


Yellowstone County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Montana. At county leit uun a süüd faan a bundesstoot. Det hee 164.731 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Billings. At county wurd 1893 grünjlaanjen. USA: Montana, citypopulation.de


Sut as en fääst materiool, huar tu en graten dial köölstoof uun as. Sut as miast polwrag, koon oober uk gans fiin an smeerag wees. Bi't ferbraanen faan holt an kööl blaft miast sut auer, wan't ei hialandaal ferbraant. Det maaget komer uun skoorstianer, an koon diar began tu braanen. Diaram skel skoorstianer leewen faaget wurd. Wan holt hialandaal ferbraant, woort det tu kööldioksiid (CO2). Wan ei, woort det tu sut an köölmonoksiid (CO), wat böös gefeerelk för a minsken as. Sut woort oober uk uun a industrii brükt, diar het det do carbon black (CAS-Numer: 1333-86-4). Det woort iinsaat bi't produktsioon faan farwen of autowelen. Sut maaget produkten hard an tuch an ünemfintelk jin UV-strualen. Commonskategorii: Sut – Saamlang faan bilen of filmer Commonskategorii: carbon black – Saamlang faan bilen of filmer


Farew as en luupen of tuch materiool, diar füsikaalisk drüget of cheemisk hard woort, am en baumateriool tu bewaarin an iintuklöörin. Det klöör faan't farew woort bestemet faan a pigmenten diar uun. Lak, lasuur an öölefarew Dispersioonsfarew, miast mä acryl Kalkfarew Silikaatfarew Potsfarew Farwen wurd diarefter iindiald, huar's för brükt wurd. Konstlerfarew: Acryl, alcyd, öölefarew, weederfarew, blak Grünjfarew: Hat suragt diarför, dat a farwen beeder hual Föörfarew: Hat skal a onergrünj egool maage Wochfarew: Acryl, kalkfarew, silikaatfarew Potsfarew: Det as apfald mä mineraalstoof, am det farew sjoker üübtudreegen Drukfarew: För buken, bleeden an kartons Commonskategorii: Farwen – Saamlang faan bilen of filmer


Vorlage:Infobox Chemikalie/Summenformelsuche vorhanden Köölmonoksiid of Köölstoofmonoksiid as en cheemisk ferbinjang faan Köölstoof an Sürstoof mä det formel CO. Hat as en gas saner klöör, stirem of smaag an böös giftag. Köölmonoksiid komt miast diar föör, huar holt of kööl ei hialandaal ferbraant of ei hialandaal ferröödet. Köölmonoksiid braant an woort efter't ferbinjang mä sürstoof tu Kööldioksiid (CO2). Hat as so giftag, auer hat ham lachter mä't hämoglobin uun't blud ferbanjt üs sürstoof. Sodenang feit det blud ei nooch sürstoof an di minsk stikt. Köölmonoksiid komt fööraal üüb a nuurdelk eerdheleft föör Köölmonoksiid-Wäärner uun en garaaj Iindraanj tu Kohlenmonoxid uun't GESTIS-dootenbeenk faan't IFA (mä JavaScript) (ütjden faan) David R. Lide: CRC Handbook of Chemistry and Physics. 90. aplaag. (uun't näät: 2010), CRC Press/Taylor and Francis, Boca Raton, FL, Dipole Moments, S. 9-53. Thermodynamische Daten von CO. National Institute for Standards and Technology, Marts 2013, ufrepen di 16. August 2014. Commonskategorii: Köölmonoksiid – Saamlang faan bilen of filmer Kööldioksiid


Acryl as en nööm för en hialer rä faan ünlik baumaterioolen. Polyacrylat - för wochfarew, konstlerfarew an tu ufsachtin Acrylharts - för lakfarew Acrylat-Dispersioon - fuar maaler-lakfarew en farew för bütenwochen Acrylglääs (PMMA), Plexiglääs - t.b. för Kontaktlinsen Acrylamid - en gift uun stiaket iidjwaaren, t.b. Pomfrits Polyacryl (PAN) - triader för kluader Commonskategorii: Acryl – Saamlang faan bilen of filmer


Adams County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Illinois. At county leit uun a waast faan a bundesstoot. Det hee 65.737 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Quincy. Dön tjiin gratst steeden an taarpen uun't county san: Illinois: State in USA, citypopulation.de Adams: County in Illinois, citypopulation.de


Öölefarew as en farew, diar faan plaantenööle an pigmenten maaget as. Det ööle reagiaret mä a loft an woort hard. Det plaantenööle koon faan ünlik plaanten kem. Arke slach hää sin aanj eegenskapen: Liinööle Walnödööle Klapruusööle Henepööle Sanruusööle Soojaööle Ritsinusööle Commonskategorii: Öölefarew – Saamlang faan bilen of filmer


At Hämoglobin (faan ualgreks αἷμα haíma, „blud“, und latiinsk globus, „klomp“), ufkört mä Hb as en grat proteiin mä iisen uun, diar för det ruad klöör uun üüs blud suragt. Hat as leewentswichtag, auer hat a kreisluup faan wäärlisdiarten (diaram uk faan en minsk) mä Sürstoof (O2) fersuragt. Wan minsken köölmonoksiid iinöösme, do woort det uunsteed faan sürstoof faan't hämoglobin iinbünjen, an a minsk stikt. Commonskategorii: Hämoglobin – Saamlang faan bilen of filmer


At Blud (latiinsk Sanguis, ualgreks αἷμα haima) as en luupen orgaan uun't lif faan wäärlisdiarten, an sodenang uk faan a minsk. At hart pompet at blud auer a kreisluup troch't lif. Diarbi auernamt det blud flook leewentswichtag apgoowen. Woksen minsken haa fiiw bit sääks liter blud uun hör äädern. Uun't blud san bludplasma, bludselen an en liasang faan weeder, soker, lipiiden (fäät), witamiinen, diar tu a selen hen broocht wurd, an diar kööldioksiid an stoofwakselprodukten apnem. Uun't bludplasma san proteiinen an ionen faan Naatrium, Kloor, Kaalium, Magneesium, Fosfoor an Kaltsium. Tu a bludselen hiar a ruad bludselen (Erythrozyten), diar auer hör hämoglobin ööder selen mä Sürstoof fersurge, witj bludselen (Leukozyten), diar för't imuunsüsteem tustendag san, an bludplaatjin (Thrombozyten), diar för't blud stiiwrin surge. Commonskategorii: Blud – Saamlang faan bilen of filmer


Wat menst dü ? Bludkreisluup Kreisluup faan't leewent (Samsara) -> Buddhismus Kreisluup faan't Stianang


Alexander County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Illinois. At county leit uun a süüd faan a bundesstoot. Det hee 5240 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Cairo. Dön sööwen gratst steeden an taarpen uun't county san: Illinois: State in USA, citypopulation.de Alexander: County in Illinois, citypopulation.de


A Bludkreisluup of Kreisluup as det süsteem, hü bi tetjdiarten an sodenang uk bi a minsk at blud faan't hart troch't lif pompet woort. Hi fersuragt a orgaanen mä sürstoof, mineraalen an hormoonen. Üüb a ööder sidj feert hi kööldioksiid an stoofwakselprodukten uf. A bludkreisluup spelet uk en wichtag rol bi't ferdialen faan waremk uun't lif. A äädern, diar det blud faan't hart tu a orgaanen pompe, san arteerien of slachäädern (üüb det bil ruad), ööder wai am faan a orgaanen tu't hart lääpt det blud troch weenen (üüb det bil blä). Commonskategorii: Bludkreisluup – Saamlang faan bilen of filmer


Cook County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Illinois. At county leit uun a nuurduast faan a bundesstoot. Det hee 5.275.541 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Chicago. Illinois: State in USA, citypopulation.de


Bond County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Illinois. At county leit uun a süüd faan a bundesstoot. Det hee 16.725 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Greenville. Illinois: State in USA, citypopulation.de


Boone County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Illinois. At county leit uun a nuurd faan a bundesstoot. Det hee 53.448 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Belvidere. Illinois: State in USA, citypopulation.de


Brown County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Illinois. At county leit uun a waast faan a bundesstoot. Det hee 6244 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Mount Stirling. Illinois: State in USA, citypopulation.de


Bureau County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Illinois. At county leit uun a nuurd faan a bundesstoot. Det hee 33.244 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Princeton. Illinois: State in USA, citypopulation.de


A Krüstööger wiar kriiger tesken 1095 an 1396 faan't röömsk-katuulsk sark fööraal jin't apstreewin faan a islaamsk lunen uun a Nai Uasten. Uun't 13. juarhunert wurd uk ööder kriiger so betiakent, diar oober eegentelk goorei diarüüb ütj wiar, at Halag Lun an Jerusalem turag tu wanen. Diar ging't uk jin ööder fulken uun Nuurduasteuroopa, diar nian krastelk kultüür hed. Üs a Krüstoochredern of Krüsfäärern mä't slacht faan Askalon uun't juar 1099 Jerusalem turag wonen hed, haa's diar sjauer Krüsfäärerstooten grünjlaanj: at Könangrik Jerusalem at Föörstendoom Antiochia at Groofskap Edessa at Groofskap Tripolis A Krüsfäärerstooten küd jo oober ei loong hual an ging stak för stak bit 1291 weder ferleesen. Di nööm krüstooch (fransöösk croisade, ingelsk crusade) kaam iarst leeder am 1500 ap, a Krüsfäärern salew näämd hör kriich expeditio, iter of peregrinatio, wat soföl üs rais ment. Üüb hör kluader wiar en grat krastelk krüs, an sodenang wurd's leeder krüsfäärern näämd. Iarst Krüstooch: 1096–1099, Mual: Jerusalem Fulkskrüstooch: 1096, Mual: Jerusalem Sjiisk Krüstooch 1096, Mual: fööraal Jerusalem Krüstooch faan 1101: Mual: Jerusalem Sigurd I. faan Norweegen san Krüstooch: 1108–1111, Mual: Jerusalem/Sidon Naist Krüstooch: 1147–1149, Mual: iarst Edessa, do Damaskus Wendenkrüstooch: 1147, Mual: Germania Slavica Traad Krüstooch: 1189–1192, Mual: Jerusalem Krüstooch faan


At Algemian Ufkemen auer a Minskenrochten (A/RES/217, UN-Doc. 217/A-(III)) as en ferianboorang faan't Generaalfersaamlang faan a Feriand Natsioonen (UN). Hat as a 10. Detsember 1948 uun Pariis bekäänd maaget wurden. Detdiar ufkemen as nään ferdrach efter't Fulkenrocht, an koon sodenang ei iinklaaget wurd. Hat skal en "kompaas" wees för aal a stooten üüb a eerd. Tu det ufkemen hiar 30 artiikler, an enkelten diarfaan san uk tu rochtsteksten wurden, oober noch loong ei aaltumaal. Artiikel 1 (Freihaid, Likedenanghaid, Brederlikhaid) Aal a minsken san frei bäären mä likedenang rochten an wäärdaghaid. Jo haa fernonft an geweeten, an skel arkööder uun a geist faan brederlikhaid määt. Artiikel 2 (Diskriminiarang as ferbeeden) Arke minsk kem a rochten faan detheer ufkemen saner ferskeel tu. Ras, hidjklöör, slach, spriak, religion, poliitisk auertjüügang, natsion, ufkemst, rikdoom, famile spele diarbi nian rol. Diar mut uk nään ferskeel maaget wurd efter di stant faan det lun, huar di minsk lewet. Of det lun suwereen of ufhingag as, of ferlicht goor nian regiarang hää. Artiikel 3 (Rocht üüb leewent an freihaid) Arken hää det rocht üüb leewent, freihaid an persöönelk seekerhaid. Artiikel 4 (Slaawerei as ferbeeden) Näämen mut uun slaawerei of persöönelk ufhingaghaid häälen wurd. Slaawerei an slaawenhanel san


At Fulkenrocht (faan latiinsk ius gentium = rocht faan a fulken) of uk Interntasionaal Rocht as det rocht tesken a stooten. A wichtagst rochtstekst as det UN-Charta faan 1945, huar t.b. uun stäänt, dat nään stoot en öödern uungrip mut. Man uk diarföör jääw't al ferdracher, diar a frees seekre skul. a Waastfeelsk Frees, 1648 a Frees faan Utrecht, 1713 a Kongres faan Wien, 9. Jüüle 1815 at Halag Alians, 26. September 1815 a Kongres faan Aachen, 21. Nofember 1818 a Frees faan Pariis, 30. Maarts 1856 at 1. Genfer Konventsion, 22. August 1864 at Petersburger Ufkemen, 11. Detsember 1868 a Ferdrach faan Berliin, 13. Jüüle 1878 at Kongo-Akte, 26. Febrewoore 1885 a Haager Freeskonferensen, 1899 an 1907 at Haager Lunkriichsorder, 18. Oktuuber 1907 a Pariiser Föörstäädferdracher, 1919 an 1920 a Briand-Kellogg-Pakt, 27. August 1928 at Konventsion faan Montevideo, 1933 at UN-Charta, 26. Jüüne 1945 at 2. Genfer Konventsion, 12. August 1949 a tusatsprotokolen diartu faan a 8. Jüüne 1977 at Siarochtsufkemen faan a UN, 10. Detsember 1982 a Tau-plus-Sjauer-Ferdrach, 12. September 1990 at Röömsk Statuut faan't Internatsionaal Stroofgericht, 17. Jüüle 1998 Commonskategorii: Fulkenrocht – Saamlang faan bilen of filmer


