A Sanziniidae of Madagaskar Boas san en famile faan Slaanger (Serpentes). Diar jaft'at tau sköölen mä sjauer slacher faan. A wedenskapslidj san ei gans ians, wäär jo en aanj famile, of man en onerfamile Sanziniinae faan a Boidae san. Üüb arke faal hiar jo tu't auerfamile faan a Booidea. Acrantophis A. dumerili – A. madagascariensis Sanzinia S. madagascariensis – S. volontany Commonskategorii: Sanziniinae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Sanziniidae


A Ungaliophiinae of Swerag Boas san en onerfamile faan Slaanger (Serpentes) uun det famile faan a Boidae. Jo lewe uun Madelameerikoo. A wedenskapslidj san ei gans ians, wäär jo en onerfamile of en aanj famile Ungaliophiidae san. Üüb arke faal hiar jo tu't auerfamile Booidea. Exiliboa Exiliboa placata Ungaliophis U. continentalis - U. panamensis Commonskategorii: Ungaliophis – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Ungaliophis Wikispecies hää en artiikel tu: Exiliboa


A Eerdwiipern (Atractaspididae) san en famile faan Slaanger (Serpentes) uun det auerfamile Elapoidea. Aparallactinae Amblyodipsas - Aparallactus - Brachyophis - Chilorhinophis - Elapotinus - Hypoptophis - Macrelaps - Micrelaps - Polemon - Xenocalamus Atractaspidinae Atractaspis – Homoroselaps Commonskategorii: Atractaspididae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Atractaspididae


A Cyclocoridae san en famile faan Slaanger (Serpentes) uun det auerfamile Elapoidea. Jo lewe üüb a Filipiinen. Cyclocorus Cyclocorus lineatus Cyclocorus nuchalis Hologerrhum Hologerrhum dermali Hologerrhum philippinum Levitonius Levitonius mirus Myersophis Myersophis alpestris Oxyrhabdium Oxyrhabdium leporinum Oxyrhabdium modestum Commonskategorii: Cyclocoridae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Cyclocoridae


A Lamprophiidae san en famile faan Slaanger (Serpentes) uun det auerfamile Elapoidea. Jo like Natern (Colubridae), an diar hiar 15-18 sköölen tu. Alopecion – Boaedon – Bofa – Bothrolycus – Bothrophthalmus – Chamaelycus – Dendrolycus – Gonionotophis – Gracililima – Hormonotus – Inyoka – Lamprophis – Limaformosa – Lycodonomorphus – Lycophidion – Mehelya – Montaspis – Pseudoboodon Commonskategorii: Lamprophiidae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Lamprophiidae


A Prosymna san en skööl faan letj Slaanger (Serpentes), an det iansagst skööl uun't famile Prosymnidae. Jo lewe uun Afrikoo süüden faan a Sahara. P. ambigua – P. angolensis – P. bivittata – P. confusa – P. frontalis – P. greigerti – P. janii – P. lineata – P. lisima – P. meleagris – P. ornatissima – P. pitmani – P. ruspolii – P. semifasciata – P. somalica – P. stuhlmanni – P. sundevalli – P. visseri Commonskategorii: Prosymna – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Prosymna


A Psammophiidae san en famile faan Slaanger (Serpentes) uun det auerfamile faan a Elapoidea. Jo haa iar üs en onerfamile faan a Lamprophiidae tääld, sant 2008 tääl jo üs aanj famile. Jo san nai mä a Prosymnidae. Dipsina – Dromophis – Hemirhagerrhis – Kladirostratus – Malpolon – Mimophis – Psammophis – Psammophylax – Rhamphiophis Commonskategorii: Psammophiidae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Psammophiidae


A Pseudaspididae san en famile faan Slaanger (Serpentes) uun det auerfamile faan a Elapoidea. Diar jaft'at man sjauer slacher faan. Jo san iar üs onerfamile faan a Lamprophiidae tääld wurden, tääl daalang oober üs aanj famile. Psammodynastes Psammodynastes pictus Psammodynastes pulverulentus Pseudaspis Pseudaspis cana Pythonodipsas Pythonodipsas carinata Commonskategorii: Pseudaspididae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Pseudaspididae


A Pseudoxyrhophiidae san en famile faan Slaanger (Serpentes) uun det auerfamile faan a Elapoidea. A miasten lewe üüb Madagaskar. Amplorhininae Amplorhinus – Ditypophis – Duberria Pseudoxyrhophiinae Alluaudina – Brygophis – Compsophis – Dromicodryas – Geodipsas – Heteroliodon – Ithycyphus – Langaha – Leioheterodon – Liophidium – Liopholidophis – Madagascarophis – Micropisthodon – Pararhadinaea – Pseudoxyrhopus – Stenophis Commonskategorii: Pseudoxyrhophiidae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Pseudoxyrhophiidae


A Homalopsidae san en famile faan Slaanger (Serpentes), an det iansagst famile uun't auerfamile Homalopsoidea. Jo lewe uun swet- an brakweeder uun Süüduastaasien. Bitia – Brachyorrhos – Calamophis – Cantoria – Cerberus – Dieurostus – Djokoiskandarus – Enhydris – Erpeton – Ferania – Fordonia – Gerarda – Gyiophis – Heurnia – Homalophis – Homalopsis – Hypsiscopus – Karnsophis – Kualatahan – Mintonophis – Miralia – Myanophis – Myron – Myrrophis – Phytolopsis – Pseudoferania – Raclitia – Subsessor – Sumatranus Commonskategorii: Homalopsidae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Homalopsidae


A Pareidae, iar uk Pareatidae san en famile faan letj Slaanger (Serpentes), an det iansagst famile uun det auerfamile Pareoidea. Jo lewe uun Uastaasien. Pareinae Aplopeltura – Asthenodipsas – Pareas Xylophiinae Xylophis Commonskategorii: Pareidae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Pareidae


A Xenodermidae of Xenodermatidae san en famile faan Slaanger (Serpentes), an det iansagst famile uun't auerfamile Xenodermatoidea. Jo lewe uun Süüd-, Süüduast- an Uastaasien. Achalinus – Fimbrios – Parafimbrios – Paraxenodermus – Stoliczkia – Xenodermus Commonskategorii: Xenodermidae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Xenodermidae


Konsonanten san tuuner faan en spriak. Uun't jindial tu wokaalen brük jo en steed uun a müs, huar det stemloft jin trakt woort. Uun a spriakwedenskap wurd konsonanten diarefter betiakent, huar uun a müs jo maaget wurd: 1 exolabiaal (bütjen faan't lap) 2 endolabiaal (banen faan't lap) 3 dentaal (tes) 4 alweolaar (föör jin a tes) 5 postalweolaar (widjer bääft jin a tes) 6 präpalataal (föör jin a böön) 7 palataal (jin a böön) 8 welaar (bääft jin a böön) 9 uwulaar, postwelaar (taap) 10 faringaal (rachen) 11 glotaal, laryngaal (stembian) 12 epiglotaal (keellad) 13 radikaal (tongrut) 14 posterodorsaal (bääft üüb a tong) 15 anterodorsaal (föör üüb a tong) 16 laminaal (tongbleed) 17 apikaal (tongspas) 18 sublaminaal, subapikaal (oner a tong) A miast konsonanten san pulmonaal, det ment: mä halep faan loft ütj a long. An do woort onerskääst, üüb hün oort an wiis di konsonant maaget woort: pulmonaal: 1 plosiif, eksplosiif 2 nasaal 3 wibrant 4 flaps an taps (slaanj) 5 frikatiif (rewen) 6 afrikaat (uunrewen) 7 aproksimant 8 lateraal (sidjelk) ei pulmonaal: 9 klik 10 implosiif 11 ejektiif Det oort an wiis koon stemhaft (sth, woker) of stemluas (stl, harder) wees. IPA Foneem


A Anomalepididae san en famile faan Slaanger (Serpentes) uun det auerfamile faan a Typhlopoidea. Jo san miast temelk letj an like en wirem. Jo lewe uunSüüd- an Madelameerikoo. Anomalepis - Helminthophis - Liotyphlops - Typhlophis Commonskategorii: Anomalepididae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Anomalepididae


Gerrhopilus as en skööl faan Slaanger (Serpentes) uun det auerfamile faan a Typhlopoidea, an det iansagst skööl uun't famile Gerrhopilidae. Jo lewe uun Süüd- an Süüduastaasien. G. addisoni – G. andamanensis – G. ater – G. beddomii – G. bisubocularis – G. ceylonicus – G. depressiceps – G. eurydice – G. flavinotatus – G. floweri – G. fredparkeri – G. hades – G. hedraeus – G. inornatus – G. lestes – G. lorealis – G. mcdowelli – G. mirus – G. oligolepis – G. papuanorum – G. persephone – G. polyadenus – G. slapcinskyi – G. thurstoni – G. tindalli – G. wallachi Commonskategorii: Gerrhopilus – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Gerrhopilus


A Typhlopidae of uk Blinjslaanger san en famile faan Slaanger (Serpentes) uun det auerfamile faan a Typhlopoidea. Jo san miast temelk letj an like en wirem. Diar jaft'at wel son 250 slacher faan. Afrotyphlopinae - Asiatyphlopinae - Madatyphlopinae - Typhlopinae Acutotyphlops – Afrotyphlops – Amerotyphlops – Anilios – Argyrophis – Cyclotyphlops – Grypotyphlops – Indotyphlops – Lemuriatyphlops – Letheobia – Madatyphlops – Malayotyphlops – Ramphotyphlops – Rhinotyphlops – Typhlops – Xerotyphlops Commonskategorii: Typhlopidae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Typhlopidae


A Xenotyphlops san en skööl faan Slaanger (Serpentes) uun det auerfamile faan a Typhlopoidea. Jo san det iansagst skööl uun't famile Xenotyphlopidae. Diar jaft'at man tau slacher faan, diar üüb Madagaskar lewe. Xenotyphlops grandidieri (Mocquard, 1905) Xenotyphlops mocquardi (Wallach, Mercurio & Andreone, 2007) Commonskategorii: Xenotyphlops – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Xenotyphlops


A Boa san en skööl faan Slaanger (Serpentes) uun det famile faan a Boas (Boidae). Boa constrictor Boa imperator Boa nebulosa Boa orophias Boa sigma Commonskategorii: Boa – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Boa


A Anakondas (Eunectes) san en skööl faan Slaanger (Serpentes) uun det famile faan a Boas (Boidae). Jo lewe uun Süüdameerikoo. Eunectes beniensis Eunectes deschauenseei Eunectes murinus Eunectes notaeus Commonskategorii: Anakondas – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Anakondas


A Europeesk Weedernatern (Natrix) san en skööl faan Slaanger (Serpentes) uun det famile faan a Natern (Colubridae). Diar jaft'at fiiw slacher faan. Natrix astreptophora Natrix helvetica Natrix maura Natrix natrix Natrix tessellata Commonskategorii: Europeesk Weedernatern – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Europeesk Weedernatern


A Zamenis san en skööl faan Slaanger (Serpentes) uun det famile faan a Natern (Colubridae). Jo lewe uun Euroopa an Fööraasien. Zamenis hohenackeri Zamenis lineatus Zamenis longissimus Zamenis persicus Zamenis scalaris Zamenis situla Commonskategorii: Zamenis – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Zamenis


A Mambas (Dendroaspis) san en skööl faan Slaanger (Serpentes) uun det famile faan a Giftnatern Elapidae). Jo lewe uun Afrikoo. Dendroaspis angusticeps (Uastelk Green) Mamba Dendroaspis jamesoni Jameson Mamba Dendroaspis polylepis Suart Mamba Dendroaspis viridis (Waastelk) Green Mamba Commonskategorii: Mambas – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Mambas


A Echt Koobras (Naja) san en skööl faan Slaanger (Serpentes) uun det famile faan a Giftnatern (Elapidae). Jo lewe uun Afrikoo an Aasien. N. (Naja) N. atra – N. kaouthia – N. mandalayensis – N. naja – N. oxiana – N. philippinensis – N. sagittifera – N. samarensis – N. siamensis – N. sputatrix – N. sumatrana N. (Afronaja) N. ashei – N. katiensis – N. mossambica – N. nigricincta – N. nigricollis – N. nubiae – N. pallida N. (Boulengerina) N. annulata – N. christyi – N. guineensis – N. melanoleuca – N. nana – N. peroescobari – N. savannula – N. subfulva – N. multifasciata N. (Uraeus) N. arabica – N. anchietae – N. annulifera – N. haje – N. nivea – N. senegalensis Koobra of Bralslaang (Naja naja) Commonskategorii: Echt Koobras – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Echt Koobras


A Taipaanen (Oxyuranus) san en skööl faan Slaanger (Serpentes) uun det famile faan a Giftnatern (Elapidae). Jo lewe uun Austraalien an Papua-Nei-Guinea, an san böös giftag. Oxyuranus microlepidotus Oxyuranus scutellatus Oxyuranus temporalis Commonskategorii: Taipaanen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Taipaanen Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


A Tetracheilostoma san en skööl faan Slaanger (Serpentes) uun det famile faan a Leptotyphlopidae. Jo lewe uuna Kariibik. Tetracheilostoma bilineatum Tetracheilostoma breuili Tetracheilostoma carlae Commonskategorii: Tetracheilostoma – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Tetracheilostoma


A Echt Pythons (Python) san en skööl faan Slaanger (Serpentes) uun det famile faan a Pythons (Pythonidae). Jo lewe uun a troopen faan Afrikoo an Aasien. P. anchietae – P. bivittatus – P. breitensteini – P. brongersmai – P. curtus – P. kyaiktiyo – P. molurus – P. natalensis – P. regius – P. sebae – †P. europaeus Commonskategorii: Echt Pythons – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Echt Pythons


A Skringelslaanger (Crotalus) san en skööl faan Slaanger (Serpentes) uun't famile faan a Wiipern (Viperidae). Jo kön mä hör stört skringle, an lewe uun Ameerikoo. C. adamanteus – C. angelensis – C. aquilus – C. armstrongi – C. atrox – C. basiliscus – C. campbelli – C. catalinensis – C. cerastes – C. cerberus – C. concolor – C. culminatus – C. durissus – c. ehecatl – C. enyo – C. ericsmithi – C. estebanensis – C. helleri – C. horridus – C. intermedius – C. lannomi – C. lepidus – C. lorenzoensis – C. lutosus – C. mictlantecuhtli – C. mitchellii – C. molossus – C. morulus – C. oreganus – C. ornatus – C. polisi – C. polystictus – C. pricei – C. pusillus – C. pyrrhus – C. ravus – C. ruber – C. scutulatus – C. simus – C. stejnegeri – C. stephensi – C. tancitarensis – C. thalassoporus – C. tigris – C. tlaloci – C. totonacus – C. transversus – C. triseriatus – C. tzabcan – C. unicolor – C. vegrandis – C. viridis – C. willardi Sidjwinjer (Crotalus cerastes) Commonskategorii: Skringelslaanger – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Skringelslaanger


A Vipera san en skööl faan Slaanger (Serpentes) uun det famile faan a Wiipern (Viperidae). Jo lewe fööraal uun Euroopa, Nuurdafrikoo an Süüdwaastaasien. Hokwirmer san giftag. V. altaica – V. ammodytes – V. anatolica – V. aspis – V. berus – V. darevskii – V. dinniki – V. eriwanensis – V. graeca – V. kaznakovi – V. latastei – V. lotievi – V. monticola – V. nikolskii – V. orlovi – V. renardi – V. sakoi – V. seoanei – V. transcaucasiana – V. ursinii – V. walser Commonskategorii: Vipera – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Vipera Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


Madeleuropa Madeleuropa as en regjoon önj e mal foon Europa. Eefter e geogrååfe san da lönje önj Madeleuropa: Ååstenrik Estlönj Kroatien Letlönj Litauen Luksemborj Poolen e Slowakäi Sloweenien e Swaits Tjüschlönj Tschechien Ungarn Oudere regjoone foon Europa: Ååsteuropa, Nordeuropa, Söödååsteuropa, Söödeuropa, Weesteuropa.


