Det Kukës Regiuun (üüb Albaansk: Qarku i Kukësit) as en regiuun uun Albaanien. At regiuun leit uun a nuurduast faan't lun. Uun a nuurduast an uast leit Kosowo, uun a süüd det Dibër Regiuun, uun a süüdwaast det Lezhë Regiuun, uun a waast det Shkodër Regiuun an uun a nuurdwaast Monteneegro. Det hee 111.393 lidj (2001). At hoodsteed faan't regiuun as Kukës. At regiuun hee trii kreiser: Has Kukës Tropojë Albania: Prefectures and Major Cities, www.citypopulation.de


Det Lezhë Regiuun (üüb Albaansk: Qarku i Lezhës) as en regiuun uun Albaanien. At regiuun leit uun a nuurd faan't lun. Uun a nuurd leit det Shkodër Regiuun, uun a nuurduast det Kukës Regiuun, uun a süüduast det Dibër Regiuun, uun a süüd det Durrës Regiuun an uun a waast det Adriaatisk Sia. Det hee 159.182 lidj (2001). At hoodsteed faan't regiuun as Lezhë. At regiuun hee trii kreiser: Kurbin Lezhë Mirditë Albania: Prefectures and Major Cities, www.citypopulation.de


Det Shkodër Regiuun (üüb Albaansk: Qarku i Shkodrës) as en regiuun uun Albaanien. At regiuun leit uun a nuurdwaast faan't lun. Uun a nuurd an uast leit Monteneegro, uun a uast det Kukës Regiuun, uun a süüd det Lezhë Regiuun an uun a süüdwaast det Adriaatisk Sia. Det hee 256.473 lidj (2001). At hoodsteed faan't regiuun as Shkodër. Dial faan de Skutari-Sia leit uun a waast faan't regiuun. At regiuun hee fiiw kreiser: Fushë-Arrëz Malësi e Madhe Pukë Shkodër Vau i Dejës Albania: Prefectures and Major Cities, www.citypopulation.de


Det Vlorë Regiuun (üüb Albaansk: Qarku i Vlorës) as en regiuun uun Albaanien. At regiuun leit uun a süüdwaast faan't lun. Uun a nuurd leit det Fier Regiuun, uun a uast det Gjirokastër Regiuun, uun a süüd Grekenlun an uun a waast det Adriatisk Sia. Det hee 192.982 lidj (2001). At hoodsteed faan't regiuun as Vlorë. Det gratst eilun uun Albaanien, Sazan-Eilun, leit tu a uast faan't steed Vlorë. En skööl faan letj eilunen, dön Ksmail-Eilunen, lei uun a süüd faan't regiuun. At regiuun hee sööwen kreiser: Delvinë Finiq Himarë Konispol Sarandë Selenicë Vlorë Albania: Prefectures and Major Cities, www.citypopulation.de


Belgien Belgien [ˈbɛlgi̯ən], amtelk det Köningrik faan Belgien (üüb Holuns: België an Koninkrijk België, üüb Fraansöösk: Belgique an Royaume de Belgique) as en lun uun a nuurdwaast faan Euroopa. Uun a nuurd leit Holun an uun a uast lei Tjiisklun an Luksemborig. Det hee 11.376.070 lidj (2018). At hoodsteed faan't lun as Brüssel. Belgien leit twesken amanbi 51° an 49° (faan a nuurd tu a süüd) an 2° an 6° (faan a waast tu a uast). At lun as amanbi twaalewsis letjer üüs Tjiisklun. At lun dialt grensen mä fjauer lunen. Det lingst grens (556 km) faan't lun wurt mä Frankrik an det kurtst (130 km) mä Luksemborig diald. At lun dialt uk en 478 km lung grens mä Holun an en 133 km lung mä Tjiisklun. A eeg faan Belgien as 66.5 km lung. De huuchst berig uun Belgien as de Botrange, wat uun a uast faan't lun leit. De lingst struum uun Belgien as de Scheldt Struum, wat sin kwel uun Frankrik hee an troch Belgien tu a nuurd iin uun't Nuurdsia uun Holun leept. Dön tjiin gratst steeden uun't lun san: Belgien hee 10 prowinsen: Efter det Belgisk Rewolutschoon wurd at lun 1830 suwereen. En parlamentaarisk monarchii