Calhoun County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Illinois. At county leit uun a waast faan a bundesstoot. Det hee 4437 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Hardin. Illinois: State in USA, citypopulation.de


Artiikel 1 (Freihaid, Likedenanghaid, Brederlikhaid) Aal a minsken san frei bäären mä likedenang rochten an wäärdaghaid. Jo haa fernonft an geweeten, an skel arkööder uun a geist faan brederlikhaid määt. Artiikel 2 (Diskriminiarang as ferbeeden) Arke minsk kem a rochten faan detheer ufkemen saner ferskeel tu. Ras, hidjklöör, slach, spriak, religion, poliitisk auertjüügang, natsion, ufkemst, rikdoom, famile spele diarbi nian rol. Diar mut uk nään ferskeel maaget wurd efter di stant faan det lun, huar di minsk lewet. Of det lun suwereen of ufhingag as, of ferlicht goor nian regiarang hää. Artiikel 3 (Rocht üüb leewent an freihaid) Arken hää det rocht üüb leewent, freihaid an persöönelk seekerhaid. Artiikel 4 (Slaawerei as ferbeeden) Näämen mut uun slaawerei of persöönelk ufhingaghaid häälen wurd. Slaawerei an slaawenhanel san uun arke furem ferbeeden. Artiikel 5 (Maartel as ferbeeden) Näämen mut maartelt wurd, ei grausoom, ünminskelk, ünmiatag mä amgingen of bestroofet wurd. Artiikel 6 (Rochtspersuun) Arken hää det rocht, aueraal üs rochtspersuun uunsen tu wurden. Artiikel 7 (Likedenanghaid) Aal a minsken san för't gesets likedenang, an kön saner ferskeel skül faan't gesets ferlang. Aaltumaal kön di salew skül ferlang jin arke diskriminiarang jin detheer ufkemen, an jin det hetsin för en diskriminiarang. Artiikel 8


Aluminium as en keemisch elemänt ma sümbool Al än atoomnumer 13. Dåt as en silwerwit metal. Ferbininge foon aluminium wjarn ål bekånd önj dåt ålerduum. Sü wårt alöön uner oudere brükt am blädjinge tu stalen. Dåt as ouers ai iinjfåch, dåt metal üt alöön fri tu måågen. Aluminium wörd 1807 önjtdäkt foon Humphry Davy, di fersoocht dåt tu måågen üt aluminiumoksiid. Önj dåt iir 1825 måågede Hans Christian Ørsted en ünriin form foon aluminium üt aluminiumkloorid än kaliumamalgaam. Iirngelung wus dåt metal sü jöör, dåt et önj ornamänte önjwånd wörd, ås önj e kåp üt masiiw aluminium aw dåt Washington monumänt. Jarst 1886 wård döör di Hall-Heroult prosäs jü elektrokeemisch produksjoon foon dåt metal möölik önj grute amfång. Di noome as oufliidjed foon latinsch ‘alumen’ (alöön). (Aw britisch-änglisch hiitj dåt alumínium, ouers önj ameerikaanisch-änglisch alúminum.) Dåt metal stoont nü en kink lunger ås en iirhunert tu ferfäiging än önj jüdeer tid heet dåt aw stormi wise jü wrål eroobred. Dåt as ökonoomisch en bäisti wichti metal. Aluminium as lächt (bloot en treedepårt foon dåt wächt foon stool unti brontse), än ma 4% Cu 1%Mg 1% Mn 0,5% Si like stark, ferslitfååst än korrosjoonsbeständi, ütnümen spåningskorrosjoon. Dåt as en goue liidjer,


Philadelphia as en amerikoonsk stääd an uk en county uun Pennsylvania. Mä 1.449.634 iinwenern (2007) as't det sääkstgratst stääd uun Ameerikoo an det gratst uun Pennsylvania. Moshulu Commonskategorii: Philadelphia – Saamlang faan bilen of filmer Table 1: Population Estimates for the 25 Largest U.S. Cities based on July 1, 2006 Population Estimates: April 1, 2000 to July 1, 2006 – US Census Bureau


At Charta faan a Feriand Natsioonen of UN-Charta as di grünjferdrach of at statuut faan a Feriand Natsioonen. Hat as di 26. Jüüne 1945 faan tuiarst 50 lunen uun San Francisco onerskrewen wurden. San tekst betjocht ham tu en dial üüb Immanuel Kant sin buk Zum ewigen Frieden (faan 1795). At Charta (ütjspreegen: Karta) as en ferdrach efter't Fulkenrocht. För feranrangen woort en muarhaid faan tau traaden brükt. Waastsjiisklun an Uastsjiisklun san di ferdrach 1973 bitreeden. Tu tidj (2021) as at Charta faan 193 lunen gudkäänd. Föörwurd I Artiikel 1-2, Mualen an grünjlaagen II Artiikel 3-6, Lasmootskap III Artiikel 7-8, Orgaanen IV Artiikel 9-22, Generaalfersaamlang V Artiikel 23-32, Seekerhaidsriad VI Artiikel 33-38, Stridj uun frees ufhanle VII Artiikel 39-51, Ferhualen bi kriich VIII Artiikel 52-54, Regionaal ferianboorangen IX Artiikel 55-60, Internatsionaal tuupwerken uun wiartskap an selskap X Artiikel 61-72, Wiarstkap- an Sotsiaalriad XI Artiikel 73-74, Ufkemen auer regiuunen saner regiarang XII Artiikel 75-85, Internatsionaal mandaaten XIII Artiikel 86-91, Mandaatsriad XIV Artiikel 92-96, Internatsionaal Gericht XV Artiikel 97-101, UN-Sekretariaat XVI Artiikel 102-105, Ööders wat XVII Artiikel 106-107, Auergungsbestemangen XVIII Artiikel 108-109, Anrangen IXX Artiikel 110-111, Onerskraften Feranrangen faan Artiikel 23, 27, 61, 109 Charter of the United Nations. Uun: UN.org (ingelsk)


En Kriich as en stridj tesken stooten, diar mä gewalt ütjdraanj woort. Hoker ham bi en kriich bedialagt, wal det auermäächt fu. Bi en kriich kem ei bluas minsken tu duas, flooksis wurd uk a leewentsgrünjlaagen faan en lun tunant maaget. En kriich koon uk banen uun en stoot föör ham gung, wan diar grater sköölen faan minsken jinenööder stun, det as do en bürgerkriich. Flooksis gongt at diaram, dat ään dial ham faan di stoot liase wal. At UN-Charta hää kriich ferbeeden, am intresen faan ian lun jin en ööder trochtusaaten. Bluas wan a UN-Seekerhaidsriad tustemet, mut mä gewalt jin en lun föörgingen wurd. An arke lun mut ham mä gewalt jin ööder lunen weere, wan hat uungreben woort. So loong a minsken seenk kön, hää't 14.400 kriiger jewen mä amanbi 3,5 miljaarden duaden. Wan en minsk en öödern duad skot, as det en ferbreegen. Uun en kriich as det rochtelk nian ferbreegen, auer diar nian persöönelk grünjer feroontwurdelk san. Wan en lun uun en kriich tjocht, do hää hat diar en grünj för, an en kriichsrocht, diar det lun efter banen ufseekert. Näämen uun det lun mut ham do jin di kriich stel. Commonskategorii: Kriich – Saamlang faan


NewPipe es en Wrapper. Des es en App, wat höör trinjom en Platfotrem sa üs YouTube weeget. Diarme uur da Funktsjoonen fan di Originaal-Platforem sa üs Reklāmi of Tracking ütskrekelt. NewPipe es en Wrapper. Des es en App, wat höör trinjom en Platfotrem sa üs YouTube weeget. Diarme uur da Funktsjoonen fan di Originaal-Platforem sa üs Reklāmi of Tracking ütskrekelt. NewPipe es en Open Source-App, ark jen ken luki, wat iin ön des App pasiaret. Em fair des App uk aur F-Droid. Diar heer NewPipe en in Huk, dat em wakerer en nii Wersioon fo ken. Me NewPipe ken em uk üđer Platforemen sa üs PeerTube of SoundCloud önluki of eeđer hiir. Me NewPipe ken em ek sa gur Playlists finj en önluki üs me dit Originaal fan YouTube. Uk Önertiiteln let jam ek gur omstel. Em ken da jit YouTube aur di Online-Platforem me en Browser sa üs DuckDuckGo önluki, da giar dit beeter, en des Browser paset tömendst fuar Tracking üp. NewPipe ön't Nat


En Wrapper es en App, wat fuaral diarfuar es, dat em Platforemen me sin ain Program en me forbeetert Daatensküül önluki of nüti ken. Em fair me en Wrapper en nii Pöös, hur bluat di Bontjis benen sen, wat em uk haa wel. "Sotsiaali Natwarken" sa üs YouTube of Facebook fortiini masi Jil me di Daaten fan di Liren, wat diarön önerwai sen. Diarfuar böör ja jaar ain Apps ön, wat jam uk Saaken fortel, wat jam gaar nönt öngiar. Diartö jert da uk, dat ja iin ön di Skeltern en di Kuurt Biskiiren of di Telefoonnumern ön dit Giraat luki ken. Me Wrappers uur dit üđers. Des sen Open Source, dit jit, dat ark jen luki ken wat di App ön sin Giraat maaket, en jaa fraagi uk ek eeđer Rochten, wan dit ek nöörig es. Kuurt sair uur diarme uur Funktsjoonen fan di Originaal-Platforem sa üs Reklāmi of Tracking ütskrekelt, sa fiir üs dit giar. Nöörig es da jit, dat em di Apps fan di Platforemen deaktiviaret of deinstaliaret. Apps sa üs di YouTube-App sen üs Bloatware al fan di Fabriik ön dit Tablet of Smartphone. YouTube weeget NewPipe. Fuar Facebook en Twitter jeft et SlimSocial NewPipe es


Srinivasa Ramanujan, FRS wiar en bedüüdenen indisken matemaatiker. Hi hää ham det miast salew bibroocht an hää ham fööraal mä analysis, taalenteorii an primtaalen befaadet. Hi kaam flooksis tu liasangen, saner dat hi di wai apskrewen hää. Iarst üs di ingelsk matemaatiker Godfrey Harold Hardy 1913 faan ham hiard, wurd hi bekäänd an kaam uk tu Ingelun, huar hi bedüüden matemaatisk probleemen liase küd. Man hi kaam mä det kliima an det iidj ei gud turocht an raiset 1919 weder tüs tu Indien, an stoorew diar ian juar leeder uun't ääler faan 32 juaren. Likes dat hi so jong stoorew, hää hi bedüüden werken leewert. Jo san oober miast uun sin skrabelbuken lunagt, an iarst efter san duas ütjden wurden. Mä G. H. Hardy: Une formule asymptotique pour le nombre des partitions de n. Comptes Rendus 164, 1917, S. 35–38. G. H. Hardy, P. Veṅkatesvara Seshu Aiyar, Bertram Martin Wilson (ütjden): Collected papers. Cambridge University Press, 1927; Reprint Chelsea Publishing Co. 1962; AMS Chelsea Publishing (Band 159) 2000, ISBN 0-8218-2076-1 George E. Andrews, Bruce C. Berndt (ütjden): Ramanujan’s Lost Notebook. Springer, New York London 2005, ISBN 978-0-387-25529-3. Bruce C. Berndt (ütjden): Ramanujan’s Notebooks. (Fiiw dialen), Springer, New York. Part I,


Tracking es en Theema fan Daatensküül ön't Nat. Reekenmaskiinen sa üs uk Smartphones of üđer Giraaten fo en IP-Adres, wat nörig es, dat em wat fo en önluki ken. Des Adres es sa üs en Numernskelt ön't Auto. Em fraaget wat ön, en da fair em dit üp sin Skirem stjüürt. Des Adres ken em da föligi. Firmen sa üs Google of Facebook dö di Giraaten diaraur hen jit en Reklāmi-ID, hurme em Reklāmi eeđer dit stjüürt fair, wat em eeđer di Neening fan di gurt Reekenmaskiinen fan des Firmen hol liir mai. Diarfuar uur bi Facebook uk di Biskiiren leesen en forwertet wat em sin Frinjer aur PN stjüürt. Hat es al fuarkemen, dat jen wat aur BMW skrewen heer, en da kām achterön Reklāmi fan BMW üp Facebook. Tracking es dit Föligin eeđer di Spöör wat jen iin ön't Nat let. Masi Liren wel hol weet, hur jen fan kumt, diar jaar Sir önluket. Diarme ken ja meet, hok Reklāmi dit Miist bringt. Sawat jeft et fuar E-Mails, uk me di Adres fan di diarbenen, hoken önskrewen uuren es. fuar't Miist sen dit man Reklāmiforkoopers sa üs Idealo of Facebook. Töögen Tracking jeft et al masi Browsers sa