Eestloun, amtli Republiik foon Eestloun (åw Eestnisch: Eesti än Eesti Vabariik), äs en loun ount noordååsten foon Euroopa. Ount noorden änt weesten loit e Ååstsäie, ount ååsten Rusloun än ount sööen Letloun. Et loun heet 1.331.824 mänschene (2021). E haudstää foont loun äs Tallinn. Eestloun bestoont üt et fastloun, dä gråte äiloune foon Saaremaa än Hiiumaa, än moor as 2200 oore äiloune oun e Ååstsäie. Di gråtste säi ount loun äs e Peipussäi, ount ååsten, wat hat mä Rusloun diilt. Et jeeft moor as 7000 struume än kanoole oun Eestloun. Dä mååsten sän läitj; bloots füftin sän moor as 50 km lung. Estonia: Administrative Division, citypopulation.de


Letloun, amtli Republiik foon Letloun (åw Letisch: Latvija än Latvijas Republika), äs en loun ount noordååsten foon Euroopa. Ount noorden loit Eestloun, ount ååsten Rusloun, ount sööååsten Witrusloun, ount sööden Liitauen än ount weesten e Ååstsäie. Et loun heet 1.893.223 mänschene. E haudstääd foont loun äs Riga. Latvia: Administrative Division, citypopulation.de


At internatsionaal foneetisk alfabeet (IPA) as en saamlang faan tiakens, am a tuuner faan minskelk spriaken aptuskriiwen. Hat as faan't International Phonetic Association ütjwerket wurden an woort uun a spriakwedenskap brükt. Konsonant pulmonaal ei pulmonaal Wokaal Diftong . Alfabeet Foneem Wiktionary: IPA (Sjiisk) Commonskategorii: IPA – Saamlang faan bilen of filmer


At (Waastelk) Green Mamba (Dendroaspis viridis) as en slach faan Slaanger (Serpentes) uun det skööl faan a Mambas (Dendroaspis). Hat lewet uun Beniin, Gambia, Ghaana, Guinea, Kamerun, Libeeria, Seenegal, Sierra Leone an Toogo. Green Mambas san böös giftag. Commonskategorii: Green Mamba – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Green Mamba Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


At (Uastelk Green) Mamba (Dendroaspis angusticeps) as en slach faan Slaanger (Serpentes) uun det skööl faan a Mambas (Dendroaspis). Hat lewet uun Keenia, Uganda, Tansania, Malaawi, Mosambik, Simbabwe an Natal. Mambas san böös giftag. Commonskategorii: Mamba – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Mamba Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


At Jameson Mamba (Dendroaspis jamesoni) as en slach faan Slaanger (Serpentes) uun det skööl faan a Mambas (Dendroaspis). Hat lewet uun Madelafrikoo, an as böös giftag. Commonskategorii: Jameson Mamba – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Jameson Mamba Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


Hoodkategorii: Wiiren Order: Herpesvirales Famile: Herpesviridae Onerfamilin: Alphaherpesvirinae – Betaherpesvirinae – Gammaherpesvirinae Herpes simplex Varizella-Zoster-Virus (VZV) Taxonomy history at ICTV Commonskategorii: Herpesviridae – Saamlang faan bilen of filmer


At Winlüs of Drüüwlüs (Daktulosphaira vitifoliae, uk: Viteus vitifoliae) as en Plaantenlüs (Sternorrhyncha) uun det skööl Daktulosphaira of Viteus. Hat as uun't 19. juarhunert faan Nuurdameerikoo iinslebet wurden, an as daalang en skaasinsekt uun a winbüürerei. At Winlüs as man ~ ään milimeeter grat, man hör gaalaapler san aal wat grater. At winlüs befäält a bleeden, a twiigen, an uk a ruter. Diar komt'am knaap jin uun. Diaram wurd daalang winstooker ütj Ameerikoo üs grünjlaag nimen, an jo wurd do mä europeesk winplaanten fereedelt. A Amerikoonsk ruter wurd ein uungreben, an di kreisluup faan a ruter tu a bleeden as onerbreegen. Gaalaapler faan't winlüs Apskäären gaalaapel mä aier Befäälen ruter Commonskategorii: Winlüs – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Winlüs


Tu a Tsikaaden (Auchenorrhyncha = Cicadina) hiar tau onerordern faan Insekten (Insecta) uun det order faan a Hualewjügeten (Hemiptera). Det san a Trinjhood Tsikaaden (Cicadomorpha) an a Spashood Tsikaaden (Fulgoromorpha). Diar jaft at tuup wel son 45.000 slacher faan, uun Sjiisklun san't 638 slacher. Cicadomorpha (Trinjhood Tsikaaden) Cercopoidea – Cicadoidea – Membracoidea Fulgoromorpha (Spashood Tsikaaden) Cixioidea – Fulgoroidea Cicadomorpha Aphrophoridae Philaenus Skümtsikaad, Fögelspütj (Philaenus spumarius) Cicadidae Magicicada Commonskategorii: Tsikaaden – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Tsikaaden


At Skümtsikaad of Fögelspütj (Philaenus spumarius) as en Insekt uun det onerorder faan a Trinjhood Tsikaaden (Cicadomorpha). Di aparte nööm komt faan di sküm, huar det insekt sin nääst mä iinslot. Skümtsikaaden kön fiks spring, jüst so üs Gäärshopern (Caelifera); diar san jo ööders oober ei nai mä. Jo like muar Kraaben, an wurd fiiw bit sööwen milimeeter grat. Skümnees uun a Skroben Commonskategorii: Skümtsikaaden – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Skümtsikaaden


A Sleesuurn (Prunus spinosa) as en plaantenslach uun det skööl faan a Stianfrüchtbuumer (Prunus). Di nööm komt wel faan madelhuuchsjiisk slēhe, an det ment blä. Uk uun slaawisk spriaken jaft'at Слива Sliwa (rüsk) of šljiva (serbokroatisk). Diarfaan komt do Sliwowitz, en sprit faan Plumen. Knober Bloosen Bleuen buumer Commonskategorii: Sleesuurn – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Sleesuurn


A Öölewilger (Elaeagnus) san en plaantenskööl uun det famile faan a Dünsuurnplaanten (Elaeagnaceae). Diar hiar son 45 bit 90 slacher tu. A latiinsk nööm komt wel faan't greks élaios för di Öölebuum an di ööder dial faan't latiinsk ágnus för lum of faan't greks gnos för käänen. E. angustata – E. angustifolia – E. annamensis – E. arakiana – E. argyi – E. bambusetorum – E. bockii – E. bonii – E. calcarea – E. caudata – E. cinnamomifolia – E. commutata – E. conferta – E. courtoisii – E. davidii – E. delavayi – E. difficilis – E. elongatus – E. epitricha – E. fasciculata – E. formosana – E. formosensis – E. fruticosa – E. geniculata – E. glabra – E. gonyanthes – E. griffithii – E. grijsii – E. guizhouensis – E. henryi – E. heterophylla – E. hunanensis – E. indica – E. infundibularis – E. jiangxiensis – E. jingdongensis – E. kanaii – E. lanceolata – E. lanpingensis – E. laosensis – E. latifolia – E. liuzhouensis – E. longiloba – E. loureiroi – E. luoxiangensis – E. luxiensis – E. macrantha – E. macrophylla – E. magna – E. maritima – E. matsunoana –


A Bofelbeien (Shepherdia) san en plaantenskööl uun det famile faan a Dünsuurnplaanten (Elaeagnaceae). Diar jaft'at man trii slacher faan, diar uun Nuurdameerikoo waaks. S. argentea – S. canadensis – S. rotundifolia Commonskategorii: Bofelbeien – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Bofelbeien


A Lithobates san en skööl faan grat Hobelfasker (Ranidae) uun det skööl Lithobates. Diar jaft'st son 50 slacher faan. L. areolatus – L. berlandieri – L. blairi – L. brownorum – L. bwana – L. capito – L. catesbeiana – L. chichicuahutla – L. chiricahuensis – L. clamitans – L. dunni – L. fisheri – L. forreri – L. grylio – L. heckscheri – L. johni – L. juliani – L. lemosespinali – L. macroglossa – L. maculatus – L. magnaocularis – L. megapoda – L. miadis – L. montezumae – L. neovolcanica – L. okaloosae – L. omiltemanus – L. onca – L. palmipes – L. palustris – L. pipiens – L. psilonota – L. pueblae – L. pustulosus – L. septentrionalis – L. sevosus – L. sierramadrensis – L. spectabilis – L. sphenocephala – L. sylvaticus – L. tarahumarae – L. taylori – L. tlaloci – L. vaillanti – L. vibicarius – L. virgatipes – L. warszewitschii – L. yavapaiensis – L. zweifeli Lithobates catesbeianus Commonskategorii: Lithobates – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Lithobates


A Lithobates catesbeianus, uk wel Amerikoonsk Oksenhobelfask (iar uk: Rana catesbeianus) as en slach faan Hobelfasker uun det skööl Lithobates. Hi komt eegentelk faan Nuurdameerikoo, as oober uk uun Euroopa iinslebet wurden. Hi as böös grat, so am 20 sentimeeter lung (saner bianer), an frat föl fasker an ööder amfiibien wech. Diaram woort hi steedenwiis bejaaget. Uun Ameerikoo wurd sin bianer eden. Commonskategorii: Lithobates catesbeianus – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Lithobates catesbeianus


A Weederaaksen (Aponogeton) san det iansagst skööl faan plaanten uun det famile Aponogetonaceae. Jo hiar tu't order faan a Alismatales. Diar hiar son 50 slacher tu. A. abyssinicus – A. afroviolaceus – A. angustifolius – A. appendiculatus – A. azureus – A. bernierianus – A. bogneri – A. boivinianus – A. bruggenii – A. bullosus – A. capuronii – A. cordatus – A. crispus – A. cuneatus – A. decaryi – A. desertorum – A. dioecus – A. distachyos – A. eggersii – A. elongatus – A. euryspermus – A. fotianus – A. fugax – A. gottlebei – A. hexatepalus – A. jacobsenii – A. junceus – A. kimberleyensis – A. lakhonensis – A. lancesmithii – A. longiplumulosus – A. loriae – A. madagascariensis – A. masoalaensis – A. natalensis – A. natans – A. nudiflorus – A. proliferus – A. queenslandicus – A. ranunculiflorus – A. rehmannii – A. rigidifolius – A. robinsonii – A. satarensis – A. schatzianus – A. stuhlmannii – A. subconjugatus – A. tenuispicatus – A. tofus – A. troupinii – A. ulvaceus – A. undulatus – A. vallisnerioides – A. vanbruggenii – A. viridis – A. womersleyi Commonskategorii: Weederaaksen – Saamlang faan bilen of


De Bor Distrikt (üüb Serbisk: Борски управни округ / Borski upravni okrug) as een distrikt uun Serbien. A distrikt leit uun a uast faan't lun. Det hee 101.100 lidj (2022). Serbia: Administrative Division, citypopulation.de


At Swaanbluum (Butomus umbellatus) as en plaantenslach uun det order faan a Alismatales. Hat as di iansagst slach uun det skööl Butomus, an uk uun det famile Butomaceae. Hat wääkst uun moder. Commonskategorii: Swaanbluumen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Swaanbluumen


A Songgäärsplaanten san en plaantenfamile uun det order faan a Alismatales. Jo plaanten waaks uun warem weedern üüb klei of sun. Flook slacher kem trinjam Austraalien föör. Jo wurd leewen uk Siagäärs näämd, det as oober ei gans rocht, auer't noch en ööder famile faan Siagäärsplaanten (Zosteraceae) jaft. Amphibolis Cymodocea Halodule Syringodium Thalassodendron Cymodocea (Eegentelk) Songgäärs (Cymodocea nodosa) Commonskategorii: Songgäärsplaanten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Songgäärsplaanten


At Songgäärs (Cymodocea nodosa) as en plaantenslach uun det famile Cymodoceaceae. Üüb ingelsk het hat uk Seahorse Grass, auer diar Siahingster uun lewe. Songgäärs wääkst uun flaak weedern trinjam't Madlunsia, uun a uastelk Nuurdatlantik föör a eilunen faan Makaroneesien, an bi't küst faan Mauretaanien an Seenegal. Commonskategorii: Songgäärs – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Songgäärs


A Saaltgäärsplaanten (Juncaginaceae, sjiisk: Dreizack - Triitaak) san en plaantenfamile uun det order faan a Alismatales. Diar hiar trii sköölen tu. Enkelt slacher waaks uun't oonlun. Cycnogeton C. alcockiae – C. dubium – C. huegelii – C. lineare – C. microtuberosum – C. multifructum – C. procerum – C. rheophilum Tetroncium T. magellanicum Triglochin T. barrelieri – T. buchenaui – T. bulbosa – T. calcitrapa – T. centrocarpa – T. compacta – T. elongata – T. gaspensis – T. hexagona – T. isingiana – T. laxiflora – T. longicarpa – T. maritima – T. mexicana – T. milnei – T. minutissima – T. mucronata – T. muelleri – T. nana – T. palustris – T. protuberans – T. scilloides – T. stowardii – T. striata – T. trichophora – T. turrifera Röörkual (Triglochin maritima) Commonskategorii: Saaltgäärsplaanten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Saaltgäärsplaanten


A Röörkual (Triglochin maritima) as en plaantenslach uun det famile faan a Saaltgäärsplaanten (Juncaginaceae). Hi wääkst uun't oonlun. Röörkual koon kööget eden wurd, as rä för beesten oober giftag. A aaksen like Südjen (Plantago maritima), jo hiar oober tu en ööder plaantenfamile. Commonskategorii: Röörkual – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Röörkual Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


A Suaskrüüsplaanten (Potamogetonaceae) san en plaantenfamile uun det order faan a Alismatales. Jo waaks uun swet- of brakweeder, oober nimer bi a küst. Uun Madeleuroopa käänt'am fööraal di slach Potamogeton natans. Althenia – Groenlandia – Potamogeton – Stuckenia – Zannichellia Potamogeton Potamogeton natans Commonskategorii: Suaskrüüsplaanten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Suaskrüüsplaanten


Potamogeton natans as en plaantenslach uun det order faan a Suaskrüüsplaanten (Potamogetonaceae). Hat wääkst uun swetweedern. Commonskategorii: Potamogeton natans – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Potamogeton natans


A Ruppia san en plaantenskööl uun det order faan a Alismatales, an det iansagst skööl uun't famile Ruppiaceae. Jo waaks uun brakweeder bi a küst, an wurd diar faan siafögler freeden. R. cirrhosa – R. didyma – R. drepanensis – R. filifolia – R. maritima – R. megacarpa – R. polycarpa – R. tuberosa Commonskategorii: Ruppia – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Ruppia


Brakweeder as siaweeder mä en saaltuundial faan amanbi 1 prosent. Dü fanjst brakweeder miast bi a müs faan en struum, huar swetweeder an saaltweder jo fermiske. Di nööm komt faan't plaatsjiisk Brack, det ment so föl üs weel. Uk üüb ingelsk het det brackish water. Minsken kön brakweeder ei drank, oober enkelt plaanten an diarten lewe bluas diar.