Nitra as e hoodstää foon önj e Regjoon Nitra önj jü Slowakäi. Deer booge 78.489 manschne (2021). Dåt gebiit foon Nitra as 100,48 km². Jü inboogertächte as 844 manschne pro km². Jü pustliidjtål as 949 01, di forwoolnumer as 421-37 än dåt kfz-kåntiiken as NR. Slovakia: Nitriansky kraj, citypopulation.de


Berat as en steed uun Albaanien. At steed leit uun a süüd faan’t lun. Det hee 36.496 lidj (2011) Det as at hoodsteed faan det Berat Regiuun. Albania: Prefectures and Major Cities, www.citypopulation.de


Peshkopi as en steed uun Albaanien. At steed leit uun a nuurduast faan’t lun. Det hee 13.251 lidj (2011). Det as at hoodsteed faan det Dibër Regiuun. Albania: Prefectures and Major Cities, www.citypopulation.de


Durrës as en steed uun Albaanien. At steed leit uun a uast faan't lun. Det hee 113.249 lidj (2011). Det as at hoodsteed faan det Durrës Regiuun. Albania: Prefectures and Major Cities, www.citypopulation.de


Elbasan as en steed uun Albaanien. At steed leit uun a maden faan't lun. Det hee 78.703 lidj (2011). Det as at hoodsteed faan det Elbasan Regiuun. Albania: Prefectures and Major Cities, www.citypopulation.de


Dr. Lutz Hermann Görgens (* 10. September 1951 uun Düsseldorf) as en diplomaat an sant 2014 ambasadöör uun a Kariibik. Efter't abituur hää Görgens literatuur studiaret uun Tübingen. Lektor för sjiisk spriak uun Bradford (Ferianagt Könangrik) sant 1976. Bütjluns siinst sant 1978 Kultuurreferent uun Algeerien sant 1980 Wiartskapsreferent uun Tuneesien sant 1982 Uun't Bütjluns Amt uun Bonn tustendag för Nuurdafrikoo an Süüdaasien sant 1985. Dokterwerk bi't uniwersiteet Tübingen auer E.T.A. Hoffmann. 1987, legatjuunsriad uun't sjiisk fertreedang uun Meksikoo. 1989, Edmund A. Walsh School of Foreign Service bi't Georgetown University uun Washington. 1990 bit 1993 riadjiwer bi't OAS. Sant 1993 uun't Bütjluns Amt an Europeesk Parlament. Sant 1997 uun't sjiisk konsulaat uun Boston. 2001 bit 2004 wiartskapsiinst bi't fertreedang uun a Türkei. Föörmaan faan't referaat för a EU-banenmarkes uun Berlin. 2006 bit 2007 naist generaalkonsuul uun Atlanta, sant 2007 generaalkonsuul, tustendag för Alabama, Georgia, Mississippi, North Carolina, South Carolina an Tennessee. 2012 bit 2014 wiartskapsriad uun Tokio (Jaapan). Sant 2014 sjiisk ambasadöör för tjiin kariibisk lunen: Antiigua an Barbuuda, Barbaados, Dominica, Grenada, Guyana, St. Lucia, St. Kitts an Nevis, St. Vincent an Grenadiinen, Surinam an Trinidad an Tobago uun Port of Spain. Sant 2016 föörmaan faan't Caribbean Challenge Initiative 2017 hää


Anatoli Solowjanenko (25. September 1932 uun Donetsk, Sowjetunion; † 29. Jüüle 1999 uun Kozin, Ukraine) wiar en schongster.