SlimSocial es en Wrapper. Des es en App, wat höör trinjom en Platfotrem sa üs Facebook weeget. Diarme uur da Funktsjoonen fan di Originaal-Platforem sa üs Reklāmi of Tracking ütskrekelt. SlimSocial es en Open Source-App, ark jen ken luki, wat iin ön des App pasiaret. Em fair des App uk aur F-Droid. Diar jeft et uk FaceSlim, wat binai dit salev masket üs SlimSocial, man bluat fuar Facebook. SlimSocial jeft et uk fuar Twitter. Me SlimSocial lapt Facebook en bet lungsomer, en mesken laap hok litj Helpers ek. Bi SlimSocial uur ek altert di hiili Skirem ütfelt, dit es uk bi Face Slim. Em ken da jit Facebook aur di Online-Platforem me en Browser sa üs DuckDuckGo önluki, da giar dit beeter, en des Browser paset tömendst fuar Tracking üp. SlimSocial fuar FB bi F-Droid SlimSocial fuar Twitter bi F-Droid FaceSlim bi F-Droid


En Browser es es Program of App fuar en Reekenmaskiin, wat nöörig es, dat em me sin Giraat ön't Internet luki ken. Di Nöörighair fan en Program kumt diarfan, dat di Reekenmaskiin aur dit Nat eeđer wat fraagi mut, wat di Nüter hol weet of se wel. Diarfuar mut di Reekenmaskiin me en gurteri Reekenmaskiin, hur dit benen es of wat weet iin ön hok Maskiin di Swaar es komunitsiari. Des giar aur en Aart fan Spraak, dit Protokol TCP/IP (Transfer Communication Protocol / Internet Protocol). Di Browser es en Program, dat des Spraak keent en omseet ken. Fuar dit Protokol es en IP-Numer of -Adres nöörig. Des fraaget da eeđer en fair di Swaar dö höör Adres stjüürt. Des Adres es di Düür fuar Tracking. Tracking jit, dat en Internetsir fraagi ken, hur en Nüter fuarof wesen es. Hok Siren skriif uk me, hur em hengiar, wan em wechgiar: Wan em bi Facebook üp en Link klikt, da fair em altert ern Numer (fbclid, Facebook click-id) me, wat weeget, wat em fuarof önluket heer en hoken dit skrewen heer. Dit ken ark'jen se, wan hi iin ön sin Browser boowen ön di Adresliist luket. Tö Tracking en ütharki jert


At Royal Society (Könangelk Selskap) as en britisk selskap faan geliarten, diar 1660 grünjlaanj wurden as. Hat as en Akademii faan a Wedenskapen, fööraal faan a natuurwedenskapen. Hör lasmooten san Fellows of the Royal Society (kurt FRS of F.R.S.). At Royal Society ferdialt medaljin för bedüüden werken. At Royal Society dää en hialer rä wedenskapelk tidjskraften ütj. An efter't münster faan a Royal Society san diar leeder noch muar wedenskapelk selskapen apwoksen: Chemical Society, 1841, Society for Analytical Chemistry, 1874, Royal Institute of Chemistry, 1877, Faraday Society, 1903 -> Royal Society of Chemistry, 1980 Medical Society of London, 1733, Medical and Chirurgical Society of London, 1805 -> Royal Society of Medicine Royal Society of Tropical Medicine & Hygiene Royal Society for the Promotion of Health Royal Society for the Protection of Birds, 1904 Royal Society for the Prevention of Cruelty to Animals Royal Society for the Prevention of Accidents Royal Society for Nature Conservation Royal Society of Literature, 1820 Royal Society of Canada, Ottawa, 1882 Royal Society of New Zealand Commonskategorii: Royal Society – Saamlang faan bilen of filmer


Bloatware es Software of sen Apps, wat bi en nii Reekenmaskiin me langs kum. Senerlig es dit bi Smartphones en Tablets, aur des fuaral diarfuar koopet uur, dat em diarme ön't Internet önerwai es. Diarme uur dit Giraat āpblöögen, en dit meent dit Uurt Bloat. Bloatware skel dit fuar di Nüter iinfach maaki en aarberi me dit Giraat, man fuar di Miist fan des Programi es en Konto nöörig, em skel höm bi sin ain Giraat önmel'. Sa sen bi en Samsung-Giraat Apps, hur em en Samsung-Account fuar nöörig es sa üs uk en Kontrakt aur Daatensküül. Diaraur hen es fuar di App-Shop en hok fan di Apps, wat me dit Bidreftssysteem Android, wat tö Google jert, en Google-Konto en en Daatensküül-Kontrakt me Google nöörig. Hat es forskelig, wat höm deinstaliari of tömendst deaktiviari let. Wan em dit weet wel, da halt em di Finger leenger üp dit Symbool fan di App, en da kumt sa'n litj Menüü. Wan diar "deinstallieren" stuunt, da ken em dit wechmaaki, man aaftinoch giar bluat "deaktivieren", da bihalt em di App man di mut nönt muar dö of ombifortel. Wan Apps sa üs di Galaxy Store fan Samsung jam gaar ek deaktiviari let wel,


Digital Detox (dɪdʒ.ɪ.təl ˈdiː.tɒks) jit sa fuul üs dit Geft üt Haur en Lif fo, wat fan digitāli Giraaten en di Aarber diarme iin kemen es. Sotsiaali Natwarken sen diarfuar diar, dit Oog fan di Nüter fasttöhual. Em skriift wat, 2.000 Liren lees dit, en da kum jen of uk 20 Swaaren. Dit maaket niisgiirig, en em meent bal, dat dit nöörig es of dat dit söner di "Swaaridroogen" ek muar giar. Aaftinoch uur Mensken, dānen em gaar ek keent, nööriger üs di Naiber of di Famiilie, aurdat em jaa ön dit diari Natwark sa aur di Maaten iinig es. Sa'n Ofhengighair ken di Mensken diarfan ofhual, jaar Haur fuar di daagelk Swaarhairen en Aarbern iintöseet, en da ken em me di Tir uk kraank diarfan uur. Des ken jens en gur Fraag wiis. Wan em wat sa üs di friisk Wikipedia maaket en fortelt dit bi sotsjaali Meedien ombi, da wel em hol en Swaar haa. Di Forskel es man weđer em dit fuar di Swaar maaket of fuar hömsalev en di Saak, bi dit Wiki di Spraak en dit Projekt. Fuaral me Handhelds meent em, dat em sin "Frinjer" aural me hen nemt, aurdat ja jaa altert wat


A Drawiidisk Spriaken san en spriakfamile uun Süüdaasien, fööraal uun't süüdelk Indien an Sri Lanka. Diar hiar 27 spriaken tu, diar faan 240 miljuun minsken snaaket wurd. A wichtagst spriaken diar san Telugu, Tamil, Kannada an Malayalam. Nuurddrawiidisk, 3 spriaken, 4,3 Mio. spreegern Brahui Brahui (Bra'uidi) (2,2 Mio.) Kurukh-Malto Kurukh (Oraon, Kurka, Dhangar) (2,1 Mio.) Malto (Kumarbhag Paharia) (20.000) Madeldrawiidsik, 6 spriaken, 240.000 spreegern Parji-Gadaba Parji (100.000) Ollari (10.000) Konekor Gadaba (10.000) Kolami-Naiki Kolami (115.000) Naikri (2.000) Naiki (Chanda) Süüddrawiidisk Eegentelk Süüddrawiidisk (Süüd I), 11 spriaken, 140 Mio. spreegern Tulu-Koraga Tulu (Tallu) (2 Mio.) Koraga (15.000) (D Korra, Mudu) Tamil-Kannada Kannada-Badaga Kannada (Kanareesisk, 40 Mio.; S2 45 Mio.) Badaga (250.000) Toda-Kota Toda (600) Kota (2.000) Tamil-Kodagu Kodagu-Korumba Kodava (Kodagu, Coorgi) (120.000) Kurumba (200.000) Irula Irula (200.000) Tamil-Malayalam Tamil (66 Mio., S2 75 Mio.) Malayalam (33 Mio.) Süüdmadeldrawiidisk (Süüd II), 7 spriaken, 78 Mio. spreegern Gondi-Konda-Kui Gondi Gondi (2,6 Mio.) Konda-Kui Manda-Kui Manda-Pengo Manda (4.000) Pengo (350.000) Kui-Kuwi Kui (Kandh) (700.000) Kuwi (Khond) (300.000) Konda Konda (Konda-Dora) (15.000) Telugu Telugu (74 Mio.) Faan a drawiidisk spriaken haa man a sjauer gratsten en skraft, an arke en aanj. Jo kem aaltumaal faan't Braahmii Skraft uf. Silew ka uun drawiidisk skraften Telugu Skraft


Sucre [ˈsukre] as det hoodstääd faan Boliiwien, at regiarang sat oober uun La Paz. Uun Sucre sat at huuchst gericht, an Sucre as uk hoodstääd faan't Departamento Chuquisaca. Hör nööm hää det stääd efter di rewolutsioneer Antonio José de Sucre. Det stääd leit üüb en hööchde faan 2.808 meetern, an diar wene amanbi 237.000 minsken (Stant: 2012) Commonskategorii: Sucre – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Sucre (sjiisk) -19.05-65.266666666667Koordinaaten: 19° 3′ S, 65° 16′ W


At Tang-Dünastii (sjineesk 唐朝, Pinyin Tángcháo) wiar en sjineesk keiserdünastii faan 617/18 bit 907, kurt onerbreegen faan't Zhou-Dünastii (690-705). Diarföör lai det Sui-Dünastii (581-618) an diarefter fulagd a Fiiw Dünastiin (907-969). At Tang-Dünastii hää bal 300 juar düüret, an täält üs en huuchponkt uun a sjineesk histoore. 617-660: Apbau faan a stoot 690-705: Keiserin Wu hör tidj 705-907: Huuchponkt an deelgung Keisern faan't Tang-Dünastii: 618–626: Lǐ Yuān, 626–649: Lǐ Shìmín, 650–683 Lǐ Zhì, 684 an 705–710: Lǐ Xiǎn of Lǐ Zhé, 684–690 an 710–712: Li Dan, [690–705: Wǔ Zétiān], 710: Lǐ Chóngmào, 712-756: Lǐ Lóngjī, 756-762: Lǐ Hēng, 762-779: Lǐ Yù, 779-805: Lǐ Kuò, 805: Lǐ Sòng, 805-820: Lǐ Chún, 821-824: Lǐ Héng, 824-826: Lǐ Zhàn, 826-840: Lǐ Áng, 840-846: Lǐ Yán , 846-859: Lǐ Chén, 859-873: Lǐ Cuǐ, 873-888: Lǐ Xuān, 888-904: Lǐ Yè, 904-907: Lǐ Zhù. Commonskategorii: Tang-Dünastii – Saamlang faan bilen of filmer


Interlingua as en ploonspriak, oober knaap en laben spriak. Hör grünjlaagen san 1951 faan Alexander Gode ütjfünjen an apskrewen wurden, an jo tääl daalang noch. Commonskategorii: Interlingua – Saamlang faan bilen of filmer Wikipedia üüb Interlingua


Kjemken (Cerastoderma edule) sen en Slach fan Tauskeligi (Bivalvia) en hiir tö di Wukdiirten (Mollusca). Di latiinsk Noom kumt diarfan, dat em jam iit ken. Commons: Kaamken – Saamling fan Skelter en Videos Wikispecies heer en artiikel tö: Kaamken


En PIN (Personal Identification Number) es en Töhopsteling fan Talen, wat üs en Aart fan Kai tiinet, wan em iin ön en Systeem wel. Di Numer es en Aart fan Pasuurt. Bikeent es di PIN fuaral uuren, üs me di Jilautomaaten di EC-Kaarten ütdönen waar, hur di PIN töhop me di Kontodaaten üp en Magneetstrip spiikert es. Ön di Swaits jeft et uk Kontokaarten me 6 Talen. Me des Systeem ken em man ek gur ön Dütsklön reer, aurdat diar di Giraaten fuaral fuar PIN me fjuur Talen iinrocht sen. Uk bi di SIM fuar dit Mobiiltelefoon heer em PIN me 4 Talen. Di Seekerhair es sa gur üs di Mensk en dit Systeem, wat di PIN fuar höm- of höörsalev bihual skel. Diaraurhen es di Seekerhair gurter, wan di Numer leenger es: En PIN me 4 Talen let al masi Numern tö, man muar sen dit me 6 of 8 Talen diarbenen. Bi 4 Talen sen dit 10 4 = 10.000 {\displaystyle 10^{4}=10.000} Wan em trii Lop forsjuk mut, kumt em me 1 / 3.333 {\displaystyle 1/3.333} üp di rocht Numer. bi 5 Talen sen dit al 10 5 = 100.000 {\displaystyle 10^{5}=100.000} Wan em trii Lop forsjuk mut,