At Scheuchzeria palustris as di iansagst plaantenslach uun det iansagst plaantenskööl Scheuchzeria faan det famile Scheuchzeriaceae. Hat liket Rosken (Juncus / Juncaceae), hiart oober ei tu detdiar famile. Commonskategorii: Scheuchzeria palustris – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Scheuchzeria palustris


A Tofieldiaceae san en plaantenfamile uun det order faan a Alismatales. Harperocallis H. duidae – H. falcata – H. flava – H. longiflora – H. neblinae – H. paniculata – H. penduliflora – H. robustior – H. schomburgkiana – H. sessiliflora – H. sipapoensis Pleea P. tenuifolia Tofieldia T. calyculata – T. cernua – T. coccinea – T. divergens – T. furusei – T. glabra – T. himalaica – T. nuda – T. okuboi – T. pusilla – T. thibetica – T. yoshiiana Triantha T. glutinosa – T. japonica – T. occidentalis – T. racemosa Commonskategorii: Tofieldiaceae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Tofieldiaceae


Dr. phil. Christoph Winter (* 1989) as en spriakwedenskapsmaan. Christoph hää faan 2010 bit 2016 Skandinawistik an Frisistik bi't CAU uun Kiel studiaret, an diar uun san bachelor an master maaget. Faan Oktuubermuun 2016 bit Septembermuun 2020 hää'er bi sin dochterwerk skrewen, diar 2023 ütjkimen as: Der Kompass der Nordfriesen. Sprachliche Kodierung absoluter Orientierung am Beispiel der Himmelsrichtungen und Richtungspartikeln im Nordfriesischen. Uun Janewoore 2021 hää'r uun Frisistik promowiaret. Sant 2022 werket hi bi't fääk Frisistik uun Kiel üs huuchskuulmääster. Winter, Christoph. 2023. Disertatsion: Der Kompass der Nordfriesen. Sprachliche Kodierung absoluter Orientierung am Beispiel der Himmelsrichtungen und Richtungspartikeln im Nordfriesischen. Zeitschrift für Dialektologie und Linguistik, Beihefte 194. Stuttgart: Franz Steiner Verlag. Winter, Christoph. 2022. „Frisian“. In: Oxford Research Encyclopedia of Linguistics. Oxford University Press. doi:10.1093/acrefore/9780199384655.013.938 Walker, Alastair, Eric Hoekstra, Goffe Jensma, Wendy Vanselow, Willem Visser & Christoph Winter (Hg.). 2022. From West to North Frisia. A Journey along the North Sea Coast. Frisian studies in honour of Jarich Hoekstra (NOWELE Supplement Series 33). Amsterdam / Philadelphia: John Benjamins Publishing Company. Winter, Christoph. 2021ff. Bibliografie zur altföhringer Ballade Bai Reder Winter, Christoph. 2020. „Ein helgoländischer Freundschaftsvers von Hans Frank Heikens“. In: Nordfriesisches Jahrbuch 55. S. 149 – 151. Höder, Steffen &


Hauke Heyen (* 1987) as en spriakwedenskapsmaan. Faan 2008 bit 2018 hää'er bi't CAU uun Kiel skandinawistik an frisistik studiaret, an diar san master maaget. Sant 2017 werket hi bi't Euroopa Uniwersiteet Flensborag (EUF) üs huuchskuulmääster. Faan 2016 bit 2020 hää Hauke det podcast formaat Tjabelstünj bedrewen. Sant 2019 werket hi bi sin dochterwerk auer det teemo Sprachgebrauch in Social-Media-Kommunikation von Friesischsprechenden. 2022: "#hokerbeest: Auf Der Suche Nach Spuren Digitaler Nordfriesischer Kommunikation". In From West to North Frisia: A Journey along the North Sea Coast. Frisian Studies in Honour of Jarich Hoekstra, herausgegeben von Alastair Walker, Eric Hoekstra, Goffe Jensma, Wendy Vanselow, Willem Visser, und Christoph Winter, 134–47. NOWELE Supplement Series 33. Amsterdam: John Benjamins Publishing Company, 2022. doi:10.1075/nss.33.09hey. 2021: mit Guillem Belmar. "Virtual Frisian: A comparison of language use in North and West Frisian virtual communities". In: Language Documentation & Conservation. University of Hawaii Press. 15. S. 285–315. online 2020: #friesisch : Beweggründe und Hindernisse für nordfriesische Kommunikation in digitalen Medien. Kiel: Friesische Philologie / Nordfriesische Wörterbuchstelle, Christian-Albrechts-Universität zu Kiel (Estrikken, 113). 2014: "Die Entstehung der Form [jVm(Ə)] als 2. Pers. Pl. im Friesischen". In: Philologia Frisica Anno 2012. Lêzings fan it njoggentjinde Frysk filologekongres, fan de Fryske Akademy


Antilla (lat. Antilla) of uk Pleurothallis san bloosenplaanten an hiar tu a orchideen (Orchidaceae). At jaft sowat 12 slacher üüb a Antillen. Antilla alainii Antilla alpestris Antilla appendiculata Antilla bahorucensis Antilla erosa Antilla laxa Antilla parvula Antilla pendens Antilla privigna Antilla prostrata Antilla quisqueyana Antilla trichophora apps.kew.org Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Antilla Wikispecies hää en artiikel tu: Antilla


Dr. Temmo Bosse (* 1979) as en spriakwedenskapsmaan. Temmo hää iarst üs jornalist werket, an faan 2007 bit 2013 bi't CAU uun Kiel germanistik an frisistik studiaret. Diar hää'er uk san master maaget. Faan 2014 bit 2019 hää Temmo bi sin dokterwerk skrewen, an werket sant 2014 bi't Euroopa Uniwersiteet Flensborag (EUF) üs huuchskuulmääster. (2012a): Friesische Identität in friesischen Königsgedichten. Die Selbstdarstellung der Nordfriesen in Herrscherlob und Gelegenheitsdichtung des 18. und 19. Jahrhunderts. In: Nordfriesisches Jahrbuch 47, S. 13-38. (2012b): Wangeroogische i-Verben. Betrachtungen zum Verbsystem des ausgestorbenen ostfriesischen Dialekts der Insel Wangerooge. In: Us Wurk 61, S. 125-141. (2015): Der neuniederdeutsche Reynke. In: Robert Langhanke (Hrsg.): Sprache, Literatur, Raum. Festgabe für Willy Diercks. Bielefeld, S. 565-601. (2018): Nichtdeutsch oder nicht nichtdeutsch? Der Friesenbegriff in der Dialekterhebung Georg Wenkers. In: Jørgen Kühl (Hrsg.): Klaar kiming. Festschrift für Thomas Steensen. Nordfriisk Instituut. Bräist/Bredstedt, S. 65-75. (2019): (Mis)matching linguistic, geographical and ethnic identities. The case of the East Frisians. In: Fellerer, Jan et al. (eds.): Identities in-between in East-Central Europe. London, S. 250-270. (2020a): Die Wenker-Materialien in nord- und ostfriesischer Sprache. In: Jürg Fleischer, Alfred Lameli, Christiane Schiller & Luka Szucsich (Hrsg.): Minderheitensprachen und Sprachminderheiten. Deutsch und seine Kontaktsprachen in der Dokumentation der


At Euroopa Uniwersiteet Flensborag (EUF) as ian faan trii uniwersiteeten uun Schleswig-Holstian. Hat as 1946 grünjlaanj wurden üs Pedagoosisk Huuchskuul, an hää do muar an muar apgoowen auernimen. At EUF werket tuup mä't Syddansk Universitet uun Sønderborg. At EUF hää tu tidj tjiin instituuten: Beruuf, werk an technik (biat) Konst, muude an teooter Pedagoogik an psychologii Selskapwedenskapen an teologii Sünjhaid an sport Matematiik an natüürwedenskapen Sonderpedagoogik Spriak, literatüür an meedien (mä Fresk Seminaar) Amwelt an humaanwedenskapen Management an ökonomii Commonskategorii: Euroopa Uniwersiteet Flensborag – Saamlang faan bilen of filmer Wääbsteed faan't uniwersiteet


At Nuurdfresk Juarbuk as en publikatsion faan't Nordfriisk Instituut. Hat kaam uun't juar 1965 tu't iarst tooch oner di nööm Nordfriesisches Jahrbuch ütj. Föörgungern wiar: Jahrbuch des Nordfriesischen Vereins für Heimatkunde und Heimatliebe an Jahrbuch des Nordfriesischen Instituts. Uun det juarbuk gongt'at fööraal am regiunaal histoore an kultüür. Nordfriisk Instituut (Hrsg.): Nordfriesisches Jahrbuch 1965 – Neue Folge Band 1. Bredstedt 1965 a.s.w. ... Nordfriisk Instituut (Hrsg.): Nordfriesisches Jahrbuch 2023 – Band 58. Bredstedt 2023 Nordfriisk literatuur Literatüür faan of auer at Nuurdfresk Juarbuk uun a kataloog faan't Sjiisk Natsionaalbibleteek Juarbuk 2023 üüb't wääbsteed faan't Nordfriisk Instituut


Antillanorchis (lat. Antillanorchis gundlachii) of uk Tolumnia gundlachii san bloosenplaanten an hiar tu a orchideen (Orchidaceae). At jaft diar 1 slach faan. World Checklist of Antillanorchis. Uun: The Board of Trustees of the Royal Botanic Gardens, Kew. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Antillanorchis Wikispecies hää en artiikel tu: Antillanorchis


Anke Joldrichsen (*1952) as en nuurdfresk skriiwer. Anke hää sant 2005 flook juaren bi't Euroopa Uniwersiteet Flensborag (EUF) spriakkursen den. Poliitisk as Anke aktiif bi a SSW. Form, Stil und Motive nordfriesischer Märchen im Vergleich zu den entsprechenden Grimmschen Varianten. Fach Fries. Philologie, Christian-Albrechts-Univ., 1987. 110 sidjen. Bibliographie des nordfriesischen Schrifttums von 1661 bis 1969. Band I: Mundarten des Festlandes. Kiel/Amsterdam 1988 Bibliographie des nordfriesischen Schrifttums von 1661 bis 1969. Band II: Mundarten der Inseln Föhr und Amrum. Kiel/Amsterdam 1990. Nordfriesische Jahrbücher 1965-1989. Nordfriisk Instituut. 1990. James Krüss: Dat Stück vun dat Heen un dat Ei: Föer Kinner in Riemels vertellt. Mit bunte Biller vun Josef Paleèek. Plattdüütsch vun Kalle Johannsen un Anke Joldrichsen. Bräist 1992. Gesamt-Inhaltsverzeichnis der Zeitschrift Nordfriesland, Nr. 1-100. Nordfriisk Instituut. ~ 1994. https://www.niederdeutsche-literatur.de/autoren/person-werke.php?ID=4649 (phPBuB) Iindrach bi wikidata


Karl Martell (* tesken 688 an 691; † 15. of 22. Oktuuber 741 uun Quierzy) wiar en majordomus uun't Frankenrik. Hi hed üngewöönelk föl määcht, auer a dünastiin faan a Merowingern an a Karolingern uun stridj mäenööder wiar. Karl Martell san dring Pippin di Jonger wurd do a iarst könang faan a Franken ütj det hüs faan a Karolingern. Oner Karl Martell as det Frankenrik grat wurden, an oner san enkeldring Karl di Grat hed hat hör gratst määcht. En bedüüden sliak feerd Karl Martell uun't juar 732 jin a Arabern bi Tours an Poitiers. Efter ham san do uk a Karolingern näämd wurden. Auer hi son kriichsheld wiar, füng hi di binööm Martellus (di höömerk). Commonskategorii: Karl Martell – Saamlang faan bilen of filmer


Karl Martell want at sliak bi Tours an Poitiers


15. of 22. Oktuuber: Karl Martell, majordomus faan't Frankenrik


Karl Martell, majordomus faan't Frankenrik, juar as ünseeker


Aorchis (lat. Aorchis) san bloosenplaanten an hiar tu a orchideen (Orchidaceae). At jaft sowat 2 slacher uun Aasien. Aorchis cyclochila : Uast-Ruslun tu Japonien. Aorchis spathulata : Himalai tu Süüd-Chiina. World Checklist of Aorchis. Uun: The Board of Trustees of the Royal Botanic Gardens, Kew. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Aorchis Wikispecies hää en artiikel tu: Aorchis


Quierzy (ual nöömer Cariciacum, Carisiacum, Charisagum, Karisiacum) as en gemeen uun Frankrik mä 411 iinwenern (Stant 1. Janewoore 2019) uun't Département Aisne (Regiuun Hauts-de-France). Commonskategorii: Quierzy – Saamlang faan bilen of filmer Karl Martell


Stargard Stargard as en stääd uun Poolen. Hat leit naibi Stettin uun det Prowins Waastpomern. Commonskategorii: Stargard – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Stargard