Fier as en steed uun Albaanien. At steed leit uun a süüd faan't lun. Det hee 55.845 lidj (2011). Det as at hoodsteed faan det Fier Regiuun. Albania: Prefectures and Major Cities, www.citypopulation.de


Gjirokastër as en steed uun Albaanien. At steed leit uun a süüd faan't lun. Det hee 19.836 lidj (2011). Det as at hoodsteed faan det Gjirokastër Regiuun. Albania: Prefectures and Major Cities, www.citypopulation.de


Korçë as en steed uun Albaanien. At steed leit uun a süüduast faan't lun. Det hee 51.152 lidj (2011). Det as at hoodsteed faan det Korçë Regiuun. Albania: Prefectures and Major Cities, www.citypopulation.de


Kukës as en steed uun Albaanien. At steed leit uun a nuurduast faan't lun. Det hee 16.686 lidj (2001). Det as at hoodsteed faan det Kukës Regiuun. Albania: Prefectures and Major Cities, www.citypopulation.de


Lezhë as en steed uun Albaanien. At steed leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 15.510 lidj (2011). Det as at hoodsteed faan det Lezhë Regiuun. Albania: Prefectures and Major Cities, www.citypopulation.de


Shkodër as en steed uun Albaanien. At steed leit uun a nuurd faan't lun. Det hee amanbi 76.000 lidj (2011). Det as at hoodsteed faan det Shkodër Regiuun. Albania: Prefectures and Major Cities, www.citypopulation.de


Di "Lebenshilfe e. V." es en Foriining, wat di Algimiinhair nüti wel. Hat jeft dit diari ön masi Lönen, en di Foriiningen wel fuar Mensken aarberi, wat aliining ek gur klaarkum, aurdat di wat ek ken of kraank sen. Hat giar diarbi aur Interesen fan des Lir en diaraur, jaar Familiien tö help. Hat jeft fan di Leewentshelp Hüüsinger, hur bihenert Mensken uuni ken. Hat haa masi Strir jefen aur di Bigrep „bihenert ön Haur“, aur dat masi Mensken dit diskiminiarend finj. Sa sii nü hok Stat- en Kraisforiiningen fan di Leewentshelp "Hat es normaal, forskelig tö wiis.". Di Aarber wat diar maaket uur, kür mesken aurskrefen uur me "Ark jen es lik fuul wert, uk wan hi dit en des ek maaki ken". Di Leewentshelp es ön di 23. Nowembermuun 1958 ön Marborig bigent uuren üs "Lebenshilfe für das geistig behinderte Kind e. V.". Di Taacht kām fan en hollansk Offitsiir, wat iin ön en Kraankenhüs me bihenert Jungen fan Lir tö dön hee, wat fan Uasten tö Dütsklön kemen wiar, wat üt di KZ töbeek wiar - Mensken ön Nuar. Tien Jaaren förter hee di Foriining al aur 300 Statforiiningen en 38.000 Meföligsters. Iin ön sönerk Jungensgaarten, Skuulen


Vlorë as en steed uun Albaanien. At steed leit uun a süüd faan't lun. Det hee 79.513 lidj (2011). Det as at hoodsteed faan det Vlorë Regiuun. Albania: Prefectures and Major Cities, www.citypopulation.de


E Hoolme Hoorninger Fräisch E Hoolme (aw Tjüsch: Ockholm, aw Dånsch: Okholm) äs en gemiine oun Gooshiird oun Noordfräischloun. Hoolmer Freesch E Hoolme (åw Tjüsch: Ockholm, åw Dånsch: Okholm) äs en gemiine oun Gooshiird oun Noordfreeschloun. E gemiine äs diil foont Amt Mädel-Noordfreeschloun. Ount noorden loit Doogebel, ount ååsten E Hoorne, ount sööen Reußenkuuge än weesten e Noordsäie. E gemiine heet 318 foolk (2016). Nordfriesland, citypopulation.de


E Hoorne Hoorninger Fräisch E Hoorne (aw Tjüsch: Langenhorn) äs en gemiine oun Gooshiird oun Noordfräischloun. Oun't noorden lait e gemiine Steedesand, oun't aasten Beergem, oun't sööen Boordelem än oun't weesten läie e gemiiine Doogebel, E Hoolme än Reußenköge. Hoolmer Freesch E Hoorne (åw Tjüsch: Langenhorn) äs en gemiine oun Gooshiird oun Noordfreeschloun. E gemiine äs diil foont Amt Mädel-Noordfreeschloun. Ount noorden loit Stääsönj, ount ååsten Beergem, ount sööen Boorlem än ount weesten läie E Hoolme än Doogebel. E gemiine heet 3193 foolk (2016). Et gemiine heet träi schoule: iin grünschoul (jü Friedrich-Paulsen-Schoul) än twäär/tweer beernetüne. Nordfriesland, citypopulation.de


Läitjholem Läitjholem äs en gemiine oun Gooshiird oun Noordfreeschloun. E gemiine äs diil foont Amt Mädel-Noordfreeschloun.