En Pasuurt es en Uurt of en Töhopsteling fan Talen, Bokstaawen en Teeken wat üs en Aart fan Kai tiinet, wan em iin ön en Systeem wel. Wan diar bluat Talen benen sen, da jit dit en PIN. Di Seekerhair kumt fan di Tal fan Stairen en diarfan, hurfuul forskelig Aarten fan Teeken iinseet uur. Wan em bi dit Bispöl "wiki0815" bluat litj Bokstaawen söner ä, ö en ü en söner aparti Teeken nemt, da sen dit fuar ark Stair 26 Bokstaawen. 26 4 = 456.976 {\displaystyle 26^{4}=456.976} Wan di bluat gurt of litj wiis mut, da sen dit al: 2 ∗ 26 4 = 913.952 {\displaystyle 2*26^{4}=913.952} Jit muar uur dit, wan ark Bokstaav gurt of litj wiis mut: 52 4 = 7.311.818 {\displaystyle 52^{4}=7.311.818} Diartö kum bi fjuur Talen achterön jit 10 4 = 10.000 {\displaystyle 10^{4}=10.000} Möögelkhairen, hur di Möögelkhairen fan di Bokstaawendiil me maalnomen uur: 456.976 ∗ 10.000 = 4.569.760.000.000 {\displaystyle 456.976*10.000=4.569.760.000.000} Dit sen 4 Miljārden, 569 Miljoonen en 760 Düüsend, bluat me litj Bokstaawen. Masi digitāli Systeemi twing di Nüter, en abstrakti Uurt töhop me Bokstaawen, Teeken en Talen tö nem sa üs "HsUVXcf645!Bs3A" of sawat. Diar ken em bal gaar ek achterkum, en dit


En Kai as en werktjüch, am en sloot eeben of sacht tu maagin. Miast brük wi en kai för en dör of en auto, amdat diar ei arken so ianfach iinkomt. Arke kai hää san aanj code. Det ment, a hööl of taaken san leewen ei likedenang. Ianfach kaier haa en biard mä ünlik furmen. Neier seekerhaidskaier sä bal aaltumaal likedenang ütj, an jo paase uk bal uun arke sloot, man dü könst di kai likes ei amdrei, auer a taaken ei hialandaal likedenang san. Flooksis hää'm so föl kaier aran, dat'am jo uun en kaikasje apwaaret. Kai mä biard Seekerhaidskaier Tibbe Autokai Transponder Uk bi en kompjuuter skal ei arken bi. Diaram wurd elektroonisk tugunger mä en kai ufseekert. Man det as nään metalen kai, diarför as't en paaswurd. Det brükt arken, di t.b. mä sin beenkkoord jil faan't beenkkonto haale wal. Commonskategorii: Kaier – Saamlang faan bilen of filmer


Wat menst dü? En dial faan en dör, wat dü mä en kai eeben of sacht slütj könst En palast faan en könang .


Kaamken (Cardiidae) san en famile faan Twiiskaalagen (Bivalvia) an hiar tu a Wokdiarten (Mollusca). Jo kön bal aaltumaal eden wurd. Acanthocardia – Acrosterigma – Adacna – Afrocardium – Apiocardia – Bucardium – Cardium – Cerastoderma – Ciliatocardium – Clinocardium – Corculum – Ctenocardia – Dallocardia – Didacna – Dinocardium – Europicardium – Fragum – Freneixicardia – Frigidocardium – Fulvia – Goethemia – Hippopus – Hypanis – Keenocardium – Laevicardium – Lophocardium – Lunulicardia – Lyrocardium – Maoricardium – Microcardium – Microfragum – Monodacna – Nemocardium – Papillicardium – Papyridea – Parvicardium – Pratulum – Pseudofulvia – Serripes – Trachycardium – Tridacna – Trifaricardium – Trigoniocardia – Vasticardium – Vepricardium Cerastoderma Kaamk (Cerastoderma edule) Hippopus Tridacna Commonskategorii: Kaamken – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Kaamken Kaamken uun't World Register of Marine Species


A Swördskaalen san en famile faan Twiiskaalagen (Bivalvia) uun di stam faan a Wokdiarten (Mollusca). Afrophaxas – Cultellus – Ensiculus – Ensis – Leguminaria – Nasopharus – Neosiliqua – Novaculina – Orbicularia – Pharella – Pharus – Phaxas – Siliqua – Sinonovacula – Sinucultellus – Sinupharus Commonskategorii: Pharidae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Pharidae Swördskaalen uun't World Register of Marine Species


Werktjüch En Werktjüch as en rääskap, diar en minsk tu halep namt, am en werk ütjtufeeren. Saner werktjüch füng hi det ei so gud, ei so gau of goorei turocht. Miast woort en werktjüch brükt, am en hoonwerk ütjtufeeren. För ünlik hoonwerken woort do uk ünlik werktjüch brükt. Arke hoonwerker hää sin aanj hoonwerktjüch. Höömerk Taanger Seegen Werktjüchkasje Uk maskiinen hiar tu't rääskap faan en hoonwerker, jo wurd oober miast ei üs werktjüch betiakent: Böörmaskiin, kreisseeg an flooken muar. At jaft sjauer slacher faan werktjüch: Tu apbewaarin: Amern, duusen, glees Tu skebin: Wentj, koor, lastwaanj Tu auerdreegen: Toogen, röörn, kaabel Heebel, welen, aaksen Tu ferdialen Filter, traachter, wentiilen, pensel Tu bewerkin: Muskelkrääft, ial, struum Holtwerktjüügen, metalwerktjüügen, maskiinen Commonskategorii: Werktjüügen – Saamlang faan bilen of filmer


A Syngnathiformes (Sianäädeloortagen) san en order faan aparte skeeben Bianfasker (Osteichthyes). Dactylopteroidei Dactylopteridae Pegasidae Mulloidei Mullidae Callionymoidei Callionymidae Draconettidae Syngnathoidei Centriscidae Macroramphosinae Centriscinae Trompeetenfasker (Aulostomidae) Fleutenfasker (Fistulariidae) Solenostomidae Sianäädler (Syngnathidae) Commonskategorii: Syngnathiformes – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Syngnathiformes


A Sianäädler (Syngnathidae) san en famile faan aparte skeeben Bianfasker (Osteichthyes) uun det order faan a Syngnathiformes. Acentronura – Anarchopterus – Apterygocampus – Bhanotia – Bryx – Bulbonaricus – Campichthys – Choeroichthys – Corythoichthys – Cosmocampus – Doryichthys – Doryrhamphus – Dunckerocampus – Enneacampus – Entelurus – Festucalex – Filicampus – Halicampus – Haliichthys – Heraldia – Hippichthys – Hippocampus – Histiogamphelus – Hypselognathus – Ichthyocampus – Idiotropiscis – Kaupus – Kimblaeus – Leptoichthys – Leptonotus – Lissocampus – Maroubra – Micrognathus – Microphis – Minyichthys – Mitotichthys – Nannocampus – Nerophis – Notiocampus – Penetopteryx – Phoxocampus – Phycodurus – Phyllopteryx – Pseudophallus – Pugnaso – Siokunichthys – Solegnathus – Stigmatopora – Stipecampus – Syngnathoides – Syngnathuroes – Syngnathus – Trachyrhamphus – Urocampus – Vanacampus Hippocampus Siahingst (Hippocampus hippocampus) Nerophis Letj Slaangnäädel (Nerophis ophidion) Phycodurus Phycodurus eques Phyllopterix Siadraag (Phyllopteryx taeniolatus) Commonskategorii: Sianäädler – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Sianäädler


A Trompeetenfasker (Aulostomus) san det iansagst skööl faan Bianfasker (Osteichthyes) uun det famile Aulostomidae, an hiar sodenang tu't order faan a Sianäädeloortagen (Syngnathiformes). Jo lewe miast mad Koralen of Siagäärs. Diar jaft'at man trii slacher faan. Pasiifisk Trompeetenfask (A. chinensis) Waastatlantisk Trompeetenfask (A. maculatus) Uastatlantisk Trompeetenfask (A. strigosus) Commonskategorii: Trompeetenfasker – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Trompeetenfasker


A Buumröörwirem (Lanice conchilega) as en Wirem (Annelida) uun det famile Terebellidae, di uun siaweeder lewet. Hi lewet uun en 40 cm lung röör, diar 2 cm ütj a grünj ütjluket. Detdiar röör maaget hi faan slim an sedimenten. Wirem saner röör Di "buum" oner weeder Commonskategorii: Buumröörwirem – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Buumröörwirem


Megascolides australis as en slach faan Wirmer (Annelida), di uun Austraalien lewet. Hi woort 80 bit 300 cm lung, an as di lingst wirem üüb a eerd. Commonskategorii: Megascolides australis – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Megascolides australis


A Fleutenfasker (Fistularia) san det iansagst skööl faan Bianfasker (Osteichthyes) uun det famile Fistulariidae, an hiar tu a Sianäädeloortagen (Syngnathiformes). At jaft man sjauer slacher. F. commersonii F. corneta F. petimba F. tabacaria Commonskategorii: Fleutenfasker – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Fleutenfasker


Dai En Dai es en Maat fuar Tir en heer hok Meeningen. Üp Sölring sen aacht Daagen uk en Aagidaar. En Dai (d) heer 24 Stünen, 1.440 Minüten of 86.400 Sekunden. En Dai es di Tir, hur di Öört höör jens om höörsalev drait. Di "Sen-dai" waaret 24 Stünen, man ön disalev Tir drait di Öört höör uk en Stek fiiđer trinjom di Sen. Sadeling es di "Stiaren-dai" en bet kuurter, en dit sen ombi 23 Stünen, 56 Minüten en 4 Sekunden. Di Leengdi fan en Dai ön üđer Planeeten fan't Sensüsteem ken leenger of kuurter üs üp di Öört wiis: En Dai üp Merkurius waaret ombi 59 Daagen üp di Öört Weenus waaret ombi 118 Daagen Mars waaret ombi 37 Minüten leenger üs üp di Öört Juupiter waaret bluat 10 Stünen Saturnus waaret 10 Stünen en 42 Minüten Uranus waaret 17 Stünen an 14 minüüten Neptunus waaret 16 Stünen en 6 Minüten. En Dai bigent, wan di Sen āpgiar en halt āap, wan jü önergiar. Da kumt di Nacht. Sodeling es üp di Nuurđerhualev fan di Öört ön di Somer leenger Dai üs ön di Wunter. Di leengst Dai es bi di Somer-Senweening en di kuurtest bi di Wunter-Senweening.


Mondai es di Noom fan en Dai ön di Week. Di Mondai es di Dai fuar di Muun. Üp Franzk jit di Mondai Lundi, di Dai fan Luna, di Muun, franzk la lune.


Tiisdai es di Noom fan en Dai ön di Week. Di Tiisdai es di Dai fuar di Gothair Tyr, wat di ual Germaanen her.


Winjsdai es di Noom fan en Dai ön di Week. Di Tiisdai es di Dai fuar di Gothair Weden (Uk Wotan, Odin), wat di ual Germaanen her. "Weeden, tiari" (Weden, iit jens) skel bi Aawerjölen sair uur wiis. üp Engelsk jit di Winjsdai Wednesdai.


Türsdai es di Noom fan en Dai ön di Week. Di Türsdai es di Dai fuar di Gothair Thor, wat di ual Germaanen her. Thor es di Gothair fuar Lait en Toner, diarom jit di Dai üp Dütsk uk Donnerstag, üp Engelsk - en bet naier bi Thor - Thursday. En gurt Lokomotiiwi, di MaK DE 2700 uur uk Thor nēmt, aurdat jü en gurt V12-Maskiin me 12 Liitern Rüm iin ön ark Sülinder heer en diarom wumert. Thor uur eeđersair, altert me en gurt Hamer önerwai tö wiis, en diarom waar bi di Autofirma Volvo fuar en Tir di LED-Leechtern me en Aart en di Noom fan "Thors Hamer" becht.


Friidai es di Noom fan en Dai ön di Week. Di Friidai es di Dai fuar di Gothair Frigg, uk Freya wat di ual Germaanen her.


Seninj es di Noom fan en Dai ön di Week. Di Seninj es di Inj fuar di Dai, wat eeđer di Sen en di Senskiin jit. Me di Seninj bigent dit Weeksjen. Di Sendai wat föligt es helig en fuar't Miist frii fan Bruarwening.


Sendai es di Noom fan en Dai ön di Week. Di Sendai es di Dai fuar di Mensk, en des uur fuar't Miist frii fan Bruarwening hölen. Me di Seninj heer di Week jenigt, en me of eeđer di Ruu fan di Sendai bigent en nii Week.


Di Week es di Noom fan en Tir, wat fan soowen Daagen töhopkumt.