Aphyllorchis san bloosenplaanten an hiar tu a orchideen (Orchidaceae). At jaft sowat 22 slacher uun Aasien. Aphyllorchis acuminata Aphyllorchis alpina Aphyllorchis angustipetala Aphyllorchis annamensis Aphyllorchis anomala Aphyllorchis caudata Aphyllorchis elata Aphyllorchis evrardii Aphyllorchis exilis Aphyllorchis gollanii Aphyllorchis gracilis Aphyllorchis halconensis Aphyllorchis kemulensis Aphyllorchis montana Aphyllorchis pallida Aphyllorchis queenslandica Aphyllorchis siantanensis Aphyllorchis simplex Aphyllorchis spiculaea Aphyllorchis striata Aphyllorchis sumatrana Aphyllorchis torricellensis World Checklist of Aphyllorchis. Uun: The Board of Trustees of the Royal Botanic Gardens, Kew. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Aphyllorchis Wikispecies hää en artiikel tu: Aphyllorchis


Calabar (Nigeeria) Calabar as en huuwenstääd uun Nigeeria mä muar üs 300.000 iinwenern. Hat leit bi a struum Calabar River, huar't uk a nööm faan füngen hää. Calabar as hoodstääd faan a bundesstoot Cross River. Commonskategorii: Calabar (Nigeeria) – Saamlang faan bilen of filmer Eerdpython


Calabar River A Calabar River as en struum uun Nigeeria uun a Bundesstoot Cross River. Hi komt faan a nuurd an lääpt ütj uun di grater struum Cross River. Efter a Calabar struum hää uk det huuwenstääd Calabar a nööm füngen. Faan diar ütj as bit uun't 19. juarhunert slaawenhanel bedrewen wurden. Di huuwen blääw oober wichtag för di eksport faan pualemööle, bit am 1920 di grater an jiper huuwen Port Harcourt det rol auernaam. Commonskategorii: Calabar River – Saamlang faan bilen of filmer Calabar (Nigeeria) Eerdpython


Cross River (Struum) A Cross River as en struum uun Afrikoo. Hi ferlääpt faan Kameruun troch Nigeeria an lääpt uf uun't Bocht faan Bonny. A struum loongs san troopisk rinwalt, an uk öölepualem plantaajen. Efter a Cross River as a Bundesstoot Cross River näämd, an uk a Cross River spriaken. Commonskategorii: Cross River (Struum) – Saamlang faan bilen of filmer


Port Harcourt Port Harcourt as en huuwenstääd uun Nigeeria mä 3.325.000 iinwenern (Stant 2022). Hat as uk hoodstääd faan a Bundesstoot Rivers. Port Harcourt täält üs en gefeerelk stääd uun Nigeeria. Commonskategorii: Port Harcourt – Saamlang faan bilen of filmer


Ibadan Ibadan as en gratstääd uun Nigeeria. Hat as hoodstääd faan a Bundesstoot Oyo. Commonskategorii: Ibadan – Saamlang faan bilen of filmer


Aplectrum (lat. Aplectrum hyemale) san bloosenplaanten an hiar tu a orchideen (Orchidaceae). At jaft 1 slach uun Nuurd-Ameerikoo. World Checklist of Aplectrum. Uun: The Board of Trustees of the Royal Botanic Gardens, Kew. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Aplectrum Wikispecies hää en artiikel tu: Aplectrum


Kaduna Kaduna as en gratstääd uun Nigeeria. Hat as hoodstääd faan a Bundesstoot Kaduna. Commonskategorii: Kaduna – Saamlang faan bilen of filmer


Benin City Benin City as en gratstääd uun Nigeeria. Hat as hoodstääd faan a Bundesstoot Edo. Commonskategorii: Benin City – Saamlang faan bilen of filmer


Maiduguri Maiduguri as en gratstääd uun Nigeeria. Hat as hoodstääd faan a Bundesstoot Borno. Commonskategorii: Maiduguri – Saamlang faan bilen of filmer


Zaria Zaria as en gratstääd uun Nigeeria. Commonskategorii: Zaria – Saamlang faan bilen of filmer


Ilorin Ilorin as en gratstääd uun Nigeeria. Hat as hoodstääd faan a Bundesstoot Kwara. Commonskategorii: Ilorin – Saamlang faan bilen of filmer


Jos Jos as en gratstääd uun Nigeeria. Hat as hoodstääd faan a Bundesstoot Plateau. Commonskategorii: Jos – Saamlang faan bilen of filmer


Göteborg as jü tweedgrutst stää foon Sweeden. Jü stää heet en inboogertal foon 651.014 manschne (2019). Jü stää läit bai e weestküst foon Sweden. Göteborg as jü füftgrutst stää foon Skandinavien (eefter Stockholm, Kopenhuuwen, Helsinki än Oslo). Et as et hoodstää foon e prowins Västra Götaland. Dåt as uk e hoodstää foon jü Göteborg Komuun. En fäär ferbant e stää ma Frederikshavn önjt Dånsch. Commons: Göteborg – Saamlang faan bilen of filmer Sweden: Major Localities, citypopulation.de


Umuahia Umuahia as en stääd uun Nigeeria. Hat as hoodstääd faan a Bundesstoot Abia. Commonskategorii: Umuahia – Saamlang faan bilen of filmer


Yola (Nigeeria) Yola (Nigeeria) as en stääd uun Nigeeria. Hat as hoodstääd faan a Bundesstoot Adamawa. Commonskategorii: Yola (Nigeeria) – Saamlang faan bilen of filmer


Uyo Uyo as en stääd uun Nigeeria. Hat as hoodstääd faan a Bundesstoot Akwa Ibom. Commonskategorii: Uyo – Saamlang faan bilen of filmer


Awka Awka as en stääd uun Nigeeria. Hat as hoodstääd faan a Bundesstoot Anambra. Commonskategorii: Awka – Saamlang faan bilen of filmer


Bauchi Bauchi as en stääd uun Nigeeria. Hat as hoodstääd faan a Bundesstoot Bauchi. Commonskategorii: Bauchi – Saamlang faan bilen of filmer


Yenagoa Yenagoa as en stääd uun Nigeeria. Hat as hoodstääd faan a Bundesstoot Bayelsa. Commonskategorii: Yenagoa – Saamlang faan bilen of filmer


Makurdi Makurdi as en stääd uun Nigeeria. Hat as hoodstääd faan a Bundesstoot Benue. Commonskategorii: Makurdi – Saamlang faan bilen of filmer


Asaba Asaba as en stääd uun Nigeeria. Hat as hoodstääd faan a Bundesstoot Delta. Commonskategorii: Asaba – Saamlang faan bilen of filmer


Abakaliki Abakaliki as en stääd uun Nigeeria. Hat as hoodstääd faan a Bundesstoot Ebonyi. Commonskategorii: Abakaliki – Saamlang faan bilen of filmer


Ado Ekiti Ado Ekiti as en stääd uun Nigeeria. Hat as hoodstääd faan a Bundesstoot Ekiti. Commonskategorii: Ado Ekiti – Saamlang faan bilen of filmer


Enugu Enugu as en stääd uun Nigeeria. Hat as hoodstääd faan a Bundesstoot Enugu. Commonskategorii: Enugu – Saamlang faan bilen of filmer


Gombe Gombe as en stääd uun Nigeeria. Hat as hoodstääd faan a Bundesstoot Gombe. Commonskategorii: Gombe – Saamlang faan bilen of filmer


Owerri Owerri as en stääd uun Nigeeria. Hat as hoodstääd faan a Bundesstoot Imo. Commonskategorii: Owerri – Saamlang faan bilen of filmer


Dutse Dutse as en stääd uun Nigeeria. Hat as hoodstääd faan a Bundesstoot Jigawa. Commonskategorii: Dutse – Saamlang faan bilen of filmer


Katsina Katsina as en stääd uun Nigeeria. Hat as hoodstääd faan a Bundesstoot Katsina. Commonskategorii: Katsina – Saamlang faan bilen of filmer


Birnin Kebbi Birnin Kebbi as en stääd uun Nigeeria. Hat as hoodstääd faan a Bundesstoot Kebbi. Commonskategorii: Birnin Kebbi – Saamlang faan bilen of filmer


Lokoja Lokoja as en stääd uun Nigeeria. Hat as hoodstääd faan a Bundesstoot Kogi. Commonskategorii: Lokoja – Saamlang faan bilen of filmer


Ikeja Ikeja as en stääd uun Nigeeria. Hat as hoodstääd faan a Bundesstoot Lagos. Commonskategorii: Ikeja – Saamlang faan bilen of filmer


Lafia Lafia as en stääd uun Nigeeria. Hat as hoodstääd faan a Bundesstoot Nasarawa. Commonskategorii: Lafia – Saamlang faan bilen of filmer


Minna (Nigeeria) Minna as en stääd uun Nigeeria. Hat as hoodstääd faan a Bundesstoot Niger. Commonskategorii: Minna (Nigeeria) – Saamlang faan bilen of filmer


Abeokuta Abeokuta as en stääd uun Nigeeria. Hat as hoodstääd faan a Bundesstoot Ogun. Commonskategorii: Abeokuta – Saamlang faan bilen of filmer


Akure Akure as en stääd uun Nigeeria. Hat as hoodstääd faan a Bundesstoot Ondo. Commonskategorii: Akure – Saamlang faan bilen of filmer


Oshogbo Oshogbo as en stääd uun Nigeeria. Hat as hoodstääd faan a Bundesstoot Osun. Commonskategorii: Oshogbo – Saamlang faan bilen of filmer


Sokoto Sokoto as en stääd uun Nigeeria. Hat as hoodstääd faan a Bundesstoot Sokoto. Commonskategorii: Sokoto – Saamlang faan bilen of filmer


Jalingo Jalingo as en stääd uun Nigeeria. Hat as hoodstääd faan a Bundesstoot Taraba. Commonskategorii: Jalingo – Saamlang faan bilen of filmer


Damaturu Damaturu as en stääd uun Nigeeria. Hat as hoodstääd faan a Bundesstoot Yobe. Commonskategorii: Damaturu – Saamlang faan bilen of filmer


Gusau Gusau as en stääd uun Nigeeria. Hat as hoodstääd faan a Bundesstoot Zamfara. Commonskategorii: Gusau – Saamlang faan bilen of filmer


Dar-Naim Dar-Naim as en stääddial faan Nouakchott, an det hoodstääd faan't Regiuun Nouakchott-Nord. Diar wene 61.089 minsken (Stant:2007).


Tevragh-Zeina Tevragh-Zeina as en stääddial faan Nouakchott, an det hoodstääd faan't Regiuun Nouakchott-Ouest. Diar wene 48.093 minsken (Stant:2007).


Arafat (Steed uun Mauretaanien) Arafat as en stääddial faan Nouakchott, an det hoodstääd faan't Regiuun Nouakchott-Sud. Diar wene 102.169 minsken (Stant:2007).


Moroni Moroni ([moˈroːni], araabisk موروني, DMG Mūrūnī) as at hoodstääd, an mä 74.749 iinwenern (Stant 2017) at gratst stääd faan a Komooren. Hat leit bi't waastküst faan eilun Grande Comore. Commonskategorii: Moroni – Saamlang faan bilen of filmer


Mutsamudu Mutsamudu as mä 23.600 iinwenern (Stand: 2017) at naistgratst stääd faan a Komooren. Hat leit bi't nuurdküst faan't eilun Anjouan. Commonskategorii: Mutsamudu – Saamlang faan bilen of filmer


Det Château-Thierry Arrondissement as ian faan a arrondissementen uun det Aisne Department. At arrondissement leit uun a süüd faan't department. Det hee 70.306 lidj (2018). France: Aisne, citypopulation.de


Det Laon Arrondissement as ian faan a arrondissementen uun det Aisne Department. At arrondissement leit uun a maden faan't department. Det hee 156.123 lidj (2018). France: Aisne, citypopulation.de


Det Saint-Quentin Arrondissement as ian faan a arrondissementen uun det Aisne Department. At arrondissement leit uun a nuurdwaast faan't department. Det hee 127.944 lidj (2018). France: Aisne, citypopulation.de


Det Soissons Arrondissement as ian faan a arrondissementen uun det Aisne Department. At arrondissement leit uun a süüd faan't department. Det hee 107.707 lidj (2018). France: Aisne, citypopulation.de


Det Vervins Arrondissement as ian faan a arrondissementen uun det Aisne Department. At arrondissement leit uun a nuurduast faan't department. Det hee 71.236 lidj (2018). France: Aisne, citypopulation.de


A Aligatooren (Alligatoridae) san ian faan trii familin uun det order faan a Krokodiilen (Crocodilia). Diar hiar tau onerfamilen mä aacht slacher tu. Alligatoridae - Aligatooren Alligatorinae - Echt Aligatooren Alligator A. mississippiensis – A. sinensis Caimaninae - Kaimaanen Caiman C. crocodilus – C. latirostris – C. yacare Melanosuchus M. niger Paleosuchus P. palpebrosus – P. trigonatus Commonskategorii: Aligatooren – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Aligatooren


A Echt Krokodiilen (Crocodylidae) san ian faan trii familin uun det order faan a Krokodiilen (Crocodilia). Diar hiar ~ 18 slacher tu. Crocodylidae - Echt Krokodiilen Crocodylinae Crocodylus C. acutus – C. halli – C. intermedius – C. johnsoni – C. mindorensis – C. moreletii – C. niloticus – C. novaeguineae – C. palustris – C. porosus – C. raninus – C. rhombifer – C. siamensis – C. suchus Mecistops M. cataphractus – M. leptorhynchus Osteolaemus O. osborni – O. tetraspis Commonskategorii: Echt Krokodiilen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Echt Krokodiilen


A Gawiaalen (Gavialidae) san ian faan trii familin uun det order faan a Krokodiilen (Crocodilia). Diar jaft'at man tau slacher faan. Jo haa en üübfaalen smäälen snütj, an lewe uun Süüd- an Süüduastaasien. Gavialidae - Gawiaalen Gavialinae Gavialis G. gangeticus Tomistominae Tomistoma T. schlegelii G. gangeticus CR - critically endangered (uun grat gefoor) T. schlegelii VU - vulnerable (uun gefoor) Commonskategorii: Gawiaalen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Gawiaalen


Kotor (üüb Kyrilisk: Котор; üüb Italjeens: Cattaro) as at hoodsteed faan det Kotor Gemeend uun Monteneegro. At steed leit uun a waast faan't lun, bi a Bocht faan Kotor. Det hee 961 lidj (2011). Föör 1918 wiar't steed dial faan Uasterrik-Ungarn. Montenegro: Cities & Settlements, citypopulation.de


Kap Morris Jesup At Kap Morris Jesup as en lunspas uun't nuurden faan Greenlun. Hat täält üs di nuurdermiast ponkt faan Nuurdameerikoo. Hat hää hör nööm efter Morris Ketchum Jesup, di uun't juar 1900 en ekspeditsion faan Robert Peary betaalet hää. Leeder as nuurdermuar dach noch en letj eilun fünjen wurden, man det kap blaft di nuurdermiast fääästlunsponkt.