Am e artiikel åw Hoolmer Freesch tu leesen, wee sü goud än klik heer. Säänebel äs en gemiine oun Gooshiird oun Noordfreeschloun.


Fåålst Fåålst äs en gemiine oun e Gooshiird oun Noordfreeschloun. Et hiirt tut Amt Mädel-Noordfreeschloun. Et heet 180 foolk (2011). Nordfriesland, citypopulation.de


Åktoorp Åktoorp (ap Tjüsch: Achtrup, ap Dånsch: Agtrup) as en gemiine foont Åmt Söödtuner önj e Kris Nordfraschlönj. Önjt norden lade e gemiine Låålönj än Bramstedtlund, önjt ååsten läit e Kris Flansborj, önjt sööden e gemiine Språkebel, önjt söödweesten Leek än önjt nordweesten Kuurlem. Et heet 1524 manschne (2019). E gemiine läit önj e Kårhiird. Bälsbel (Büllsbüll/Bølsbøl) Brünbärj (Braunberg/Brunbjerg) Kalfslün (Kalfslund/Kalslund) Letjenhoarn (Lütjenhorn/Lillehorn) Siiwung (Seewang/Søvang) Tätwung (Tettwang/Tætvang) Di 31. önj e Uursmoune 1398 wörd Åktoorp schraftlik for di jarste keer üüs Aktorp nååmd. Önj 1968 wörd Bälsbel diilj foon e gemiine. Di 1. önj e Biikenmoune 1974 wörd Letjenhoarn uk diilj foon e gemiine. Di 1. önj e Ismoune 2008 wörd e gemiine diilj foont Åmt Söödtuner. E Winmeelen Jenny, wat diling en bjarnehiim as. Loonsstroot 212 Loonsstroot 245 Krisstroot 101 E gemiine heet 13 sate önj e gemiinefertreesing. Sunt e wool önjt iir 2018 heet dåt Åktoorp Wäälergemiinschap (AWG) 7 sate, di Söödschlaswiksche Wäälerferbånd (SSW) 3 än jü CDU 3. E burgermäister foon nü as Norbert Nielsen, deer di 20. Samermoune 2018 iinjstimi tu di nai burgermäister wääled wörd. Da üülje burgermäistere wjarn Uwe Matthiesen (AWG; 2013–2018) än Hannelore Schulze (2003?-2013). E schriwer Hans Andreas Carstensen (1852-1917) wus schöljmäister


Haatst Hååtst äs en gemiine oun Gooshiird oun Noordfreeschloun. Et hiirt tut Amt Noordsäi-Treene. Ount noorden loit Haatstinger Meersch, ount ååsten Hoorst, ount sööen Hüsem än ount sööen än weesten Wååbel. E gemiine heet 2580 foolk (2016). Haatst äs en gemiine oun Gooshiird oun Noordfräischloun. Et hiirt tut Amt Noordsäi-Treene. Nordfriesland, citypopulation.de


Bräist as en stää än gemiine önj't Åmt Madel-Nordfraschlönj foon e Kris Nordfraschlönj. Önj’t norden läit e gemiine Boorlem, önj’t ååsten Säänebel, önj’t sööden Brääklem än önj’t weesten Reußenkuuge. Dåt heet 5543 inboogere (2019). Di Gräine Küstwäi (B5) gungt dör e stää. Christian Albrecht Jensen (1792-1870), mååler. Hans Carl Knudtzon (1751–1823), kuupmoon. Prof. Dr. Thomas Steensen (* 1951), histooriker. Commons: Bräist – Soomling foon bile än filme Stadt Bredstedt Nordfriisk Instituut Snöfelstiiner ön Bräist Bräist önjt Nordfriesland Lexikon foon't NFI Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2021 (XLS-datei) (Widjerfeerd üüb grünjlaag faan't fulkstäälang 2011) (Heelp aw tjüsch) Germany: Schleswig Holstein, citypopulation.de


Okholm Okholm (üüb Gooshiirder: E Hoolme, üüb Tjiisk: Ockholm) as en gemeend uun a Kreis Nuurdfresklun. Uun a nuurd leit at gemeend Doogebal, uun a uast Langenhoorn an uun a süüd Reusenköög. At gemeend hee fjauertanj werwer.