En Kalen'ermuun es en Maat fuar Tir en di twelefst Diil fan en Jaar. En Muun heer mung 28 en 31 Daagen. Di Muunen en Jaartiren ön't Jaar jit: Moune Kalender


Wunter Di Wunter es di kuulst Jaartir. Di Wunter kumt eeđer Hārefst en fuar di Uurs. Ön dit meteoroloogisk Jaar waaret di Wunter ön di nuurđern Öörthualev fan Detsember (Jöölmuun) bit Febrewaari (Wunter- of Biikemuun) en ön di süđern Öörthualev fan Juuni (Somermuun) bit August (Bārichtmuun). Dit Uurt Wunter kumt fan Ualgermaans *wintruz (Ualfriisk: winter). De italjeens Komponist Antonio Vivaldi heer ön sin Werk Di Fjuur Jaartiren fuar di Wunter des trii Steken āpskrewen: Wontersankiar Wunter-Senweening


Chester (ˈtʃɛstɚ)County as en County uun Pennsylvania uun Ameerikoo mä 433.000 iinwenern (2000). Det ferwaltang sat uun West Chester PA. 39.97-75.75Koordinaaten: 39° 58′ N, 75° 45′ W


A Solenestomus san en skööl faan a aparte skeeben Bianfasker (Osteichthyes). Jo san det iansagst skööl uun det famile Solenostomidae, an hiar tu det order faan a Sianäädeloortagen (Syngnathiformes). At jaft man fiiw slacher. S. cyanopterus S. halimeda S. leptosoma S. paegnius S. paradoxus (Harlekinfask) Commonskategorii: Solenestomus – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Solenestomus


Somer Somer Di Somer es di wāremst Jaarestir fan't Jaar. Di kumt eeđer di Uurs en fuar di Hārefst. Di Somer bigent me di Somer-Senweening. Ön dit meteoroloogisk Jaar waaret di Uurs fan Juuni (Somermuun) bit September (Hārefstmuun) ön di nuurđern Hualev en fan Detsember (Jöölmuun) bit Marts (Uursmuun) ön di süđern Hualev fan di Öört. Di italjeens Komponist Antonio Vivaldi heer ön sin Werk Di Fjuur Jaartiren fuar di Somer des trii Steken āpskrewen:


Di Hārefst es jen fan fjuur Jaartiren. Di kumt eeđer di Somer en fuar di Wunter. Ön dit meteoroloogisk Jaar waaret di Wunter ön di nuurđern Öörthualev fan September (Hārefstmuun) bit Nowember (Töökmuun) en ön di süđern Öörthualev fan Marts (Uursmuun) bit Mai (Krölenmuun). Dit Uurt Hārefst kumt fan Ualgermaans *harbistaz (Ualfriisk: herfst), wat fan Uur-Indogermaans *kerp- (“ploki”) kumt. Üp Amerikānsk Engelsk jit dit fall, aur di Bleeren faal. Di italjeens Komponist Antonio Vivaldi heer ön sin Werk Di Fjuur Jaartiren fuar di Hārefst des trii Steken āpskrewen: Harewstponkt


Di Jaartiren kum altert tö di salev Tir ön't Jaar fuar. Ja diili dit Jaar ön forskelig Diili iin, wat fuaral dit Kliima raaket, man uk di Astronomii es altert forskelig. Sa sen di Daagen ön di Wunter kuuler man uk kuurter üs ön di Somer. Ön masi Diili fan di Wārel jeft et Jaartiren sa üs bi üüs. Üđer Lönen haa bluat tau forskelig Tiren ön't Jaar, weđer Üđern kum uk üp soks forskelig Kliimatiren ön en Jaar. Ön di Troopen uur en Jaar bluat ön Riintir en Drügtir diilet. Di Öörtaks staant ek likrocht tö di Baan trinjom di Sen. Sadeling weeget ön di (Nuurđ-)somer di nuurđern Hualev fan di Öört muar hentö di Sen, en ön di Nuurđwunter es di süđern Hualev naier bi di Sen. Wan wü jir Wunter haa, es üp di süđern Hualev fan di Öört Somer. Kiarkreis . Di fjuur Jaartiren sen Wunter, Uurs, Somer en Hārefst


En Muun (Astronoomisk Sümbool: ) es en litjeri Planeet, wat höm trinjom en gurteri Planeet drait. Sawat uur diarom uk en Trabant fan di gurteri Planeet nēmt, üs Muun es en Öört-Trabant. Di Muun wanert trinjom di Öört, en diarfuar sen ~ 29 1/2 Daagen nöörig. Di üđer Planeeten haa aaftinoch muar üs jen Muun. Jupiter heer fjuur, di Saturn heer aacht en Uraanus heer soks Muunen. Lüngwiil kumt man uk üp Öört me bluat jen Muun ek āp. Muunfāsen, sa üs Niimuun, Folmuun of wan di Muun höm fuar di Sen sküüvt, hat jeft aaftinoch wat tö lukin. Di Amerikaaner snaki fan junk en leecht Muun. Di Öntiikraft fan di Muun ken em ön Nuurđfriislön ark Dai önluki, wan jü di Weetern trinjom di Öört sküüvt en fuar Eeb en Flör sörigt. Di Muun es ombi 385.000km fan di Öört wech, wat ön di Astronomii ek olter fuul es. Di Öört es 50 maal gurter üs di Muun. Muunen ön't Jaar Niimuun Mondai Google Moon


Hindustani as en spriak uun Nuurdindien. Hat hiart tu a Indo-aarisk spriaken. Faan Hindustani kem Hindi, Urdu an Fidschi-Hindustani uf. Hindustani as en ferkiarspriak för a minsken uun Nuurdindien, Pakistaan an Afghaanistaan. Hat woort miast goorei skrewen, bluas bi't militeer, an diar mä't latiinsk alfabeet. Hindi woort uun Devanagari skrewen, an Urdu mä't araabisk alfabeet. Commonskategorii: Hindustani – Saamlang faan bilen of filmer


Dit (Juliaans) Jaar es en Maat fuar Tir. En Jaar waaret binai akuraat 365,25 Daagen. Di krüm Tal kumt diarfan, dat wü trii Jaaren lung me 365 Daagen reekni, en da kumt en Jaar me 366 Daagen. Dit fjaart es en Skrekeljaar. Jaartiint. Dit es en Tir fan 10 Jaaren. Dit bigent altert me di 1. Janewaari eeđer en Tiiner-Jaar -sa üs 1971 of 2011- en giar bit tö di leest Dai fan dit naist Tiiner-Jaar, sa üs 1980 of 2020. Jest Jaartiint: 2001 bit 2010 Taust Jaartiint: 2011 bit 2020 Trēr Jaartiint: 2021 bit 2030 Hoken fan di "Sööwentiger Jaaren" snaket, di meent man aaftinoch di Jaaren 1970 bit 1979. Jaarhönert. Tö reekni es dit me dit jest Jaar eeđer en Hönerterjaar, dit bigent me di 1. Janewaari fan en Jaar üs 1801 en lapt bit tö dit Jen fan dit naist Hönerterjaar, dit wiar jir di 31. Detsember fan 1900). Ditdiar Jaarhönert wiar dit 19. juarhunert. Jest Jaarhönert: 1 bit 100 Taust Jaarhönert: 101 bit 200 esf. 19.Jaarhönert: 1801 bit 1900 21. Jaarhönert: 2001 bit 2100 Jaardüüsend. Dit lapt aliksa üs me Jaartiint en Jaarhönert. Sa wiar di Tir fan di 1. Janewaari 1001 bit tö di 31.


Johann Bayer (of Johannes Bayer; * 1572 uun Rain; † 7. Maarts 1625 uun Augsburg) wiar en sjiisken astronoom an jurist. Hi hää en bedüden stäärkoord tiakent, at Uranometria. Commonskategorii: Johann Bayer – Saamlang faan bilen of filmer John Flamsteed


Fidschi-Hindi (ingelsk Fiji Hindi), of uk Fidschi-Hindustani as en indo-aarisk spriak, diar faan't Hindustani ufkomt, jüst so üs Hindi of Urdu. Hat woort faan minsken snaaket, diar faan Indien tu Fidschi ütjwaanert san, an faan hör efterkemen. Commonskategorii: Fidschi-Hindi – Saamlang faan bilen of filmer


Di Tir es en Maat ön di Füsiik. Di Formel-Teeken es t, en dit SI-Maat es di Sekundi s. Di Kloktir uur eeđer di Sen fastliar. Aurdat di Senskiin bi en Kuugel sa üs di Öört ek aural metjens wiis ken, es di Tir aur di Gloobus eeđer di Tir-Zoonen forskelig. Di Tir es mal nöörig fuar dit Leewent fan di Mensken, en uk masi Weetenskepsliren sen mal ön di Gang om Tir. Commons: Tir – Saamling fan Skelter en Videos


At Relatiwiteetsteorii befaadet ham mä a eegenskapen faan Rüm, Tidj an Grawitatsion. Diar hää Albert Einstein auer spikeliaret an tau teoriin ütjwerket: at Spetsiel Relatiwiteetsteorii (1905), an at Algemian Relatiwiteetsteorii (1916). Uun sin iarst werk gongt det am rüm an tidj, an hü minsken det belewe, diar jo relatiif tu arkööder reer. Uun sin naist werk gongt det diaram, hü at grawitatsion rüm an tidj ferbocht, krüm maaget. At grawitatsion salew hinget diar faan uf, hük masin (faan stäären) bedialagt san. At laacht as för üs leewen likegau, auer wi üs ei so gau reer kön. Man wan wi 10% of muar faan't faard faan't laacht (det san amanbi 1 miljaard km/h) raaget fu küd, do ferlääpt uk a tidj ei muar likegau. An do tääl flook reegeln faan a füsiik ei muar so, üs wi jo kään. Rüm an tidj wurd ferbünjen tu en Rümtidj. Wi minsken kään bluas ään wai faan tidj, man uun a teorii hää't tau waier, an koon sodenang üs en dimension begreben wurd, jüst so üs en dimension faan a rüm. Mase (m) an energii (E) san likwäärdag, an auer det formel E = m ⋅ c 2 {\displaystyle E=m\cdot c^{2}} ferbünjen (c as


Relatiwiteetsteorii Di Relatiwiteetsteorii hanelt fan di Ainaarten fan Rüm, Tir en Grawitatsioon. Diar heer Albert Einstein aur spikeliaret an tau Theoriien ütaarbert: Spetsieli Relatiwiteetsteorii (1905) en Algemiin Relatiwiteetsteorii (1916). Ön sin jest Werk giar dit om Rüm en Tir sa ps diarom, hur'ling Mensken bilewi, wan ja relatiif tö enachtler reer. Bi dit taust Werk giar dit diarom, hur'ling di Gravitatsjoon Rüm en Tir forböög of krüm maaki ken. Di Gravitatsjoon hinget uk diarfan of, hok Masi (fan Stiaren) me diarmung sen. Dit Leecht es fuar üs Leewent lik gau, en dit kumt man bluat aurdat wü ek sa waker önerwai wiis ken üs dit Leecht. Wan wü 10% wakerer laap kür üs dit Leecht (Ombi 1 Miljārdi km/h), da wiar di Laap fan di Tir ek muar likdeling. Forskelig Railen fan di Füsiik kām da uk üđers tö laap üs wü dit keen. Rüm en Tir uur tö Rümtir. Wü Mensken keen bluat jen Wai fan Tir. Eeđer di Teorii sen dit man tau of muar Waien, Tir es diareeđer en Dimensjoon fan di Rüm. Masi (m) en Energii (E) sen lik fuul wert, en aur di Formel E = m ⋅ c 2 {\displaystyle E=m\cdot c^{2}} töhopfaatet (c


Di Stün es di 24. Diil fan en Dai. Di Plaatshualing h {\displaystyle h} kumt fan dit latiinsk Uurt „hora“. 1 Stün (h) = 60 Minüten (min) = 3600 Sekunden (s) Ön di Skuul waaret en Stün fuar't Miist bluat 45 minüüten.


En Minüt es en Maat fuar Tir ön't SI-süsteem. 60 Minüten sen 1 stünj, en 60 Sekunden sen 1 Minüt. Di Minüt uue kuurt üs m i n {\displaystyle min} skrewen. Wel em 1 Stün, 30 Minüten en 45 Sekunden skriif jit dit 1h 30min 45s of 1:30:45. Somtirs sjocht em uk 1h 30′ 45″. Dit es man streenger nomen mes skrewen, aurdat di Teeken ′ en ″ bluat fuar Winkel-Minüten en Winkel-Sekunden taacht sen, sa üs bi 54°23'48".