Amerigo Vespucci [ameˈriːɡo vesˈputtʃi] (* 9. Maarts 1451 uun Florens; † 22. Febrewoore 1512 uun Sevilla) wiar en kuupmaan an siamaan. Hi hää grat dialen faan Süüdameerikoo beraiset. Hi hää uk ütjfünjen, dat Christoph Kolumbus nään siawai tu Indien fünjen hed, man en neien kontinent. Diaram het didiar weltdial efter Amerigo Vespucci nü Ameerikoo. Iarst rais 1497-1498 Naist rais 1499-1500 Traad rais 1501-1502 Sjuard rais 1502-1503 Commonskategorii: Amerigo Vespucci – Saamlang faan bilen of filmer


Det Forbach-Boulay-Moselle Arrondissement as sant 2015 en arrondissement uun det Moselle Department. At arrondissement leit uun a nuurd faan't department. Det hee 238.503 lidj (2020). Moselle: Department in France, citypopulation.de


Det Metz Arrondissement as en arrondissement uun det Moselle Department. At arrondissement leit uun a waast faan't department. Det hee 351.246 lidj (2020). Moselle: Department in France, citypopulation.de


Det Sarrebourg-Château-Salins Arrondissement as sant 2016 en arrondissement uun det Moselle Department. At arrondissement leit uun a süüd faan't department. Det hee 91.015 lidj (2020). Moselle: Department in France, citypopulation.de


Det Sarreguemines Arrondissement as en arrondissement uun det Moselle Department. At arrondissement leit uun a nuurduast faan't department. Det hee 96.820 lidj (2020). Moselle: Department in France, citypopulation.de


Göttingen as en stää önj dåt tjüsch bundeslönj Naarersaksen. Jü stää heet 116.845 inboogere (2020). Germany: States and Major Cities, citypopulation.de


Det Thionville Arrondissement as en arrondissement uun det Moselle Department. At arrondissement leit uun a nuurdwaast faan't department. Det hee 271.571 lidj (2020). Moselle: Department in France, citypopulation.de


A Cryptodira san en onerorder faan a Skiltpoden (Testudines). Jo kön hör hood hialandaal iin oner hör skilt turagtji. Cryptodira jaft'at al sant 180 miljoon juaren, an diar jaft'at daalang noch elwen familin faan. Chelonioidea Cheloniidae Dermochelyidae Chelydroidea Chelydridae Dermatemydidae Kinosternidae Testudinoidea Emydidae Geoemydidae Platysternidae Testudinidae Trionychoidea Trionychidae Carettochelyidae Commonskategorii: Cryptodira – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Cryptodira


Det Charleville-Mézières Arrondissement as ian faan a arrondissementen uun det Ardennes Department. At arrondissement leit uun a nuurd faan't department. Det hee 154.470 lidj (2020). At jaft 157 gemeenden uun't arrondissement. Aiglemont - Anchamps - Antheny - Aouste - Arreux - Aubigny-les-Pothées - Aubrives - Auge - Auvillers-les-Forges - Baâlons - Barbaise - Belval - Blanchefosse-et-Bay - Blombay - Bogny-sur-Meuse - Bossus-lès-Rumigny - Boulzicourt - Bourg-Fidèle - Bouvellemont - Brognon - Cernion - Chagny - Chalandry-Elaire - Champigneul-sur-Vence - Champlin - Charleville-Mézières - Charnois - Chilly - Chooz - Clavy-Warby - Cliron - Damouzy - Deville - Dom-le-Mesnil - Dommery - Estrebay - Étalle - Éteignières - Étrépigny - Évigny - Fagnon - Fépin - Flaignes-Havys - Fligny - Flize - Foisches - Fromelennes - Fumay - Gernelle - Gespunsart - Girondelle - Givet - Gruyères - Gué-d’Hossus - Guignicourt-sur-Vence - Ham-les-Moines - Ham-sur-Meuse - Hannappes - Hannogne-Saint-Martin - Harcy - Hargnies - Haudrecy - Haulmé - Haybes - Hierges - Houldizy - Issancourt-et-Rumel - Jandun - Joigny-sur-Meuse - La Férée - La Francheville - La Grandville - La Horgne - La Neuville-aux-Joûtes - Laifour - Lalobbe - Landrichamps - Launois-sur-Vence - Laval-Morency - Le Châtelet-sur-Sormonne - Le Fréty -


A Pleurodira san en onerorder faan a Skiltpoden (Testudines). Ööders üs a Cryptodira kön jo hör hood ei hialandaal iintji. Diar jaft'at trii familin faan. Chelidoidea Chelidae Pelomedusoidea Pelomedusidae Podocnemididae Commonskategorii: Pleurodira – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Pleurodira


Det Rethel Arrondissement as ian faan a arrondissementen uun det Ardennes Department. At arrondissement leit uun a süüdwaast faan't department. Det hee 37.382 lidj (2020). France: Ardennes, citypopulation.de


Det Sedan Arrondissement as ian faan a arrondissementen uun det Ardennes Department. At arrondissement leit uun a nuurduast faan't department. Det hee 56.527 lidj (2020). France: Ardennes, citypopulation.de


Det Vouziers Arrondissement as ian faan a arrondissementen uun det Ardennes Department. At arrondissement leit uun a süüduast faan't department. Det hee 21.322 lidj (2020). France: Ardennes, citypopulation.de


Det Bar-sur-Aube Arrondissement as ian faan a arrondissementen uun det Aube Department. At arrondissement leit uun a uast faan't department. Det hee 27.471 lidj (2020). Aube: Department in France, citypopulation.de


Det Nogent-sur-Seine Arrondissement as ian faan a arrondissementen uun det Aube Department. At arrondissement leit uun a nuurdwaast faan't department. Det hee 54.063 lidj (2020). Aube: Department in France, citypopulation.de


Det Troyes Arrondissement as ian faan a arrondissementen uun det Aube Department. At arrondissement leit uun a maden faan't department. Det hee 229.901 lidj (2020). Aube: Department in France, citypopulation.de


A Gekkomorpha san en infraorder faan a Geko'oortagen (Gekkota) mä sjauer familin. Gekkomorpha Eublepharoidea Eublepharidae Aeluroscalabotes – Coleonyx – Eublepharis – Goniurosaurus – Hemitheconyx – Holodactylus Gekkonoidea Gekos (Gekkonidae) Afroedura – Afrogecko – Agamura – Ailuronyx – Alsophylax – Altiphylax – Bauerius – Blaesodactylus – Briba – Bunopus – Calodactylodes – Carinatogecko – Chondrodactylus – Christinus – Cnemaspis – Crossobamon – Cryptactites – Cyrtodactylus – Cyrtopodion – Dixonius – Dravidogecko – Ebenavia – Geckolepis – Geckonia – Gehyra – Gekko – Goggia – Gonatodes – Hemidactylus – Hemiphyllodactylus – Heteronotia – Homopholis – Lepidodactylus – Luperosaurus – Lygodactylus – Matoatoa – Microgekko – Microscalabotes – Nactus – Narudasia – Pachydactylus – Paragehyra – Paroedura – Parsigecko – Perochirus – Phelsuma – Pseudogekko – Ptenopus – Ptychozoon – Rhoptropus – Stenodactylus – Tenuidactylus – Tropiocolotes – Urocotyledon – Uroplatus – †Cretaceogekko – †Yantarogekko Bleedfangergekos (Phyllodactylidae) Asaccus – Garthia – Gymnodactylus – Haemodracon – Homonota – Phyllodactylus – Phyllopezus – Ptyodactylus – Tarentola – Thecadactylus Sphaerodactylidae Aristelliger – Chatogekko – Coleodactylus – Euleptes – Gonatodes – Lepidoblepharis – Pristurus – Pseudogonatodes – Quedenfeldtia – Saurodactylus – Sphaerodactylus – Teratoscincus Wikispecies hää en artiikel tu: Gekkomorpha


A Pygopodomorpha san en infraorder faan a Geko'oortagen (Gekkota) mä trii familin. Pygopodomorpha Pygopodoidea Carphodactylidae Carphodactylus – Nephrurus – Orraya – Phyllurus – Saltuarius – Underwoodisaurus – Uvidicolus Diplodactylidae Amalosia – Bavayia – Correlophus – Crenadactylus – Dactylocnemis – Dierogekko – Diplodactylus – Eurydactylodes – Hesperoedura – Hoplodactylus – Lucasium – Mniarogekko – Mokopirirakau – Naultinus – Nebulifera – Oedodera – Oedura – Paniegekko – Pseudothecadactylus – Rhacodactylus – Rhynchoedura – Strophurus – Toropuku – Tukutuku – Woodworthia Pygopodidae Aprasia – Delma – Lialis – Ophidiocephalus – Paradelma – Pletholax – Pygopus Wikispecies hää en artiikel tu: Pygopodomorpha


Det Haguenau-Wissembourg Arrondissement as ian faan a arrondissementen uun det Bas-Rhin Department. At arrondissement leit uun a nuurd faan't department. Det hee 243.664 lidj (2020). Bas-Rhin: Department in France, citypopulation.de


Ophidascaris robertsi as en Triadwirem (Nematoda) uun det order faan a Ascaridida. Hi komt normoolerwiis uun letj Tetjdiarten (Mammalia) föör, diar faan Pythons (Pythonidae) freeden wurd. Uun 2023 as hi tu't iarst tooch uun't hoodmörag faan en minsk fünjen wurden. Di triadwirem lewet fööraal uun't uastelk an süüdelk Austraalien. spektrum.de 29-08-2023 Wikispecies hää en artiikel tu: Ophidascaris


Silverton (Colorado) Silverton [ˈsɪlvɚtn̩] as en gemeen uun a US-bundesstoot Colorado, an ferwaltangsteed faan't San Juan County (Colorado). Uun't juar 2020 haa diar 622 minsken wenet. Commonskategorii: Silverton (Colorado) – Saamlang faan bilen of filmer


Det Molsheim Arrondissement as ian faan a arrondissementen uun det Bas-Rhin Department. At arrondissement leit uun a süüdwaast faan't department. Det hee 104.157 lidj (2020). Bas-Rhin: Department in France, citypopulation.de


Det Saverne Arrondissement as ian faan a arrondissementen uun det Bas-Rhin Department. At arrondissement leit uun a nuurdwaast faan't department. Det hee 129.811 lidj (2020). Bas-Rhin: Department in France, citypopulation.de


Brighton (Colorado) Brighton as en stääd uun a US-bundesstoot Colorado, an ferwaltangsteed faan't Adams County (Colorado). Uun't juar 2020 haa diar 40.083 minsken wenet. Commonskategorii: Brighton (Colorado) – Saamlang faan bilen of filmer


Alamosa (Colorado) Alamosa as en stääd uun a US-bundesstoot Colorado, an ferwaltangsteed faan't Alamosa County (Colorado). Uun't juar 2020 haa diar 9.806 minsken wenet. Commonskategorii: Alamosa (Colorado) – Saamlang faan bilen of filmer


Littleton (Colorado) Littleton as en stääd uun a US-bundesstoot Colorado, an ferwaltangsteed faan't Arapahoe County (Colorado). Uun't juar 2020 haa diar 45.652 minsken wenet. Commonskategorii: Littleton (Colorado) – Saamlang faan bilen of filmer


Det Sélestat-Erstein Arrondissement as ian faan a arrondissementen uun det Bas-Rhin Department. At arrondissement leit uun a süüd faan't department. Det hee 158.889 lidj (2020). Bas-Rhin: Department in France, citypopulation.de


Pagosa Springs (Colorado) Pagosa Springs as en gemeen uun a US-bundesstoot Colorado, an ferwaltangsteed faan't Archuleta County (Colorado). Uun't juar 2020 haa diar 1.571 minsken wenet. Commonskategorii: Pagosa Springs (Colorado) – Saamlang faan bilen of filmer


Springfield (Colorado) Springfield as en gemeen uun a US-bundesstoot Colorado, an ferwaltangsteed faan't Baca County (Colorado). Uun't juar 2020 haa diar 1.325 minsken wenet. Commonskategorii: Springfield (Colorado) – Saamlang faan bilen of filmer


A Nuurdfresk Eilunen lei uun't waasten faan Schleswig-Holstian uun a waas, diar en dial faan a Nuurdsia as. Jo hiar tu a Kreis Nuurdfresklun. Enkelten tääl uk a däänsk waaseilunen diar mä tu. Jo lei uun't waasten faan Jütlun. Üüb sidj faan a eilunen jaft at uk noch a halgen, diar miast en dik trinjam haa. Däänsk waaseilunen an halgen Langli (en halag) Fanø Mandø (wiar ans en halag) Koresun (en huuchsun) Rømø Jordsun (en sunbeenk, wiar ans en huuchsun) Sjiisk waaseilunen Sal Uthörn (nai bi Sal) Fer Oomram Pelwerem Nuurdstrun Sjiisk halgen Ualun A Nääs A Grööd Haabel Hamborger Halag A Huug Letj Muur Nuurderuug Söderuug Süüdfaal Nuurdfresk huuchsuner Japsun Nuurderuugsun Söderuugsun A Kniip Jongnaamen Histoorisk koorden faan a nuurdfresk eilunen 54.7357218641678.3358764647222Koordinaaten: 54° 44′ N, 8° 20′ O


Det Strasbourg Arrondissement as sant 2015 ian faan a arrondissementen uun det Bas-Rhin Department. At arrondissement leit uun a uast faan't department. Det hee 511.552 lidj (2020). At hoodsteed faan't arrondissement as Straßburg. Bas-Rhin: Department in France, citypopulation.de


Las Animas (Colorado) Las Animas as en gemeen uun a US-bundesstoot Colorado, an ferwaltangsteed faan't Bent County (Colorado). Uun't juar 2020 haa diar 2.300 minsken wenet. Commonskategorii: Las Animas (Colorado) – Saamlang faan bilen of filmer


Boulder (Colorado) Boulder as en stääd uun a US-bundesstoot Colorado, an ferwaltangsteed faan't Boulder County (Colorado). Uun't juar 2020 haa diar 108.250 minsken wenet. Commonskategorii: Boulder (Colorado) – Saamlang faan bilen of filmer