Langenhoorn Langenhoorn (üüb Gooshiirder: E Hoorne, üüb Tjiisk: Langenhorn) as en gemeend uun a Kreis Nuurdfresklun. Uun a nuurd leit at gemeend Steedesand, uun a uast Baargum, uun a süüd Boordelum an uun a waast lei a gemeenden Doogebel, Okholm an Reusenköög. Söncke Ingwersen (1715–1786) Friedrich Paulsen (1846–1908) Christian Giencke (1896–1967) Harald Jacobsen (* 1960)


E Wäsk E Wäsk (üüb Tjüsch: Wisch; åw Dånsch: Visk) äs en gemiine oun Gooshiird oun Noordfreeschloun. Et heet 114 foolk (2011). Et hiirt tut Amt Noordsäi-Treene. Nordfriesland, citypopulation.de


Ferdinand Tönnies (* 26. Jüüle 1855 bi Oldenswort; † 9. April 1936 uun Kiil) wiar sotsioloog, ökonoom an fiilosoof. Mä sin buk Gemeinschaft und Gesellschaft faan 1887 hää hi en grünjlaag för det nei wedenskap faan a sotsiologii laanj.


Beergem Beergem äs en gemiine oun Gooshiird oun Noordfreeschloun. E gemiine äs diil foont Amt Mädel-Noordfreeschloun. Ount noorden läie Stääsönj än Ding-Sönj, ount ååsten loit Läitjholem, ount sööen Boorlem än ount weesten E Hoorne. E gemiine heet 619 foolk (2016). Reinhart Biernatzki (1884–1948), pedagoog. Fiirnsiinkook Steffen Henssler mååget sin liir oun e krouch Andresens Gasthof. Nordfriesland, citypopulation.de


Boorlem Hoorninger Fräisch Boorlem äs en gemiine oun Gooshiird oun Noordfräischloun. E gemiine äs diil fun’t Amt Mädel-Noordfräischloun. Hoolmer Freesch Boorlem äs en gemiine oun Gooshiird oun Noordfreeschloun. E gemiine äs diil foon’t Amt Mädel-Noordfreeschloun. Ount noorden läie E Hoorne, Beergem än Läitjholem, ount ååsten loit Höögel, ount sööen läie Breetst, Säänebel än Fåålst än ount weesten loit Reußenkuuge. E gemiine heet 2011 foolk (2016). Jürgen Spanuth (1907–1998) wås foon 1933 tu 1978 oun Boorlem preester. Heinz Eduard Tödt (1918–1991) Peter Nissen (* 1957) Nordfriesland, citypopulation.de


Brääklem Hoorninger Fräisch Brääklem äs en gemiine oun Gooshiird oun Noordfräischloun. Hoolmer Freesch Breeklem äs en gemiine oun Gooshiird oun Noordfreeschloun. E gemiine äs diil foont Amt Mädel-Noordfreeschloun. Ount noorden läie Sänebel än Fåålst, ount ååsten loit Trölstrup, ount sööen läie Strükem än Aalmtoorp, ount weesten Breetst än Reußenkuuge. E gemiine heet 2364 foolk (2016). Uwe Pörksen (* 1935) Fiede Kay (1941–2005) Nordfriesland, citypopulation.de