Di Sekund – fan lat. pars minuta secunda es en Grünjmiat ön't SI-Süsteem fuar di Tir. Di Sekundi es di 86.400st Diil (24x60x60) fan en Dai. Di Dai es man ek altert lik lung, wan dit eeđer di Weetenskep giar. Di Füüsik biskriift en Sekundi diarom üđers: 1 Sekundi uur fastlair üs di Tir, hur dit Caesiumnuklid höm 133Cs 9.192.631.770-maal foranert. Diarom jit di duari Sekundi uk "Atoom-Sekundi“. 1 Attosekund = 0,000 000 000 000 000 001 Sekunden = 10-18 Sekunden 1 Femtosekund = 0,000 000 000 000 001 Sekunden = 10-15 Sekunden 1 Pikosekund = 0,000 000 000 001 Sekunden = 10-12 Sekunden 1 Nanosekund (ns) = 1000 Pikosekunden = 0,000 000 001 Sekunden = 10-9 Sekunden 1 Mikrosekund (µs) = 1000 Nanosekunden = 0,000 001 Sekunden = 10-6 Sekunden 1 Millisekund (ms) = 1000 Mikrosekunden = 0,001 Sekunden = 10-3 Sekunden 1 Sekund = 1000 Millisekunden 1 Minüüt = 60 Sekunden 1 Stünj = 60 Minüüten = 3600 Sekunden 1 Dai = 24 Stünjen = 1440 Minüüten = 86.400 Sekunden Bureau International des Poids et Mesures (Hrsg.): The International System of Units (SI) (PDF)


Ön en Skrekeljaar heer dit Jaar en Dai muar, da sen dit 366 Daagen. Di Febrewaari heer ek 28 Daagen, ön en Skrekeljaar sen dit 29. En Skrekeljaar kumt ark fjaart Jaar fuar, en des Jaar giar döör fjuur tö diili (2000, 2004, 2008, 2012, 2016, 2020, 2024, 2028 en sa fiiđer). Di Öört lapt ek akuraat ön 365 Daagen trinjom di Sen, dit sen knap 365,25 Daagen. Diarom waar me di Juliaansk Kalener di Skrekeljaaren iinreeknet: 365 , 25 + 365 , 25 + 365 , 25 + 365 , 25 = 365 ∗ 4 + 0 , 25 ∗ 4 = 365 ∗ 4 + 1 {\displaystyle 365,25+365,25+365,25+365,25=365*4+0,25*4=365*4+1} Di fjuur kwart Daagen uur ön dit fjaart Jaar üs jen Dai töhopreeknet en töslain. Leeterhen heer em ütfünen, dat di Öört jit en bet gauer trinjom di Sen lapt, dit sen akuraat 365,2421 Daagen. Diareeđer heer di Gregoriaansk Kalener fastliar, dat des Hönerterjaaren, wat em ek döör 400 diili ken (1700, 1800, 1900, 2100, 2200, 2300 en sa fiiđer), niin Skrekeljaaren sen. Sadeling waaret dit gregoriaansk Jaar (ön't Merel) 365,2425 Daagen. Dit jit, dat des Kalener ön 3.000 Jaaren om jen Dai mes giar. Juliaans kalender Gregoriaans kalender


Delaware County as en county uun Pennsylvania uun Ameerikoo mä 550.000 iinwenern (2000). At ferwaltang sat uun Media PA. 39.92-75.4Koordinaaten: 39° 55′ N, 75° 24′ W


A Fasker (latiinsk Pisces, Psc, astronoomisk tiaken: ♓) san en stäärbil auer a ekliptik (üüb det koord: ruad streget). A laachtest stäär as Kullat Nunu ( η Piscium, η Psc) mä en skiinboor magnituud faan 3,62 mag. Diar nai bi leit det galaksii M 74 (Messier 74); hat as 30 miljuun laachtjuaren faan üs wech, oober bluas 9,4 mag laacht an sodenang swaar tu käänen. A Fasker hiar tu a twaalew stäärkreiser. A Fasker üüb a naachthemel Commonskategorii: Fasker – Saamlang faan bilen of filmer Fasker (Diarten)


A Lööw (latiinsk: Leo, astronoomisk tiaken ♌) as en stäärbil nai bi a ekliptik (üüb det koord: ruad streget). A laachtest stäär as Regulus (α Leo) mä en skiinboor magnituud faan 1,36 mag. A Lööw hiart tu a twaalew stäärkreiser. A Lööw üüb a naachthemel Commonskategorii: Lööw – Saamlang faan bilen of filmer Lööw (Diart)


Moundi as e däi foon e waag twasche Sandi än Täisdi. E noome foon e däi kamt foon Üüljfrasch mōnadei, unti "däi foon e moune". E noome wus en laanouerseeting foon di Latinsche noome diēs Lūnae. Önj da mååste lönje önj Euroopa as Moundi di jarste däi foon e waag, ouers önj same lönje, tum baispal önj da Feriinde Stoote, as et di oudere däi foon e waag. lūnae as et geenitiif foon lūna (moune).


Täisdi as e däi foon e waag twasche Moundi än Weensdi. E noome foon e däi kamt foon Üüljfrasch tīesdei, unti "däi foon Tyr", huum e good foon e krich uner da üülje Germaane wus. E noome wus en laanouerseeting foon di Latinsche noome diēs Mārtis. Önj da mååste lönje önj Euroopa as Täisdi di oudere däi foon e waag, ouers önj same lönje, tum baispal önj da Feriinde Stoote, as et di treede däi foon e waag. Mārtis as et geenitiif foon Mārs, e noome foon e good foon e krich önj jü röömisch mütologii.


At Upper Darby Township as en township uun Delaware County PA uun Ameerikoo. Hat as 7,62 kwadrootmiilen grat (det san 19,74 km²) an hää 81.821 iinwenern (2000). Wääblink-kataloog tu Upper Darby Township uun't Curlie Project (iar:DMOZ, üüb huuchsjiisk)


Weensdi as e däi foon e waag twasche Täisdi än Törsdi. E noome foon e däi kamt foon Üüljfrasch wōdensdei, unti "däi foon Odin", huum e good foont waasen, e dachtkunst än e krich uner da üülje Germaane wus. E noome wus en laanouerseeting foon di Latinsche noome dīes Mercuriī. Önj da mååste lönje önj Euroopa as Weensdi di treede däi foon e waag, ouers önj same lönje, tum baispal önj da Feriinde Stoote, as et di fiirde däi foon e waag. Mercuriī as et geenitiif foon Mercurius, e noome foon e good foon hoonlere än tiiwe, än uk e boose foon e goode, önj jü röömisch mütologii.


Törsdi as e däi foon e waag twasche Weensdi än Fraidi. E noome foon e däi kamt foon Üüljfrasch thunersdei, unti "däi foon Thor", huum e good foont wääder uner da üülje Germaane wus. E noome as en laanouerseeting foon di Latinsche noome dies Iovis. Önj da mååste lönje önj Euroopa as Törsdi di fiirde däi foon e waag, ouers önj same lönje, tum baispal önj da Feriinde Stoote, as et di füfte däi foon e waag. Iovis as et geenitiif foon Iuppiter, jü boowerst goodhäid än uk e good foont wääder önj jü röömisch mütologii.


Fraidi as e däi foon e waag twasche Törsdi än Saneene. E noome foon e däi kamt foon Üüljfrasch frīadei, unti "däi foon Frigg", huum e goodin foont liiwde uner da üülje Germaane wus. E noome wus en laanouerseeting foon di Latinsche noome diēs Veneris. Önj da mååste lönje önj Euroopa as Fraidi di füfte däi foon e waag, ouers önj same lönje, tum baispal önj da Feriinde Stoote, as et di seekste däi foon e waag. Veneris as et geenitiif foon Venus, e noom foon e goodin foont liiwde önj jü röömisch mütologii.


Saneene as e däi foon e waag twasche Fraidi än Sandi. E noome foon e däi håt "een for Sandi". Aw Üüljfrasch wus et sunna ēvend unti saterdei, wat foon Latinsch diēs Sāturnī köm. Önj da mååste lönje önj Euroopa as Saneene di seekste däi foon e waag, ouers önj same lönje, tum baispal önj da Feriinde Stoote, as et di soowente däi foon e waag. Aw Weestfrasch as saneene sneon (aw Klaaifrysk) unti saterdei (aw Wâldfrysk). Sāturnī as et geenitiif foon Sāturnus, e noome foon e good foont sädj önj jü röömisch mütologii.


Sandi as e däi foon e waag twasche Saneene än Moundi. E noome foon e däi kamt foon Üüljfrasch sunnandei, unti "däi foon e san". E noome as en laanouerseeting foon di Latinsche noome diēs Sōlis. Önj da mååste lönje önj Euroopa as Sandi di soowente däi foon e waag, ouers önj same lönje, tum baispal önj da Feriinde Stoote, as et di jarste däi foon e waag. sōlis as et geenitiif foon sōl (san).


Handheld Giraaten sa üs Tablets en fuaral Smartphones sen uk diarfuar taacht, dat em aural Biskiiren fo en stjüüri ken. Som Apps sen uk diarfuar, dat wat ek auriiten uur of diarfuar, dat em wat mefair (sa üs bi di "Corona-Warn-App", wat Biskiir dö skel). Diarfuar maaki di Apps aaftinoch Lünen. Fuar des Lünen sen ön dit Giraat Lün-Daateien ofliar, wat di Apps keen. Sa ken em uk sin ain Skringeltoon fuar dit Tilefoon āpnem. Dit jit, dat uk fuar ark üđer App en üđer Lün-Datei öndönen uur ken. En App wat "Ding Dong" sair, ken uk "Uur Tir" sii. Üp ain Riisiko ken des ark'jen forsjuk. Dit es man ek sa slim üs dit ütsjocht. Wan gaar nönt muar giar, da ken em di App nii instaliari, en da es di fuar't Miist weđer sa üs di taacht wiar. Ek ark App nemt dit salev Formaat. Wan jen App me "wav" tö meen es, da wel di Naist "mp3" of jit wat Üđers. Aur di Lisensen om di Formāti sen di "Recorder-Apps" forskelig, en ek ark jen ken ark Formāt. Masi man ek ark Formāt ken di Lexis Audio Editor maaki, senerlig, wan em ali Formāti me di Koop-Versioon


At Newtown Township as en township uun Delaware County PA naibi Philadelphia uun Ameerikoo. Hat as 10,1 kwadrootmiilen grat (det san 26,2 km²) an hää 11.700 iinwenern (2000). Aachthuket skuul faan Newtown Square Bartrams brag Newtown Square Tavern Kapel faan't Episcopal Academy Riadhüs an bibleteek Apple vacations kontoor Commonskategorii: Newtown Township PA – Saamlang faan bilen of filmer Wääblink-kataloog tu Newtown Township PA uun't Curlie Project (iar:DMOZ, üüb huuchsjiisk)


En App es en Program, hur en Reekenmaskiin üt lees ken, wat jü maaki skel. Dit Uurt Apps es fuaral me di Handhelds āpkemen, man uk fuarof waar al di Programi fuar Kompjuuters üs Applikationen önböören en forkoopet. Apps jeft et fuar di forskelig Bidreftsysteemi, aurdat des al Programsteken önböör, wat ek iin ön di Apps wiis tört. Di App "set āp". Fuar Programi en Aplikatsjoonen jeft et uk dit Uurt Software.


Magic Earth es en Navigatsjoons-App fuar Android, wat üp di frii Kaartensysteem Open Street Maps āpset. Dit maaki jit muar Navigatsjoons-Apps sa üs uk OSMAnd (Kuurt fuar Open Street Maps Android) of Map Factor, man ek arkjen slaaget sa gur. Sa ken em bi Magic Earth iinstel, weđer em me Auto, Baan, Weel of tö Fut önerwai es. Magic Earth sair, dat nemen eeđer di Daaten fan di Nüter of din Girast es, en dit sair Mobilsicher uk. En üđer Navigatsjoons-App es uk Google Maps, man dit maaket masi Mait, wan em sin Daaten bihual wel. Hoken niin APK wel, di ken di App fan di Google Play Store fo. Dit giar me di Aurora Store uk söner Googlekonto. Fuar iOS jeft et di App ön di App Store fan Apple. Fan Muasem naa Neebel üp Aamrem kumt em me des App ek gur. Di Baan en di Skeepen fair Magic Earth ek gur töhop. Mesken skel em en taust App instaliari, man em keent höm ön Nuurđfriislön jaa uk üt. Uk Öffi keent dit ek. dit kumt man bluat, aurdat et niin Systeem jeft, wat weegi, hur di Bus üp Aamrem halt. "Wittdün, Fähranleger" giar. Bi di "DB Navigator"


Öffi es en Alternatiiv-App fuar Liren, wat hol me Bus, Skep en Baan önerwai sen man niin "Harki-App" ön jaar Smartphone haa wel. Des App es et fuar Android maaket. Di Daaten kum fan di Firmen, wat di Forkiir bidriif, aaftinoch fan di Baan (DB). Öffi jeft et me Google Maps en je Open Street Maps (OSM) fuar di Wai tö di Busstatsjoon of Baanhof. Wan em bi di Google Playstore haalet, fair em Google Maps, fan F-Droid jeft et di App me OSM. Friihair wat ik meen: Öffi ken em üp forskelig Aarten dialleer.