Det Altkirch Arrondissement as ian faan a arrondissementen faan det Haut-Rhin Department. At arrondissement leit uun a süüdwaast faan't department. Det hee 70.033 lidj (2020). Haut-Rhin: Department in France, citypopulation.de


Det Colmar-Ribeauvillé Arrondissement as ian faan a arrondissementen uun det Haut-Rhin Department. At arrondissement leit uun a nuurd faan't department. Det hee 211.497 lidj (2020). Haut-Rhin: Department in France, citypopulation.de


Det Mulhouse Arrondissement as ian faan a arrondissementen uun det Haut-Rhin Department. At arrondissement leit uun a süüduast faan't department. Det hee 356.626 lidj (2020). Haut-Rhin: Department in France, citypopulation.de


Det Thann-Guebwiller Arrondissement as ian faan a arrondissementen uun det Haut-Rhin Department. At arrondissement leit uun a waast faan't department. Det hee 129.686 lidj (2020). Haut-Rhin: Department in France, citypopulation.de


Salida (Colorado) Salida as en gemeen uun a US-bundesstoot Colorado, an ferwaltangsteed faan't Chaffee County (Colorado). Uun't juar 2020 haa diar 5.666 minsken wenet. Salisa leit nai bi a Arkansas River. Commonskategorii: Salida (Colorado) – Saamlang faan bilen of filmer


Cheyenne Wells (Colorado) Cheyenne Wells as en gemeen uun a US-bundesstoot Colorado, an ferwaltangsteed faan't Cheyenne County (Colorado). Uun't juar 2020 haa diar 758 minsken wenet. Commonskategorii: Cheyenne Wells (Colorado) – Saamlang faan bilen of filmer


Georgetown (Colorado) Georgetown as en gemeen uun a US-bundesstoot Colorado, an ferwaltangsteed faan't Clear Creek County (Colorado). Uun't juar 2020 haa diar 1.118 minsken wenet. Commonskategorii: Georgetown (Colorado) – Saamlang faan bilen of filmer


Conejos (Colorado) Conejos as en gemeen uun a US-bundesstoot Colorado, an ferwaltangsteed faan't Conejos County (Colorado). Uun't juar 2020 haa diar 46 minsken wenet. Conejos as det spoonsk wurd för kaninen. Commonskategorii: Conejos (Colorado) – Saamlang faan bilen of filmer


San Luis (Colorado) San Luis as en gemeen uun a US-bundesstoot Colorado, an ferwaltangsteed faan't Costilla County (Colorado). Uun't juar 2020 haa diar 598 minsken wenet. Commonskategorii: San Luis (Colorado) – Saamlang faan bilen of filmer


Ordway (Colorado) Ordway as en gemeen uun a US-bundesstoot Colorado, an ferwaltangsteed faan't Crowley County (Colorado). Uun't juar 2020 haa diar 1.066 minsken wenet. Commonskategorii: Ordway (Colorado) – Saamlang faan bilen of filmer


Westcliffe (Colorado) Westcliffe as en gemeen uun a US-bundesstoot Colorado, an ferwaltangsteed faan't Custer County (Colorado). Uun't juar 2020 haa diar 435 minsken wenet. Commonskategorii: Westcliffe (Colorado) – Saamlang faan bilen of filmer


Delta (Colorado) Delta as en stääd uun a US-bundesstoot Colorado, an ferwaltangsteed faan't Delta County (Colorado). Uun't juar 2020 haa diar 9.035 minsken wenet. Di nööm komt faan't delta tesken a struumer Uncompahgre River an Gunnison River. Commonskategorii: Delta (Colorado) – Saamlang faan bilen of filmer


Dove Creek (Colorado) Dove Creek as en gemeen uun a US-bundesstoot Colorado, an ferwaltangsteed faan't Dolores County (Colorado). Uun't juar 2020 haa diar 635 minsken wenet. Commonskategorii: Dove Creek (Colorado) – Saamlang faan bilen of filmer


Castle Rock (Colorado) Castle Rock as en stääd uun a US-bundesstoot Colorado, an ferwaltangsteed faan't Douglas County (Colorado). Uun't juar 2020 haa diar 73.158 minsken wenet. Commonskategorii: Castle Rock (Colorado) – Saamlang faan bilen of filmer


Eagle (Colorado) Eagle as en gemeen uun a US-bundesstoot Colorado, an ferwaltangsteed faan't Eagle County (Colorado). Uun't juar 2020 haa diar 7.511 minsken wenet. Commonskategorii: Eagle (Colorado) – Saamlang faan bilen of filmer


Nuurduastkaukaasisk spriaken of Nach-Dagestanisk spriaken san en spriakfamile uun a Nuurduast-Kaukasus (Ruslun: Dagestaan, Tschetscheenien, Inguscheetien; Aserbaidschaan an Georgien). Som linguisten sä jo üs en twiig faan a Nuurdkaukaasisk spriaken. Diar hiar amanbi 29 spriaken tu, an 5 000 000 (±) minsken snaake ian diarfaan üs mamenspriak. 1. Nach spriaken 2. Dagestanisk spriaken Nei iindialang efter Schulze 2009 Old type Nach-Dargi spriaken Nach spriaken Bats (Batsba motjiti) (3 420 snaake) Wainach spriaken Ingusch (ГӀалгӀай мотт) (413 000 snaake) Tschetschen (Нохчийн мотт) (1 330 000 snaake) Lak-Dargi spriaken Lak (Лакку маз) (157 000 snaake) Dargi (Дарган мез) (516 490 snaake) Lezgi-Chinalug spriaken Chinalug (Каьтш мицӀ ) (1 500 snaake) Lezgi spriaken Artschi (arʃatːen tʃ’at) (1 200 snaake) Samur spriaken Waast-Samur spriaken Tsachur (ЦӀаӀхна миз) (22 843 snaake) Rutul (МыхӀабишды чӀел) (29 510 snaake) Süüd-Samur spriaken Kryts (КърыцӀаь мез, ЦӀека meз) (6 000 snaake) Buduch (Будад мез) (1 000 snaake) Uast-Samur spriaken Udi (Удин муз) (8 440 snaake) Lezgi-Tabasaran spriaken Lezgi-Aghul spriaken Lezgi (Лезги чӀал) (783 720 snaake) Aghul (Агъул чӀал) (28 332 snaake) Tabasaran (Табасаран чӀал) (128 900 snaake) New type Avar-Andi spriaken Avar (Авар мацӀ) (788 960 snaake) Andi spriaken Andi (КъӀaваннаб мицци) (21 800 snaake) Achvach-Botlich spriaken Botlich-Karata spriaken Botlich-Tindi


Kiowa (Colorado) Kiowa as en gemeen uun a US-bundesstoot Colorado, an ferwaltangsteed faan't Elbert County (Colorado). Uun't juar 2020 haa diar 725 minsken wenet. Commonskategorii: Kiowa (Colorado) – Saamlang faan bilen of filmer


Colorado Springs (Colorado) Colorado Springs as en gratstääd uun a US-bundesstoot Colorado, an ferwaltangsteed faan't El Paso County (Colorado). Uun't juar 2020 haa diar 487.961 minsken wenet. Commonskategorii: Colorado Springs (Colorado) – Saamlang faan bilen of filmer


Cañon City (Colorado) Cañon City as en stääd uun a US-bundesstoot Colorado, an ferwaltangsteed faan't Fremont County (Colorado). Uun't juar 2020 haa diar 17.141 minsken wenet. Commonskategorii: Cañon City (Colorado) – Saamlang faan bilen of filmer


Glenwood Springs (Colorado) Glenwood Springs as en stääd uun a US-bundesstoot Colorado, an ferwaltangsteed faan't Garfield County (Colorado). Uun't juar 2020 haa diar 9.963 minsken wenet. Commonskategorii: Glenwood Springs (Colorado) – Saamlang faan bilen of filmer


Central City (Colorado) Central City as en gemeen uun a US-bundesstoot Colorado, an ferwaltangsteed faan't Gilpin County (Colorado). Uun't juar 2020 haa diar 779 minsken wenet. Commonskategorii: Central City (Colorado) – Saamlang faan bilen of filmer


Hot Sulphur Springs (Colorado) Hot Sulphur Springs as en gemeen uun a US-bundesstoot Colorado, an ferwaltangsteed faan't Grand County (Colorado). Uun't juar 2020 haa diar 687 minsken wenet. Commonskategorii: Hot Sulphur Springs (Colorado) – Saamlang faan bilen of filmer


Gunnison (Colorado) Gunnison as en gemeen uun a US-bundesstoot Colorado, an ferwaltangsteed faan't Gunnison County (Colorado). Uun't juar 2020 haa diar 6.560 minsken wenet. Commonskategorii: Gunnison (Colorado) – Saamlang faan bilen of filmer


Lake City (Colorado) Lake City as en gemeen uun a US-bundesstoot Colorado, an ferwaltangsteed faan't Hinsdale County (Colorado). Uun't juar 2020 haa diar 432 minsken wenet. Commonskategorii: Lake City (Colorado) – Saamlang faan bilen of filmer


Walsenburg (Colorado) Walsenburg as en gemeen uun a US-bundesstoot Colorado, an ferwaltangsteed faan't Huerfano County (Colorado). Uun't juar 2020 haa diar 3.049 minsken wenet. Commonskategorii: Walsenburg (Colorado) – Saamlang faan bilen of filmer


Walden (Colorado) Walden as en gemeen uun a US-bundesstoot Colorado, an ferwaltangsteed faan't Jackson County (Colorado). Uun't juar 2020 haa diar 606 minsken wenet. Commonskategorii: Walden (Colorado) – Saamlang faan bilen of filmer


Golden (Colorado) Golden as en stääd uun a US-bundesstoot Colorado, an ferwaltangsteed faan't Jefferson County (Colorado). Uun't juar 2020 haa diar 20.339 minsken wenet. Commonskategorii: Golden (Colorado) – Saamlang faan bilen of filmer


Eads (Colorado) Eads as en gemeen uun a US-bundesstoot Colorado, an ferwaltangsteed faan't Kiowa County (Colorado). Uun't juar 2020 haa diar 672 minsken wenet. Commonskategorii: Eads (Colorado) – Saamlang faan bilen of filmer


Wat menst dü ? Kiowa County (Colorado) Kiowa (Colorado), stääd Kiowa Apache spriak


Burlington (Colorado) Burlington as en gemeen uun a US-bundesstoot Colorado, an ferwaltangsteed faan't Kit Carson County (Colorado). Uun't juar 2020 haa diar 3.172 minsken wenet. Commonskategorii: Burlington (Colorado) – Saamlang faan bilen of filmer


Leadville (Colorado) Leadville as en gemeen uun a US-bundesstoot Colorado, an ferwaltangsteed faan't Lake County (Colorado). Uun't juar 2020 haa diar 2.633 minsken wenet. Commonskategorii: Leadville (Colorado) – Saamlang faan bilen of filmer


Durango (Colorado) Durango as en stääd uun a US-bundesstoot Colorado, an ferwaltangsteed faan't La Plata County (Colorado). Uun't juar 2020 haa diar 19.071 minsken wenet. Commonskategorii: Durango (Colorado) – Saamlang faan bilen of filmer


Fort Collins (Colorado) Fort Collins as en stääd uun a US-bundesstoot Colorado, an ferwaltangsteed faan't Larimer County (Colorado). Uun't juar 2020 haa diar 169.810 minsken wenet. Commonskategorii: Fort Collins (Colorado) – Saamlang faan bilen of filmer


Trinidad (Colorado) Trinidad as en gemeen uun a US-bundesstoot Colorado, an ferwaltangsteed faan't Las Animas County (Colorado). Uun't juar 2020 haa diar 8.329 minsken wenet. Commonskategorii: Trinidad (Colorado) – Saamlang faan bilen of filmer


Hugo (Colorado) Hugo as en gemeen uun a US-bundesstoot Colorado, an ferwaltangsteed faan't Lincoln County (Colorado). Uun't juar 2020 haa diar 787 minsken wenet. Commonskategorii: Hugo (Colorado) – Saamlang faan bilen of filmer


Sterling (Colorado) Sterling as en gemeen uun a US-bundesstoot Colorado, an ferwaltangsteed faan't Logan County (Colorado). Uun't juar 2020 haa diar 13.735 minsken wenet. Commonskategorii: Sterling (Colorado) – Saamlang faan bilen of filmer


Grand Junction (Colorado) Grand Junction as en stääd uun a US-bundesstoot Colorado, an ferwaltangsteed faan't Mesa County (Colorado). Uun't juar 2020 haa diar 65.560 minsken wenet. Commonskategorii: Grand Junction (Colorado) – Saamlang faan bilen of filmer


Creede (Colorado) Creede as en gemeen uun a US-bundesstoot Colorado, an ferwaltangsteed faan't Mineral County (Colorado). Uun't juar 2020 haa diar 257 minsken wenet. Commonskategorii: Creede (Colorado) – Saamlang faan bilen of filmer


Craig (Colorado) Craig as en gemeen uun a US-bundesstoot Colorado, an ferwaltangsteed faan't Moffat County (Colorado). Uun't juar 2020 haa diar 9.060 minsken wenet. Commonskategorii: Craig (Colorado) – Saamlang faan bilen of filmer


Cortez (Colorado) Cortez as en gemeen uun a US-bundesstoot Colorado, an ferwaltangsteed faan't Montezuma County (Colorado). Uun't juar 2020 haa diar 8.766 minsken wenet. Commonskategorii: Cortez (Colorado) – Saamlang faan bilen of filmer


Montrose (Colorado) Montrose as en stääd uun a US-bundesstoot Colorado, an ferwaltangsteed faan't Montrose County (Colorado). Uun't juar 2020 haa diar 20.291 minsken wenet. Commonskategorii: Montrose (Colorado) – Saamlang faan bilen of filmer


Fort Morgan (Colorado) Fort Morgan as en stääd uun a US-bundesstoot Colorado, an ferwaltangsteed faan't Morgan County (Colorado). Uun't juar 2020 haa diar 11.597 minsken wenet. Commonskategorii: Fort Morgan (Colorado) – Saamlang faan bilen of filmer


La Junta (Colorado) La Junta as en gemeen uun a US-bundesstoot Colorado, an ferwaltangsteed faan't Otero County (Colorado). Uun't juar 2020 haa diar 7.322 minsken wenet. Commonskategorii: La Junta (Colorado) – Saamlang faan bilen of filmer


Ouray (Colorado) Ouray as en gemeen uun a US-bundesstoot Colorado, an ferwaltangsteed faan't Ouray County (Colorado). Uun't juar 2020 haa diar 898 minsken wenet. Commonskategorii: Ouray (Colorado) – Saamlang faan bilen of filmer