Trölstrup Trölstrup (åw Tjüsch: Drelsdorf; åw Dånsch: Trelstorp) äs en gemiine oun Gooshiird oun Noordfreeschloun. Et hiirt tut Amt Mädel-Noordfreeschloun. Ount noorden läie Fåålst, Höögel, Kolkerhii, ount ååsten loit Noorst, ount sööen läie Baamst, Åålmtoorp än Strükem än ount weesten loit Brääklem. E gemiine heet 1273 foolk (2016). Dat Mädelgooshiirder Freesch äs oun Trölstrup snååked. Peter Christian Grünberg (1901-1975), haimåtforscher, spräikeforscher, schriwer än auerseeter. Heinke Hannig (* 1957), skriwer. Nordfriesland, citypopulation.de


Am e artiikel åw Hoolmer Freesch tu leesen, wee sü goud än klik heer. Baamst (aw Tjüsch: Bohmstedt, aw Dånsch: Bomsted) äs en gemiine oun Gooshiird oun Noordfräischloun. E gemiine äs diil fun’t Amt Mädel-Noordfräischloun. Oun’t noorden lait e gemiine Trölstrup, oun’t aasten Noorst, oun’t sööen Alwat än oun’t weesten Aalmtoorp. E gemiine heet 762 jüde (2016). Nordfriesland, citypopulation.de


Höögel Höögel äs en gemiine oun Gooshiird oun Noordfreeschloun. E gemiine äs diil foont Amt Mädel-Noordfreeschloun. Ount noorden läie Läitjholem än Gelün, ount ååsten loit Jalün, ount sööen läie Fåålst än Trölstrup än ount weesten Boorlem. E gemiine heet 463 foolk (2016). Heinke Hannig (* 1957), skriwer. Nordfriesland, citypopulation.de


Boorlem Boorlem (ap Tjüsch än Dånsch: Bordelum) as en gemiine önj't Åmt Madel-Nordfraschlönj foon e Kris Nordfraschlönj. Önj’t norden lade e gemiine E Hoorne, Beergem än Läitjholem, önj’t ååsten läit Höögel, önj’t sööden lade Bräist, Säänebel än Fåålst än önj’t weesten läit Reusenkuuge. E gemiine heet 2011 manschne (2016). Nordfriesland, citypopulation.de


Oornshaud Oornshaud (ap Tjüsch: Ahrenshöft, ap Dånsch: Arnshøft) as en gemiine önj't Åmt Madel-Nordfraschlönj foon e Kris Nordfraschlönj. Önj’t norden läit e gemiine Bååmst, önj’t nordååsten Noorst, önj’t ååsten Fjåål, önj’t sööden Alwat än önj’t weesten Haatstinger Määrsch. Di Arlau Struum bilet e weestgränse än söödgränse foon e gemiine. Volker Lechtenbrink (1944 - 2021)


Årnfjål Årnfjål (ap Tjüsch: Ahrenviöl, ap Dånsch: Arenfjolde) as en gemiine foon't Åmt Fjåål önj e Kris Nordfraschlönj. Önj’t norden läit e gemiine Bjarntoorp, önj’t ååsten Årnfjålfäil, önj’t söödååsten Aaster-Uurst, önj’t söödweesten Weester-Uurst än önj’t weesten Imensteed. Di Arlau Struum bilet e nordgränse foon e gemiine.


Årnfjålfäil Årnfjålfäil (ap Tjüsch: Ahrenviölfeld, ap Dånsch: Arenfjoldemark) as en gemiine foon't Åmt Fjåål önj e Kris Nordfraschlönj. Önj’t norden läit e gemiine Bonlem, önj’t ååsten e Kris Flansborj, önj’t sööden Aaster-Uurst än önj’t weesten Årnfjål.


Beergem Beergem (ap Tjüsch än Dånsch: Bargum) as en gemiine önj't Åmt Madel-Nordfraschlönj foon e Kris Nordfraschlönj. Önj’t norden än nordååsten läit e gemiine Ding-Sönj, önj’t söödååsten Läitjholem, önj’t sööden Boorlem, önj’t söödweesten än weesten E Hoorne än önj’t nordweesten Stääsönj. E gemiine heet 619 manschne (2016). Di Soholmer-Au Kanool bilet diilj foon e nordgränse foon e gemiine. E Winmeelen Aeolus bai Ååst-Beergem. Nordfriesland, citypopulation.de