At Kraab (latiinsk Cancer, Cnc, astronoomisk tiaken ♋) as en stäärbil üüb a ekliptik (üüb det koord: ruad streget). A laachtest stäär as Altarf (Beta Cancri, β Cnc), di oober uk man bluas 3,5 mag laacht as. Uun a maden, naibi Delta Cancri (δ Cnc, Asellus Australis) leit at galaksii M 44 (Messier 44). At Kraab hiart tu a twaalew stäärkreiser. At Kraab üüb a naachthemel Commonskategorii: Kraab – Saamlang faan bilen of filmer Kraab (muardüüdag)


At Jongfoomen (latiinsk Virgo, Vir, astronoomisk tiaken ♍) as en stäärbil üüb a ekliptik (üüb a koord: ruad streget). A laachtest stäär as Spica (α Virginis, α Vir) mä en laachtens faan 0,98 mag. At Jongfoomen hiart tu a twaalew stäärkreiser. At Jongfoomen üüb a naachthemel Commonskategorii: Jongfoomen – Saamlang faan bilen of filmer


Handheld (me di Hunen hölen) Giraaten sen sok Kompjuuters, wat em fuaral me langs heer en söner Staal en Tastatuur nütet. Des sen fuaral Smartphones en Tabletkompjuutern. Handheld-Giraaten sen ek diarfuar taacht, dat ja ön en Stroomnat aarberi, en diarom haa ja en Akku. Aur di Software-Tastatuur, wat bluat en "Skelt" fan en Hardware-Tastatuur es sen masi Funktsjoonen sa üs en " Hard Reload" fan en Internetsir ek sa iinfach tö maaki. Leengeri Teksti let jam lung ek sa gur skriif üs me en Laptop of Desktop-Reekenmaskiin. Di Bidreftssysteemi let jam ek muar sa gur iinstel üs em dit fan en Desktop-Kompjuuter keent. Di Daatensküül es ünlik swaarer uuren üs dit al bi Kompjuuters wiar aurdat di Liren jit swaarer diarachter kum, hur'ling di Sküül töfo es. Di Giraaten sen aaftinoch trinjom di Klok online en ken Daaten ombistjüür söner dat di Nüter dit weet. Diarme hinget uk töhop, dat dit swaarer en swaarer es en lewi söner des Giraaten. Em heer jam altert waker bi di Hun, ken jam sa gur üs aural me hen fo en fair diarme Reklāmi eeđer sin Smak aural hen stjüürt. Digital Detox es diarom en Saak wat senerlig hunhölen Giraaten raaket. Handhelds ken


Tilefoon Dit Tilefoon (beeter wiar Telefoon, fan ualgreeksk τῆλε tēle „fiir“ an φωνή phōnē „Toon, Gilüt, Stem, Spraak“) es en Aparaat, hur Toon üs elektrisk Signaali aurdrain uur. Diarfuar wiar fuar lung Tiren en Kaabel nöörig. Deling uur muar en muar mobiil tilefoniaret, fuaral me Smartphones. Det jest Tilefoon fan Philipp Reis, 1863 Jen fan di jest Tilefooni (Ericsson) Tilefoon fan di 1950er Jaaren 1970er Jaaren Tilefoonhüsji, 1970er Jaaren Tilefoonhüsji ön London Nuartilefoon Mobiil-Tilefoon (DECT) fuar itüüs Mobiil-Tilefoon fuar önerwai (GSM-Nat) Iin ön en Smartphone kum Mobiil-Tilefoon en Kompjuuter töhop. Commons: Tilefoonen – Saamling fan Skelter en Videos Wikiquote: Tilefoon (Dütsk) DECT=Digital Enhanced Cordless Telecommunications GSM=Global System for Mobile Communications


A Hole (latiinsk Taurus, Tau, astronoomisk tiaken ♉) as en stäärbil üüb a ekliptik (üüb a koord: ruad streget). A laachtest stäär as Aldebaran (α Tauri, α Tau) mä en laachtmäächt faan 0,87 mag. Naibi lai a Plejaaden, a sööwen stäären. A Hole hiart tu a twaalew stäärkreiser. A Hole üüb a naachthemel Commonskategorii: Hole – Saamlang faan bilen of filmer


A Twanlanger (latiinsk Gemini, Gem, astronoomisk tiaken: ♊) san en stäärbil üüb a ekliptik (üüb det koord: ruad streget). A laachtest stäären san Pollux ( β Gemini, β Gem) mä en laachtmäächt faan 1,16 mag an Castor ( α Gemini, α Gem) mä 1,58 mag. A Twanlanger hiar tu a twaalew stäärkreiser. A Twanlanger üüb a naachthemel Commonskategorii: Twanlanger – Saamlang faan bilen of filmer


A Room (latiinsk Aries, Ari, astronoomisk tiaken ♈) as en letj stäärbil nai bi a ekliptik (üüb det koord: ruad streget). A laachtest stäär as Hamal ( α Arietis, α Ari) mä en laachtmäächt faan 2,01 mag. A Room hiart tu a twaalew stäärkreiser. A Room üüb a naachthemel Commonskategorii: Room – Saamlang faan bilen of filmer Room (muardüüdag)


Di "Skringeltoon" es dit Gilünt, wat en Fiirsnaker maaket, wan jen döörröpt. Jerer wiar binai iin ön ark Tilefoon muar of mener di lik Skringel iinbecht, wat fan di Döörstelstair Stroom fing, dat dit Biskiir dēr, dat jen döörröp. Wan em dit tö gurtem fuan, da kür em di Skringel me en Dempiweel litjemer fo. Me di Digitāltechnik sa üs Mobiiltilefooni kām dit āp en leer MIDI-Wiisen iin ön di Giraaten, wat em eeđer sin Meening ütsjuk kür. Uk di Gurtemhair leet höör diarme beeter iinstel, aurdat dit Signaal jaa elektroonisk ütdönen waar. Di Impuls kām man jit lung fan di Döörstelstair. Wan di Kompjuutertechnik sa litj uuren wiar, dat em di fuar't Miist iin ön di Boksfek me langsfo kür, da kām Lün-Daateien ön Formāti sa üs MP3 āp. Des sen da frii tö maaki en tö en Tilefoon-App weeget, en des es uk di Tir, hur dit Tilefoon sin Lün aliining en bluat fan en Impuls maaket. Jertirs wiar di "Ruftöne" iin ön dit Tilefoon ön en Chip, en em kür mung hok diarfan ütsjuk. Me di Forbeeteringen aur Kompjuuter-Chips kür diar muar en muar iin, en töleest kür em uk Musik of Reklāmi iinseet. Aur lung Jaaren


A Weedermaan (latiinsk Aquarius, Aqr, astronoomisk tiaken ♒) as en stäärbil üüb a ekliptik (üüb det koord: ruad streget). A laachtest stäären san Sadalsuud ( β Aquarii, β Aqr) mä en skiinboor magnituud faan 2,90 mag an Sadalmelik (α Aquarii, α Aqr) mä en grate faan 2,95 mag . A Weedermaan hiart tu a twaalew stäärkreiser. A Weedermaan üüb a naachthemel Commonskategorii: Weedermaan – Saamlang faan bilen of filmer


A Stianbok (latiinsk Capricornus, Cap, astronoomisk tiaken ♑) as en stäärbil üüb a ekliptik (üüb det koord: ruad streget). A laachtest stäär as Deneb Algedi (Delta Capricorni, δ Cap) mä en skiinboor magnituud faan 2,81 bit 3,05. A Stianbok hiart tu a twaalew stäärkreiser. A Stianbok üüb a naachthemel Commonskategorii: Stianbok – Saamlang faan bilen of filmer Raphicerus (Steenbok)


A Böögsjiter (latiinsk Sagittarius, Sgr, astronoomisk tiaken ♐) as en stäärbil üüb a ekliptik (üüb det koord: ruad streget). A laachtest stäär as Epsilon Sagittari (ε Sgr) mä en skiinboor magnituud faan 1,9 mag. A Böögsjiter hiart tu a twaalew stäärkreiser. A Böögsjiter üüb a naachthemel Commonskategorii: Böögsjiter – Saamlang faan bilen of filmer


A Skorpioon (latiinsk Scorpio, Scorpius, Scorpios, Sco, astronoomisk tiaken ♏) as en stäärbil üüb a ekliptik (üüb det koord: ruad streget). A laachtest stäär as Antares ( α Scorpii, α Sco) mä en skiinboor magnituud faan amanbi 1,06. A Skorpioon hiart tu a twaalew stäärkreiser. A Skorpioon üüb a naachthemel Commonskategorii: Skorpioon – Saamlang faan bilen of filmer Skorpioonen (Diarten)


At Waag(skeel) (latiinsk Libra, Lib, astronoomisk tiaken ♎) as en stäärbil üüb a ekliptik (üüb det koord: ruad streget). A laachtest stäär as Zuben-el-schemali ( β Librae, β Lib) mä en skiinboor magnituud faan 2,61 mag. At Waag hiart tu a twaalew stäärkreiser. At Waag üüb a naachthemel Commonskategorii: Waag – Saamlang faan bilen of filmer


A Stäärkreiser san en rä faan twaalew stäärbilen trinjam a ekliptik. Jo ling sowat auer en breetje faan 20 graaden üs en riam (a Zodiak) auer a ekliptik wech. Jodiar stäärkreiser haa en mütoloogisk bedüüdang för a astrologii. Arke stäärkreis hää eegenskapen, an uun hün stäärkreis ham bäären as, det hää iinflööd üüb't persöönelkhaid. • Di skiinboor trochluup faan a san troch en stäärkreis feranert ham auer a juarhunerten an -düüsenen. Daalang stemet det al loong ei muar. Man för a astrologii tääl jodiar dooten. A wosponkt leit daalang ei muar uun't stäärbil faan a Room (Aries), man uun det faan a Fasker (Pisces). Uun a naist juarhunerten waanert hi widjer tu a Weedermaan (Aquarius). Efter ~25.800 juaren begant di kreisluup faan föören. Commonskategorii: Stäärkreiser – Saamlang faan bilen of filmer


Carroll County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Illinois. At county leit uun a nuurdwaast faan a bundesstoot. Det hee 15.702 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Mount Carroll. Illinois: State in USA, citypopulation.de


Cass County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Illinois. At county leit uun a waast faan a bundesstoot. Det hee 13.042 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Virginia. Illinois: State in USA, citypopulation.de


En township uun Ameerikoo hää en histoorisk an en poliitisk bedüüdang. Faan 1785 uf uun wurd det lun uun sjauerhuket "sections" apdiald, diar 1 miil lung an 1 miil briad wiar. 6 mool 6 sections wurd tu en grat kwadroot tuupslööden, det wiar en "township". Ian faan jo 36 sections wurd ferkääft, an faan det jil san skuulen baud wurden. Daalang as en township en ferwaltangsianhaid. Uun a miast stooten uun a USA jaft det stääden (cities) stääddialen / föörstääden (boroughs) gemeenen (townships) letj saarpen of ööder regiuunen, diar ei tu en township hiar (CDPs, "census designated places") En hialer rä faan sok ferwaltangsianhaiden hiar do tuup tu en "county", det as tu fergliken mä en lunkreis uun Sjiisklun. Det naist huuger ferwaltangsianhaid as do di bundesstoot, sowat üs en bundeslun.


Champaign County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Illinois. At county leit uun a uast faan a bundesstoot. Det hee 205.865 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Urbana. Illinois: State in USA, citypopulation.de


Christian County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Illinois. At county leit uun a maden faan a bundesstoot. Det hee 34.032 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Taylorville. Illinois: State in USA, citypopulation.de


Clark County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Illinois. At county leit uun a uast faan a bundesstoot. Det hee 15.455 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Marshall. Illinois: State in USA, citypopulation.de


San Jü San (astronoomisch sümbool: ) as e stäär, wat tu e jard jü naist as. Dåt as et säntrum foont sansüsteem. Et twasmätj foon e San as 1,4 miljoone kilomeeter. Sandi


En Ianbleeddrük wiar en bleed mä bilen, diar fööraal uun't 18. an 19. juarhunert uun Holun an Ameerikoo ferkääft wurden as. Sok bleeden wiar föl bilger üs buken, an füng sodenang uk di nööm centsprent (holuns) of catchpenny print (ingelsk). Uun Sjiisklun wiar's bekäänd üs Bilderbogen. Commonskategorii: Ianbleeddrük – Saamlang faan bilen of filmer Hunerten faan Ianbleeddrüken uun't Holuns Könangelk Bibleteek


Da amfiibie (Amphibia) san jü üüljst klase foon da tetrapoda (Dåt san åle wirwelde diirte büte da fasche). Ål da oudere tetrapoda ståme foon da amfiibie ouf. Foole amfiibi-sliike namt huum uk trüs. Ju hüd foon en amfiibi bestoont, as bai manschne uk, üt ouerhüd, lääderhüd än unerhüd. Dåt jaft möre kjörtele in jü lääderhüd: nån swiitj-kjörtele, as bai manschne, ouers slim- än gaftkjörtele. Da slim-kjörtele san gödj, am jü hüd fuchti tu hüüljen, weerdöör dåt amfiibi bääder ouer jü hüd oome koon. Ma gaftkjörtele koon ham dåt diirt gödj ferbade. Ouers rucht gefäärlik as dåt gaft bloot bai sam sliike. Sü fergafte hu südamerikånsche indiåne har piile ma dåt rucht gefäärlike gaft foon trüse üt jü famiili Dendrobatidae. Bai jü inlönjsch oort Salamandra salamandra (tjüsch: Feuersalamander) koon dåt gaft bloot sälten latje hüne än kåte düüdjmååge, for manschne deet dåt bloot en lait siir. Siir deet dåt uk bai ouer amfiibie, wan huum jam önjfooted heet än ham eeftert önj dåt uug fåmlet. Twasche da kjörtele san da latje keere, da blaie feruursååge: Melanofoore mååge jü hüd suurt unti brün, da Ksantofoore än Erütrofoore mååge dåt diirt gööl unti rüüdj. Amfiibie ferhüde jam, dåt håt, jü üülj ouerhüd wårt