Fairplay (Colorado) Fairplay as en gemeen uun a US-bundesstoot Colorado, an ferwaltangsteed faan't Park County (Colorado). Uun't juar 2020 haa diar 724 minsken wenet. Commonskategorii: Fairplay (Colorado) – Saamlang faan bilen of filmer


Holyoke (Colorado) Holyoke as en gemeen uun a US-bundesstoot Colorado, an ferwaltangsteed faan't Phillips County (Colorado). Uun't juar 2020 haa diar 2.346 minsken wenet. Commonskategorii: Holyoke (Colorado) – Saamlang faan bilen of filmer


Aspen (Colorado) Aspen as en stääd uun a US-bundesstoot Colorado, an ferwaltangsteed faan't Pitkin County (Colorado). Uun't juar 2020 haa diar 7.004 minsken wenet. Aspen as bekäänd üs wontersport stääd. Commonskategorii: Aspen (Colorado) – Saamlang faan bilen of filmer


Lamar (Colorado) Lamar as en gemeen uun a US-bundesstoot Colorado, an ferwaltangsteed faan't Prowers County (Colorado). Uun't juar 2020 haa diar 7.687 minsken wenet. Commonskategorii: Lamar (Colorado) – Saamlang faan bilen of filmer


Pueblo (Colorado) Pueblo as en stääd uun a US-bundesstoot Colorado, an ferwaltangsteed faan't Pueblo County (Colorado). Uun't juar 2020 haa diar 111.876 minsken wenet. Commonskategorii: Pueblo (Colorado) – Saamlang faan bilen of filmer


Meeker (Colorado) Meeker as en gemeen uun a US-bundesstoot Colorado, an ferwaltangsteed faan't Rio Blanco County (Colorado). Uun't juar 2020 haa diar 2.374 minsken wenet. Commonskategorii: Meeker (Colorado) – Saamlang faan bilen of filmer


Del Norte (Colorado) Del Norte as en gemeen uun a US-bundesstoot Colorado, an ferwaltangsteed faan't Rio Grande County (Colorado). Uun't juar 2020 haa diar 1.458 minsken wenet. Commonskategorii: Del Norte (Colorado) – Saamlang faan bilen of filmer


Steamboat Springs (Colorado) Steamboat Springs as en gemeen uun a US-bundesstoot Colorado, an ferwaltangsteed faan't Routt County (Colorado). Uun't juar 2020 haa diar 13.224 minsken wenet. Commonskategorii: Steamboat Springs (Colorado) – Saamlang faan bilen of filmer


Saguache (Colorado) Saguache as en gemeen uun a US-bundesstoot Colorado, an ferwaltangsteed faan't Saguache County (Colorado). Uun't juar 2020 haa diar 539 minsken wenet. Commonskategorii: Saguache (Colorado) – Saamlang faan bilen of filmer


Telluride (Colorado) Telluride as en gemeen uun a US-bundesstoot Colorado, an ferwaltangsteed faan't San Miguel County (Colorado). Uun't juar 2020 haa diar 2.607 minsken wenet. Commonskategorii: Telluride (Colorado) – Saamlang faan bilen of filmer


Julesburg (Colorado) Julesburg as en gemeen uun a US-bundesstoot Colorado, an ferwaltangsteed faan't Sedgwick County (Colorado). Uun't juar 2020 haa diar 1.307 minsken wenet. Commonskategorii: Julesburg (Colorado) – Saamlang faan bilen of filmer


A Güülbük, (mo.) göölbüker, gööle wipstjart, (go.) göölbök, (wi.) hääwerföögel (Motacilla flava) as en Sjongfögel (Passeriformes) uun't famile faan a Piipern (Motacillidae). Aier faan Cuculus canorus canorus an Motacilla flava- MHNT A bere woort sest, wan a güülbüker kem. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Güülbüker Wikispecies hää en artiikel tu: Güülbüker Volkert Faltings an Reinhard Jannen: Fering-Öömrang Spreegwurdleksikon, Hüsem 2012


Breckenridge (Colorado) Breckenridge as en gemeen uun a US-bundesstoot Colorado, an ferwaltangsteed faan't Summit County (Colorado). Uun't juar 2020 haa diar 5.078 minsken wenet. Commonskategorii: Breckenridge (Colorado) – Saamlang faan bilen of filmer


Cripple Creek (Colorado) Cripple Creek as en gemeen uun a US-bundesstoot Colorado, an ferwaltangsteed faan't Teller County (Colorado). Uun't juar 2020 haa diar 1.155 minsken wenet. Commonskategorii: Cripple Creek (Colorado) – Saamlang faan bilen of filmer


Akron (Colorado) Akron as en gemeen uun a US-bundesstoot Colorado, an ferwaltangsteed faan't Washington County (Colorado). Uun't juar 2020 haa diar 1.757 minsken wenet. Commonskategorii: Akron (Colorado) – Saamlang faan bilen of filmer


Greeley (Colorado) Greeley as en stääd uun a US-bundesstoot Colorado, an ferwaltangsteed faan't Weld County (Colorado). Uun't juar 2020 haa diar 108.795 minsken wenet. Commonskategorii: Greeley (Colorado) – Saamlang faan bilen of filmer


Wray (Colorado) Wray as en gemeen uun a US-bundesstoot Colorado, an ferwaltangsteed faan't Yuma County (Colorado). Uun't juar 2020 haa diar 2.358 minsken wenet. Commonskategorii: Wray (Colorado) – Saamlang faan bilen of filmer


Aurora (Colorado) Aurora as en gratstääd uun a US-bundesstoot Colorado, hat leit uun a counties Adams County (Colorado), Arapahoe County (Colorado) an Douglas County (Colorado). Uun't juar 2020 haa diar 386.261 minsken wenet. Commonskategorii: Aurora (Colorado) – Saamlang faan bilen of filmer


Lakewood (Colorado) Lakewood as en gratstääd uun a US-bundesstoot Colorado, hat leit uun't Jefferson County (Colorado). Uun't juar 2020 haa diar 155.984 minsken wenet. Commonskategorii: Lakewood (Colorado) – Saamlang faan bilen of filmer


Thornton (Colorado) Thornton as en gratstääd uun a US-bundesstoot Colorado, hat leit uun a counties Adams County (Colorado) an Weld County (Colorado). Uun't juar 2020 haa diar 141.867 minsken wenet. Commonskategorii: Thornton (Colorado) – Saamlang faan bilen of filmer


Arvada (Colorado) Arvada as en gratstääd uun a US-bundesstoot Colorado, hat leit uun a counties Adams County (Colorado) an Jefferson County (Colorado). Uun't juar 2020 haa diar 124.402 minsken wenet. Commonskategorii: Arvada (Colorado) – Saamlang faan bilen of filmer


Westminster (Colorado) Westminster as en gratstääd uun a US-bundesstoot Colorado, hat leit uun a counties Adams County (Colorado) an Jefferson County (Colorado). Uun't juar 2020 haa diar 116.317 minsken wenet. Commonskategorii: Westminster (Colorado) – Saamlang faan bilen of filmer


Centennial (Colorado) Centennial as en gratstääd uun a US-bundesstoot Colorado, hat leit uun't Arapahoe County (Colorado). Uun't juar 2020 haa diar 108.418 minsken wenet. Commonskategorii: Centennial (Colorado) – Saamlang faan bilen of filmer


Det Chaumont Arrondissement as ian faan a arrondissementen uun det Haute-Marne Department. At arrondissement leit uun a mademm faan't department. Det hee 62.253 lidj (2020). Haute-Marne: Department in France, citypopulation.de


Det Langres Arrondissement as ian faan a arrondissementen uun det Haute-Marne Department. At arrondissement leit uun a süüd faan't department. Det hee 42.789 lidj (2020). Haute-Marne: Department in France, citypopulation.de


Det Saint-Dizier Arrondissement as ian faan a arrondissementen uun det Haute-Marne Department. At arrondissement leit uun a nuurd faan't department. Det hee 66.756 lidj (2020). Haute-Marne: Department in France, citypopulation.de


Cheyenne (Wyoming) Cheyenne as det hoodstääd faan a US-bundesstoot Wyoming an faan't Laramie County (Wyoming). Uun't juar 2020 haa diar 65.132 minsken wenet. Commonskategorii: Cheyenne (Wyoming) – Saamlang faan bilen of filmer


Casper (Wyoming) Casper as en stääd uun a US-bundesstoot Wyoming an ferwaltangsteed faan't Natrona County (Wyoming). Uun't juar 2020 haa diar 59.038 minsken wenet. Commonskategorii: Casper (Wyoming) – Saamlang faan bilen of filmer


Laramie (Wyoming) Laramie as en stääd uun a US-bundesstoot Wyoming an ferwaltangsteed faan't Albany County (Wyoming). Uun't juar 2020 haa diar 31.407 minsken wenet. Commonskategorii: Laramie (Wyoming) – Saamlang faan bilen of filmer


Gillette (Wyoming) Gillette as en stääd uun a US-bundesstoot Wyoming an ferwaltangsteed faan't Campbell County (Wyoming). Uun't juar 2020 haa diar 33.403 minsken wenet. Commonskategorii: Gillette (Wyoming) – Saamlang faan bilen of filmer


Rock Springs (Wyoming) Rock Springs as en stääd uun a US-bundesstoot Wyoming an uun't Natrona County (Wyoming). Uun't juar 2020 haa diar 23.526 minsken wenet. Commonskategorii: Rock Springs (Wyoming) – Saamlang faan bilen of filmer


Sheridan (Wyoming) Sheridan as en stääd uun a US-bundesstoot Wyoming an ferwaltangsteed faan't Sheridan County (Wyoming). Uun't juar 2020 haa diar 18.737 minsken wenet. Commonskategorii: Sheridan (Wyoming) – Saamlang faan bilen of filmer


Green River (Wyoming) Green River as en stääd uun a US-bundesstoot Wyoming an ferwaltangsteed faan't Sweetwater County (Wyoming). Uun't juar 2020 haa diar 11.825 minsken wenet. Commonskategorii: Green River (Wyoming) – Saamlang faan bilen of filmer


Evanston (Wyoming) Evanston as en stääd uun a US-bundesstoot Wyoming an ferwaltangsteed faan't Uinta County (Wyoming). Uun't juar 2020 haa diar 11.747 minsken wenet. Commonskategorii: Evanston (Wyoming) – Saamlang faan bilen of filmer


Riverton (Wyoming) Riverton as en stääd uun a US-bundesstoot Wyoming an uun't Fremont County (Wyoming). Uun't juar 2020 haa diar 10.682 minsken wenet. Commonskategorii: Riverton (Wyoming) – Saamlang faan bilen of filmer


Jackson (Wyoming) Jackson as en stääd uun a US-bundesstoot Wyoming an ferwaltangsteed faan't Teton County (Wyoming). Uun't juar 2020 haa diar 10.760 minsken wenet. Commonskategorii: Jackson (Wyoming) – Saamlang faan bilen of filmer


Wat menst dü? Cheyenne (Wyoming), stääd Cheyenne County (Colorado), county Cheyenne Wells (Colorado), stääd Cheyenne (Spriak), hiart tu a Algonkin spriaken


A Makaken (Macaca) san en skööl faan Aaben (Anthropoidea) uun det famile faan a Hünjaaben (Cercopithecidae). Diar hiar ~ 23 slacher tu. M. arctoides – M. assamensis – M. cyclopis – M. fascicularis – M. fuscata – M. hecki – M. leonina – M. leucogenys – M. maura – M. mulatta – M. munzala – M. nemestrina – M. nigra – M. nigriscens – M. ochreata – M. pagensis – M. radiata – M. siberu – M. silenus – M. sinica – M. sylvanus – M. thibetana – M. tonkeana Rhesusaab (Macaca mulatta) Berberaab (Macaca sylvanus), di iansagst slach faan aaben, di wil uun Euroopa lewet. Commonskategorii: Makaken – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Makaken


A Mandrilen (Mandrillus) san en skööl faan Aaben (Anthropoidea) uun det famile faan a Hünjaaben (Cercopithecidae). Diar hiar man tau slacher tu. Mandril (M. sphinx) Dril (M. leucophaeus) M. sphinx VU - vulnerable (uun gefoor) M. leucophaeus EN - endangered (trüüwet) Commonskategorii: Mandrilen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Mandrilen


A Languuren (Presbytina) wiar en onertriibus faan Aaben (Anthropoidea) uun det famile faan a Hünjaaben (Cercopithecidae). Diar hiar trii sköölen tu. Daalang witj'am, dat jodiar trii sköölen goorei so nai mäenööder san, man jo like enööder. Diaram jaft'at didiar onertriibus eegentelk goorei muar. (Semnopithecus), 8 slacher (Trachypithecus), 20 slacher (Presbytis), 17 slacher Wikispecies hää en artiikel tu: Colobinae


A Maarkaater (Cercopithecini) san en triibus faan Aaben (Anthropoidea) uun det famile faan a Hünjaaben (Cercopithecidae). Diar hiar sääks sköölen mä gud 30 slacher tu. Jo lewe aaltumaal uun Afrikoo süüdelk faan a Sahara. Echt Maarkaater (Cercopithecus), 23 slacher (Allochrocebus), 3 slacher (Chlorocebus), 6 slacher (Allenopithecus nigriviridis) (Miopithecus), 2 slacher (Erythrocebus patas) Commonskategorii: Maarkaater – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Maarkaater


A Echt Maarkaater (Cercopithecus) san en skööl faan Aaben (Anthropoidea) uun det famile faan a Hünjaaben (Cercopithecidae). Diar hiar gud 20 slacher tu. Jo lewe miast üüb buumer uun Afrikoo süüdelk faan a Sahara. C. albogularis – C. ascanius – C. campbelli – C. cephus – C. denti – C. diana – C. doggetti – C. dryas – C. erythrogaster – C. erythrotis – C. hamlyni – C. kandti – C. lhoesti – C. lomamiensis – C. lowei – C. mitis – C. mona – C. neglectus – C. nictitans – C. petaurista – C. pogonias – C. preussi – C. roloway – C. sclateri – C. solatus – C. wolfi Commonskategorii: Echt Maarkaater – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Echt Maarkaater


Det Châlons-en-Champagne Arrondissement as ian faan a arrondissementen uun det Marne Department. At arrondissement leit uun a uast faan't department. Det hee 108.609 lidj (2020). Marne: Department in France, citypopulation.de


A Berberaab (Macaca sylvanus) of uk Magot as en slach faan aaben (Anthropoidea) uun det skööl faan a Makaken (Macaca). Hi as di iansagst aab, di wil uun Euroopa lewet, fööraal üüb Gibraltaar. Di latiinsk bääftnööm (at epithet) komt faan sylva - walt. A berberaab mei hal uun iake-, tanen- an tseedernbuumer lewe. Commonskategorii: Berberaab – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Berberaab