DE FRESKE SJEMSTIN ME EN HUGSTIÜSK AUERSETING ~~~~ Der Friesische Spiegel mit einer hochdeutschen Uebersetzung von M. Nissen Küster und Lehrer in Stedesand Motto: Lökk Ast, lökk West ! Inne es best. Hans Mommsen [Vignette] Altona. Bei A. Mentzel. 1868. [I] DE FRESKE SJEMSTIN ME EN HUGSTIÜSK AUERSETING ~~~~ Der Friesische Spiegel mit einer hochdeutschen Uebersetzung von M. Nissen Küster und Lehrer in Stedesand Motto: Lökk Ast, lökk West ! Inne es best. Hans Mommsen Altona. Bei A. Mentzel. 1868. [II] [III] Vorwort. ———— Unsere friesische Muttersprache erklang im hohen Alter- thume von der Königsaue bis über die Schelde hinaus. Einem königlichen Gewande gleich, umgab sie die goldenen Ufer unserer schäumenden Nordsee. O wie hat sie seit der Zeit, in welcher sie sich an den Heerd der Familie zurück- zog, an Terrain verloren! Ausgestorben und in Büchern begraben liegt die Sprache der alten Wurster Friesen, der muthigen Stedinger, Rustringer, Brockmänner, Raidländer, Kennemer, und wie sie alle heißen mögen; verschwunden ist das Idiom des westlichen Dithmarschens, des altern Stran- des; es sank mir seinen Bewohnern ins kühle Wassergrab; verstummt ist die friesische Zunge der Eiderstedter, es nagte der Zahn der Zeit die Sprache hinweg von dem schönsten Bissen Nordfrieslands; verklungen ist


Bjarntoorp Bjarntoorp (ap Tjüsch: Behrendorf, ap Dånsch: Bjerndrup) as en gemiine foon't Åmt Fjåål önj e Kris Nordfraschlönj. Önj’t norden läit e gemiine Salwit, önj’t ååsten Bonlem, önj’t sööden Årnfjål, önj’t söödweesten Imensteed än önj’t nordweesten Fjåål.


Frysk bloed tsjoch op! Wol no ris brûze en siede, en bûnzje troch ús ieren om! Flean op! Wy sjonge it bêste lân fan d'ierde, it Fryske lân fol eare en rom. Klink dan en daverje fier yn it rûn Dyn âlde eare, o Fryske grûn! (2x) Hoe ek fan oermacht, need en see betrutsen, oerâlde, leave Fryske grûn, Nea waard dy fêste, taaie bân ferbrutsen, dy't Friezen oan har lân ferbûn. Klink dan ... (2x) Fan bûgjen frjemd, bleau by 't âld folk yn eare, syn namme en taal, syn frije sin; Syn wurd wie wet; rjocht, sljocht en trou syn leare, en twang, fan wa ek, stie it tsjin. Klink dan ... (2x) Trochloftich folk fan dizze âlde namme, wês jimmer op dy âlders grut! Bliuw ivich fan dy grize, hege stamme. In grien, in krêftich bloeiend leat! Klink dan en daverje fier yn it rûn Dyn âlde eare, o Fryske grûn! (2x) Frysk bloed, tsjoch op! Wol nou'ris broeze ind siede, Ind bonsje throch myn ieren om. Flean op! Ik sjong it baeste lân fenn' ierde; It Frysce lân fol ear ind rom. Klink den, in dawerje fier yn it roun Dyn âlde eare, o Frysce groun.


Aalmtoorp Aalmtoorp (ap Tjüsch: Almdorf, ap Dånsch: Almtorp) as en gemiine foon't Åmt Madel-Nordfraschlönj önj e Kris Nordfraschlönj. Önj’t norden läit e gemiine Trölstrup, önj’t ååsten Bååmst, önj’t sööden Haatstinger Määrsch, önj’t weesten Strükem. Dåt heet 543 inboogere (2019). Germany: Schleswig Holstein, citypopulation.de