At Holuns Könangelk Bibleteek (Koninklijke Bibliotheek (KB)) as det natsionaalbibleteek faan a Neederlunen uun Den Haag. Hat as 1798 iinracht wurden an het sant 2020 amtelk KB, nationale bibliotheek. A swaarponkt faan det saamlang san a kultuurwedenskapen mä amanbi sööwen miljuun buken of ööder materiool. Commonskategorii: Könangelk Bibleteek – Saamlang faan bilen of filmer Wääbsteed faan't KB


Den Haag (dɛnˈɦaːx, ääler an uk amtelk ’s-Gravenhage (ˈsxraːvə(n)ˌɦaːɣə) as en gratstääd uun Süüdholun. Diar sat at regiarang faan a Neederlunen an uk faan't Könangrik faan a Neederlunen an uk at Könangshüs. Hoodstääd as oober Amsterdam. Uun Den Haag wene 562.416 minsken (Stant: 1. Janewoore 2023) üüb knaap 100 kwadrootkilomeetern. Uun't stäädregiuun Haaglanden wene üüb gud 400 kwadrootkilomeetern muar üs ian miljuun minsken. Benoeming burgemeester Den Haag. Uun: rijksoverheid.nl. Rijksoverheid, 19. Jüüne 2020, ufrepen di 3. Jüüle 2020 (holuns). Bevolkingsontwikkeling; regio per maand. Uun: StatLine. Centraal Bureau voor de Statistiek, 28-2-2023 (Holuns). Commonskategorii: Den Haag – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Den Haag (sjiisk)


Di artiikel jaft at noch ei. Luke iarst ans diar: County (USA) Township (USA) Kategorie:Graafskap uun't Ferianigt Köningrik


Clay County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Illinois. At county leit uun a süüduast faan a bundesstoot. Det hee 13.288 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Louisville. Illinois: State in USA, citypopulation.de


Clinton County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Illinois. At county leit uun a süüdwaast faan a bundesstoot. Det hee 36.899 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Carlyle. Illinois: State in USA, citypopulation.de


Coles County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Illinois. At county leit uun a uast faan a bundesstoot. Det hee 46.863 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Charleston. Illinois: State in USA, citypopulation.de


Crawford County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Illinois. At county leit uun a süüduast faan a bundesstoot. Det hee 18.679 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Robinson. Illinois: State in USA, citypopulation.de


Cumberland County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Illinois. At county leit uun a uast faan a bundesstoot. Det hee 10.450 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Toledo. Illinois: State in USA, citypopulation.de


At Triihuk (latiinsk Triangulum, ufkört Tri) as en letj stäärbil üüb a nuurdelk hemel. A laachtest stäär as Beta Trianguli ( β Tri) mä en skiinboor magnituud faan 3,0 mag. At Triihuk üüb a naachthemel Commonskategorii: Triihuk – Saamlang faan bilen of filmer


A Cepheus (latiinsk Cepheus, ufkört Cep) as en stäärbil üüb a nuurdelk hemel. A laachtest stäär as Alderamin ( α Cephei, α Cep) mä en skiinboor magnituud faan 2,45 mag. A Cepheus üüb a naachthemel Commonskategorii: Cepheus – Saamlang faan bilen of filmer


At Giraf (latiinsk Camelopardalis, ufkört Cam) as en stäärbil üüb a nuurdelk hemel. A laachtest stäär as Beta Camelopardalis, β Cam mä en skiinboor magnituud faan 4,03 mag. At Giraf üüb a naachthemel Commonskategorii: Giraf – Saamlang faan bilen of filmer Giraf (Diart)


A Draag (latiinsk Draco, ufkört Dra) as en grat stäärbil üüb a nuurdelk hemel. A laachtest stäär as Etamin (γ Draconis, γ Dra) mä en skiinboor magnituud faan 2,23 mag. A Draag üüb a naachthemel Commonskategorii: Draag – Saamlang faan bilen of filmer


DeWitt County of De Witt County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Illinois. At county leit uun a maden faan a bundesstoot. Det hee 15.516 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Clinton. Illinois: State in USA, citypopulation.de


DeKalb County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Illinois. At county leit uun a nuurd faan a bundesstoot. Det hee 100.420 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Sycamore. Illinois: State in USA, citypopulation.de


Douglas County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Illinois. At county leit uun a uast faan a bundesstoot. Det hee 19.740 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Tuscola. Illinois: State in USA, citypopulation.de


DuPage County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Illinois. At county leit uun a nuurduast faan a bundesstoot. Det hee 932.877 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Wheaton. Illinois: State in USA, citypopulation.de


Edgar County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Illinois. At county leit uun a uast faan a bundesstoot. Det hee 16.866 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Paris. Illinois: State in USA, citypopulation.de


Edwards County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Illinois. At county leit uun a süüduast faan a bundesstoot. Det hee 6245 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Albion. Illinois: State in USA, citypopulation.de


Effingham County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Illinois. At county leit uun a uast faan a bundesstoot. Det hee 34.668 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Effingham. Illinois: State in USA, citypopulation.de


At Christian-Albrechts-Uniwersiteet, ufkört CAU, latinisiaret Christiana Albertina uun Kiel as at äälst an gratst uniwersiteet uun Schleswig-Holstian. Hat as 1665 grünjlaanj wurden an efter hertooch Christian Albrecht näämd wurden. Diar studiare amanbi 28.000 studenten bi gud 400 profesooren (Stant: 2021). Twaalew wedenskaplidj faan a CAU haa en Nobelpris wonen: Theodor Mommsen (1902), Philipp Lenard (1905), Eduard Buchner (1907), Max Planck (1918), Otto Meyerhof (1922), Gerhard Domagk (1939), Walter Rudolf Hess (1949], Otto Diels (1950), Kurt Alder (1950), Wassily Leontief (1973), Wolfgang Paul (1989), Günter Blobel (1999). Bi't CAU jaft at knaap 200 stuudiengunger uun aacht fakulteeten. Teologii Rochtswedenskapen Medesiin Filosofii, diar hiar uk a spriaken tu Agraarwedenskapen Matematiik an Natüürwedenskapen Wiartskap an Sotsiaalwedenskapen Technik Tu jodiar fakulteeten hiar weder en hialer rä instituuten an iinrachtangen, diar jo mä enkelt teemos befaade. Ian diarfaan as det Nuurdfresk Wurdenbuksteed uun't Filosoofisk Fakulteet, diar ham mä't fresk spriak befaadet. Commonskategorii: CAU Kiel – Saamlang faan bilen of filmer Wääbsteed faan't CAU


At Haagedisj (latiinsk Lacerta, ufkört: Lac) as en letj stäärbil üüb a nuurdelk hemel. A laachtest stäär as Alfa Lacertae mä en skiinboor magnituud faan 3,77 mag. At Haagedisj üüb a naachthemel Commonskategorii: Haagedisj – Saamlang faan bilen of filmer Haagedisjin (Diarten)


A Perseus, ufkört Per as en stäärbil üüb a nuurdelk hemel. Hat leit maden uun't Moolkstruat. A laachtest stäär as Mirfak ( α Persei, α Per) mä en skiinboor magnituud faan 1,79 mag. Uun August san föör detdiar stäärbil flook meteoriiten tu sen, a Perseiiden. A Perseus üüb a naachthemel Commonskategorii: Perseus – Saamlang faan bilen of filmer


A Fuurmaan (latiinsk Auriga, ufkört Aur) as en stäärbil üüb a nuurdelk hemel. Hi leit maden uun a Moolkstruat. A laachtest stäär as Capella ( α Aurigae, α Aur) mä en skiinboor magnituud faan 0,08 mag. A Fuurmaan üüb a naachthemel Commonskategorii: Fuurmaan – Saamlang faan bilen of filmer


A Jachthünjer (latiinsk Canes Venatici, ufkört CVn) san en letj stäärbil üüb a nuurdelk hemel. A laachtest stäär as Cor Caroli ( α Canum Venaticorum, α CVn) mä en skiinboor magnituud faan 2,89 mag. A Jachthünjer üüb a naachthemel Commonskategorii: Jachthünjer – Saamlang faan bilen of filmer


A Grat Hünj (latiinsk Canis Major, CMa) as en stäärbil üüb a süüdelk hemel, as oober uun a wonter naibi Orion gud tu sen. A laachtest stäär as Sirius ( α Canis Majoris, α CMa) mä en skiinboor magnituud faan -1,44 mag. Hi as di laachtest stäär üüb a hialer hemel. A Grat Hünj üüb a naachthemel Commonskategorii: Grat Hünj – Saamlang faan bilen of filmer


At list faan ISO 3166-2-Codes för Vietnam wiset di code för 64 Prowinsen. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Vietnam VN), di ööder as di code för det prowins. Di code as tuleetst di 13. September 2005 (PDF) zuletzt aktualisiert. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk) Siehe auch: ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden. Verwaltungsgliederung Vietnams


At Nuurderkrüün (latiinsk Corona Borealis, CrB) as en stäärbil üüb a nuurdelk hemel. A laachtest stäär as Gemma ( α Coronae Borealis, α CrB) mä en skiinboor magnituud faan 2,22 mag. At Nuurderkrüün üüb a naachthemel Commonskategorii: Nuurderkrüün – Saamlang faan bilen of filmer


A Letj Lööw (latiinsk Leo Minor, ufkört LMi) as en letj stäärbil üüb a nuurdelk hemel. Hat füng iarst 1687 didiar nööm faan Johannes Hevelius. A laachtest stäär as Praecipua (46 Leonis Minoris) mä en skiinboor magnituud faan 3,83 mag. A Letj Lööw üüb a naachthemel Commonskategorii: Letj Lööw – Saamlang faan bilen of filmer


Vorlage:Infobox Ort in den Niederlanden/Wartung/Typ falsch gesetzt Amsterdam as det hoodstääd an uk det gratst stääd faan a Neederlunen. At regiarang sat oober uun Den Haag. Amsterdam hää 921.468 iinwenern (Stant: 1. Janewoore 2023) an Groot-Amsterdam tuup mä a föörstääden hää sowat 1,3 miljuunen (August 2012). Amsterdam leit uun't Prowins Nuurdholun bi a müs faan a struum Amstel. Mosambik Beira uun Mosambik Algeerien Algier uun Algeerien Nikaraagua Managua uun Nikaraagua Sjiina Peking uun't Folksrepubliik Sjiina Bosnien an Hertsegowina Sarajevo uun Bosnien an Herzegowina Kanada Toronto uun Kanada Ferianagt Könangrik Manchester uun det Ferianagt Könangrik Egypten Kairo uun Egypten Amsterdam Schreierstoren, Sint Nicolaaskerk Dam Dam, Fiaker Herengracht Reguliersgracht Nieuwezijds Voorburgwal Max Euweplein Leidsegracht Brouwersgracht SAIL2010 Bevolkingsontwikkeling; regio per maand. Uun: StatLine. Centraal Bureau voor de Statistiek, 28-2-2023 (Holuns). Bevolkingsontwikkeling; regio per maand. Uun: StatLine. Centraal Bureau voor de Statistiek, 28-2-2023 (Holuns). Amt för Statistik CBS, 31. Detsember 2010 Commonskategorii: Amsterdam – Saamlang faan bilen of filmer Wääbsteed faan't stääd Amsterdam


Fayette County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Illinois. At county leit uun a süüd faan a bundesstoot. Det hee 21.488 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Vandalia. Illinois: State in USA, citypopulation.de


A Beerenhörd (latiinsk Bootes [boˈoːteːs], ufkört Boo, woort uk Boötes skrewen) as en stäärbil üüb a nuurdelk hemel. A laachtest stäär as Arktur ( α Bootis) mä en skiinboor magnituud faan -0,04 mag. Hi as a traadlaachtest stäär üüb a hialer hemel. A Beerenhörd üüb a naachthemel Commonskategorii: Beerenhörd – Saamlang faan bilen of filmer


Ford County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Illinois. At county leit uun a uast faan a bundesstoot. Det hee 13.534 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Paxton. Illinois: State in USA, citypopulation.de


Franklin County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Illinois. At county leit uun a süüd faan a bundesstoot. Det hee 37.804 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Benton. Illinois: State in USA, citypopulation.de


Fulton County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Illinois. At county leit uun a waast faan a bundesstoot. Det hee 33.609 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Lewistown. Illinois: State in USA, citypopulation.de


Gallatin County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Illinois. At county leit uun a süüduast faan a bundesstoot. Det hee 4946 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Shawneetown. Illinois: State in USA, citypopulation.de


Greene County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Illinois. At county leit uun a waast faan a bundesstoot. Det hee 11.985 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Carrollton. Illinois: State in USA, citypopulation.de


Grundy County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Illinois. At county leit uun a nuurduast faan a bundesstoot. Det hee 52.533 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Morris. Illinois: State in USA, citypopulation.de