A Rhesusaab (Macaca mulatta) as en slach faan Aaben (Anthropoidea) uun det skööl faan a Makaken (Macaca). Hi wiar wichtag uun a medesiin, auer mä sin blud ütjfünjen wurden as, dat uk di minsk ünlik bludsköölen hää, an jo en wichtag rol bi't ferarwin spele. Commonskategorii: Rhesusaab – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Rhesusaab


A Siamang (Symphalangus syndactylus), ütjspreegen si'a'mang as en slach faan Aaben (Anthropoidea), an di iansagst slach uun det skööl faan a Siamangs (Symphalangus). Hi as di gratst slach uun det famile faan a Gibons (Hylobatidae), an lewet uun Malaysia an Indoneesien Commonskategorii: Siamangs – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Siamangs


A Nomascus san en skööl faan aaben (Anthropoidea) uun det famile faan a Gibons (Hylobatidae) mä sööwen slacher. Jo lewe aaltumaal uun Wjetnam, Laos an diar ambi. N. concolor – N. hainanus – N. nasutus – N. leucogenys – N. gabriellae – N. siki – N. annamensis Commonskategorii: Nomascus – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Nomascus


A Hoolock san en skööl faan aaben (Anthropoidea) uun det famile faan a Gibons (Hylobatidae) mä trii ünlik slacher. Jo lewe uun Thailun, Mjanmaar an diar ambi. H. hoolock (green) – H. leuconedys (güül) – H. tianxing (ruad) Commonskategorii: Hoolock – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Hoolock


A Letj Gibons (Hylobates) san en skööl faan Aaben (Anthropoidea) uun det famile faan a Gibons (Hylobatidae). Diar hiar njüügen slacher tu, an jo lewe uun Süüduastaasien. H. abbotti (Waast-Borneo) – H. agilis (ruad) – H. albibarbis (ruad) – H. funereus (Uast-Borneo) – H. klossii (brons) – H. lar (green) – H. moloch (güül-green) – H. muelleri (laachtbrün) – H. pileatus (ruusa) Commonskategorii: Letj Gibons – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Letj Gibons


Det Épernay Arrondissement as ian faan a arrondissementen uun det Marne Department. At arrondissement leit uun a waast faan't department. Det hee 117.262 lidj (2020). Marne: Department in France, citypopulation.de


Det Reims Arrondissement as ian faan a arrondissementen uun det Marne Department. At arrondissement leit uun a nuurdwaast faan't department. Det hee 296.749 lidj (2020). Marne: Department in France, citypopulation.de


Det Vitry-le-François Arrondissement as ian faan a arrondissementen uun det Marne Department. At arrondissement leit uun a süüduast faan't department. Det hee 44.039 lidj (2020). Marne: Department in France, citypopulation.de


Det Val-de-Briey Arrondissement, föör 2022 det Briey Arrondissement, as ian faan a arrondissementen uun det Meurthe-et-Moselle Department. At arrondissement leit uun a nuurd faan't department. Det hee 168.299 lidj (2020). Meurthe-et-Moselle: Department in France, citypopulation.de


A Callitrichidae of Kralaaben san en famile faan Aaben (Anthropidea) uun det rä faan a Briadnöösaaben (Platyrrhini). Diar hiar son 50 slacher uun aacht sköölen tu. Dialwiis wurd jo uk üs onerfamile Callitrichinae faan a Cebidae uunsen. (Callimico) (Leontopithecus) Triibus (Callitrichini) (Callithrix) (Mico) (Cebuella) Triibus (Saguinini) (Leontocebus) (Saguinus) Commonskategorii: Callitrichidae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Callitrichinae


A Aotus of Naachtaaben san det iansagst skööl faan Aaben (Anthropoidea) uun det famile faan a Aotidae. Jo hiar tu a Briadnöösaaben (Platyrrhini), an diar jaft'at son tjiin slacher faan. A. azarae – A. hershkovitzi – A. jorgehernandezi – A. lemurinus – A. miconax – A. nancymae – A. nigriceps – A. trivirgatus – A. vociferans Commonskategorii: Aotus – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Aotus


A Atelidae san en famile faan Aaben (Anthropoidea) uun det rä faan a Briadnöösaaben (Platyrrhini). Diar hiar son 23 slacher uun sjauer sköölen tu. Alouatta - Brolaaben A. belzebul – A. caraya – A. coibensis – A. guariba – A. macconnelli – A. nigerrima – A. palliata – A. pigra – A. sara – A. seniculus Ateles - Kläämaaben A. belzebuth – A. chamek – A. fusciceps – A. geoffroyi – A. hybridus – A. marginatus – A. paniscus Brachyteles - Koonkeraaben B. arachnoides - B. hypoxanthus Lagothrix - Olaaben L. cana – L. flavicauda – L. lagotricha – L. lugens – L. poeppigii Commonskategorii: Atelidae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Atelidae


A Pitheciidae san en famile faan Aaben (Anthropoidea) uun det rä faan a Briadnöösaaben (Platyrrhini). Diar hiar sääks sköölen uun tau onerfamilin tu. Callicebinae Callicebus Cheracebus Plecturocebus Pitheciinae Pithecia Chiropotes Cacajao Commonskategorii: Pitheciidae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Pitheciidae


Det Lunéville Arrondissement as ian faan a arrondissementen uun det Meurthe-et-Moselle Department. At arrondissement leit uun a süüduast faan't department. Det hee 76.955 lidj (2020). Meurthe-et-Moselle: Department in France, citypopulation.de


Det Nancy Arrondissement as ian faan a arrondissementen uun det Meurthe-et-Moselle Department. At arrondissement leit uun a maden faan't department. Det hee 418.731 lidj (2020). Meurthe-et-Moselle: Department in France, citypopulation.de


A Lemuuren (Lemuriformes) san en dialorder faan Primaaten uun det onerorder faan a Wiatnöösaaben (Strepsirrhini). Diar hiar wel son 100 slacher tu. Lemuroidea kem bluas üüb Madagaskar föör. Lemuroidea, 4-5 familin Cheirogaleidae Daubentoniidae, as ferlicht en aanj dialorder Chiromyiformes Indriidae Lemuridae Lepilemuridae Lorisoidea, 2 familin, san ferlicht en aanj dialorder Lorisiformes Galagidae Lorisidae Commonskategorii: Lemuuren – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Lemuuren


A Lorisiformes san en dialorder faan a Primaaten uun det onerorder faan a Wiatnöösaaben (Strepsirrhini). Diar hiar tau familin tu. Dialwiis wurd a Lorisiformes uk man üs en auerfamile Lorisoidea faan a Lemuuren (Lemuriformes) uunsen. Galagidae Lorisidae Commonskategorii: Lorisiformes – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Lorisoidea


At Fangerdiart of Aye-Aye (Daubentonia madagascariensis) as en slach faan Primaaten uun det onerorder faan a Wiatnöösaaben (Strepsirrhini). Hat as di iansagst slach uun det dialorder Chiromyiformes. Dialwiis woort hat uk mä tu a Lemuuren (Lemuriformes) tääld. Commonskategorii: Fangerdiart – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Fangerdiart


Det Toul Arrondissement as ian faan a arrondissementen uun det Meurthe-et-Moselle Department. At arrondissement leit uun a waast faan't department. Det hee 68.605 lidj (2020). Meurthe-et-Moselle: Department in France, citypopulation.de


Det Bar-le-Duc Arrondissement as ian faan a arrondissementen uun det Meuse Department. At arrondissement leit uun a süüdwaast faan't department. Det hee 57.908 lidj (2020). Meuse: Department in France, citypopulation.de


Det Commercy Arrondissement as ian faan a arrondissementen uun det Meuse Department. At arrondissement leit uun a süüduast faan't department. Det hee 42.301 lidj (2020). Meuse: Department in France, citypopulation.de


Det Verdun Arrondissement as ian faan a arrondissementen uun det Meuse Department. At arrondissement leit uun a nuurd faan't department. Det hee 82.792 lidj (2020). Meuse: Department in France, citypopulation.de


A Lorisidae of uk Loridae san en famile faan temelk letj Wiatnöösaaben (Strepsirrhini). Jo wurd uk Luiaaben näämd, auer jo so suutjis uun a gang san. Arctocebus A. aureus – A. calabarensis Loris L. lydekkerianus – L. tardigradus Nycticebus N. bancanus - N. bengalensis - N. borneanus - N. coucang - N. kayan - N. pygmaeus - N. javanicus - N. menagensis Perodicticus Perodicticus potto Pseudopotto Pseudopotto martini Commonskategorii: Lorisidae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Lorisidae


A Galagidae of uk Galagonidae san en famile faan Wiatnöösaaben (Strepsirrhini). Jo lewe uun Afrikoo. Euoticus E. elegantulus - E. pallidus Galago G. senegalensis - G. moholi - G. gallarum - G. matschiei - G. alleni - G. cameronensis - †G. farafraensis - G. gabonensis - G. demidoff - G. thomasi Galagoides G. demidoff - G. thomasi - G. kumbirensis Otolemur O. crassicaudatus - O. monteiri - O. garnettii Paragalago P. cocos - P. granti - P. nyasae - P. orinus - P. rondoensis - P. zanzibaricus Sciurocheirus S. alleni - S. cameronensis - S. gabonensis - S. makandensis Commonskategorii: Galagidae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Galagidae


A Cheirogaleidae of Kaatmakis san en famile faan Wiatnöösaaben (Strepsirrhini) uun det dialorder faan a Lemuuren (Lemuriformes). Diar hiar son 40 slacher uun fiiw sköölen tu, diar aaltumaal üüb Madagaskar lewe. Jo san temelk letj an jaage miast am naachtem. Allocebus Allocebus trichotis Cheirogaleus C. andysabini – C. crossleyi – C. grovesi – C. lavasoensis – C. major – C. medius – C. minusculus – C. shethi – C. sibreei – C. thomasi Microcebus M. arnholdi – M. berthae – M. bongolavensis – M. boraha – M. danfossi – M. ganzhorni – M. gerpi – M. griseorufus – M. jollyae – M. lehilahytsara – M. lokobensis – M. macarthurii – M. mamiratra – M. margotmarshae – M. marohita – M. mittermeieri – M. murinus – M. myoxinus – M. ravelobensis – M. rufus – M. sambiranensis – M. simmonsi – M. tanosi – M. tavaratra Mirza M. coquereli – M. zaza Phaner P. electromontis – P. furcifer – P. pallescens – P. parienti Commonskategorii: Cheirogaleidae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Cheirogaleidae


A Indriidae san en famile faan Wiatnöösaaben (Strepsirrhini) uun det dialorder faan a Lemuuren (Lemuriformes). Diar hiar trii sköölen tu. Avahi A. betsileo – A. cleesei – A. laniger – A. meridionalis – A. mooreorum – A. occidentalis – A. peyrierasi – A. ramanantsoavana – A. unicolor Indri I. indri Propithecus P. candidus – P. coquereli – P. coronatus – P. deckenii – P. diadema – P. edwardsi – P. perrieri – P. tattersalli – P. verreauxi Commonskategorii: Indriidae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Indriidae


A Lemuridae of Gewöönelk Makis san en famile faan Wiatnöösaaben (Strepsirrhini) uun det dialorder faan a Lemuuren (Lemuriformes). Diar hiar son 20 slacher tu. Eulemur E. albifrons – E. cinereiceps – E. collaris – E. coronatus – E. flavifrons – E. fulvus – E. macaco – E. mongoz – E. rubriventer – E. rufifrons – E. rufus – E. sanfordi Hapalemur H. alaotrensis – H. aureus – H. gilberti – H. griseus – H. meridionalis – H. occidentalis Lemur L. catta Prolemur P. simus Varecia V. rubra – V. variegata Commonskategorii: Lemuridae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Lemuridae


A Lepilemur san en skööl faan Wiatnöösaaben (Strepsirrhini), an det iansagst skööl uun't famile Lepilemuridae faan a Lemuuren (Lemuriformes). Diar hiar wel 25 slacher tu. Lepilemur L. aeeclis – L. ahmansonorum – L. ankaranensis – L. betsileo – L. dorsalis – L. edwardsi – L. fleuretae – L. grewcockorum – L. hollandorum – L. hubbardorum – L. jamesorum – L. leucopus – L. microdon – L. milanoii – L. mittermeieri – L. mustelinus – L. otto – L. petteri – L. randrianasoloi – L. ruficaudatus – L. sahamalazensis – L. scottorum – L. seali – L. septentrionalis – L. tymerlachsonorum – L. wrightae Commonskategorii: Lepilemur – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Lepilemur


Det Épinal Arrondissement as ian faan a arrondissementen uun det Vosges Department. At arrondissement leit uun a maden faan't department. Det hee 201.097 lidj (2020). Vosges: Department in France, citypopulation.de


Det Neufchâteau Arrondissement as ian faan a arrondissementen uun det Vosges Department. At arrondissement leit uun a waast faan't department. Det hee 52.308 lidj (2020). Vosges: Department in France, citypopulation.de


Det Saint-Dié-des-Vosges Arrondissement as ian faan a arrondissementen uun det Vosges Department. At arrondissement leit uun a uast faan't department. Det hee 108.992 lidj (2020). Vosges: Department in France, citypopulation.de


Wat menst dü ? Ääks tu holt klüüwin Aaks (Technik), at looger faan en wel Aaks (Geometrii), a maden faan en flaak of lif Aaks (Koordinaaten), a maden faan en koordinaatensüsteem Aaks (Plaant), en dial faan en bloos, huar a früchten bi waaks Ääks Aaksen faan en iisenboon Sümetriiaaksen Koordinaatenaaksen Aaksen faan bere, wiaten an roog


Shrewsbury as en stääd uun't regiuun West Midlands uun Ingelun nuurdwaasten faan Birmingham an naibi Wales. Trinjam lääpt a struum Severn. Diar sat at ferwaltang faan't groofskap Shropshire an sant 2009 faan't Shropshire Council. Diar wene gud 70.000 minsken. Flook ferkiarsliinjin luup troch Shrewsbury. Commonskategorii: Shrewsbury – Saamlang faan bilen of filmer Charles Darwin


At list faan ISO 3166-2-Codes för Denemark wiset di code för fiiw regiuunen. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Denemark DK), di ööder as di code för at regiuun. Di code as mä ISO 3166-2:2007 faan a 13. Detsember 2007 (iso.org) feranert wurden. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk) ISO 3166-2 Luncodes ISO 3166-1 Luncodes uun domainnöömer