De Grööe ooder de Grööe-Aapellöön (uwe Tutsk: Gröde ooder Gröde-Appelland; uwe Däänsk: Grøde) is en halii foon dä Nöördfreesk Ailööne. E halii is ok, tohuup mä dat lidj ailöön Haabel, en gemeende öön't Amt Polweerm öön'e Krais Nöördfreesklöön. Et gemeende heet 13 jude (2011) Twaske e Grööe än't fastlöön is di Rochenlai Söön. Et ailöön Haabel lait tu e uust foon e Grööe. De Grööe heet taue weerwe: 'e Knutsweeref (Knudtswarft) än'e Schoorkweeref (Kirchwarft). Öön'e iirferluup ward 'e Halii döörsnitlik twonti to dorti tonge, mä tonamen foon dä taue weerwe, bai löönoner auerflööded. Dä taue weerwe sän siidlingplaotse fir'e jude, dir öön'e Halii laawe. Öön'e Knutsweeref sän fjauer wonhusinge. Wat lidjer is 'e Schoorkweeref: hir is 'e Haliiskööl, 'e schoork än en woning fir'e sköölmääster. Ju skööl än'e woning stööne sont 2012 lääch. Nordfriesland, citypopulation.de


Alwat Alwat (ap Tjüsch: Arlewatt, ap Dånsch: Arlevad) as en gemiine foon't Åmt Nordsiie-Treene önj e Kris Nordfraschlönj. Önj’t norden läit e gemiine Oornshaud, önj’t ååsten Åldrop, önj’t sööden Hoorst än önj’t weesten Haatstinger Määrsch.


Oowentoft Oowentoft (ap Tjüsch än Dånsch: Aventoft) as en gemiine foon't Åmt Söödtuner önj e Kris Nordfraschlönj. Önj’t norden läit Dånmark, önj’t ååsten lade e gemiine Humptoorp än Läigem, önj’t sööden Naischöspel än önj’t weesten Runees. Et heet 441 manschne (2019). E gemiine läit önj e Wiringhiird. Di 1. önj e Ismoune 2008 wörd e gemiine diilj foont Åmt Söödtuner. Carsten Redlef Volquardsen (1824–1875) Hans Egon Petersen (1921-1982) Jerk Martin Riese (* 1976) E gemiine heet nüügen sate önj’t gemiinefertreesing. Nordfriesland: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de Ergebnis Kommunalwahl Aventoft 2018, Amt Südtondern


Bååmst Bååmst (ap Tjüsch: Bohmstedt, ap Dånsch: Bomsted) as en gemiine önj't Åmt Madel-Nordfraschlönj foon e Kris Nordfraschlönj. Önj’t norden läit e gemiine Trölstrup, önj’t ååsten Noorst, önj’t sööden Alwat än önj’t weesten Aalmtoorp. E gemiine heet 762 manschne (2016). Nordfriesland, citypopulation.de


Det Amt Süüdtondern as en amt uun a kreis Nuurdfresklun uun Schleswig-Holstian. Amt Südtondern Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2021 (XLS-datei) (Widjerfeerd üüb grünjlaag faan't fulkstäälang 2011) (Halep üüb sjiisk)


Et Åmt Madel-Nordfraschlönj as en åmt önj e Kris Nordfraschlönj önj Slaswik-Holstiinj. Et åmt läit önj e mal foon e kris. Et heet 21.015 manschne (2019). E hoodstää foont åmt as Bräist. Et åmt wörd di 1. önj e Gjarsmoune 2008 foont Åmt Bräist-Lönj, et Åmt Stolbärj än jü åmtsfri stää Bräist mååged. Sunt e began foont åmt wårt dåt önj en ferwåltingsgemiinschap ma jü åmtsfri gemiine Reußenkuuge ferwålted. E Åmt Bräist-Lönj E Åmt Stolbärj Et åmtsütschüt heet 31 lasmoote. Åmtsforstönjere Hans Jakob Paulsen (Fåålst; 2008-2018) Peter Reinhold Petersen (Boorlem; sunt 2018) E websid foont åmt Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein: 4. Quartal 2019, statistik-nord.de Nordfriesland, citypopulation.de


Det Hörnem Jip as en priil uun a Nuurdsia bi Hörnem üüb Sal. A priil, wat 23 meeter jip as, skääst at eilun Sal uun a waast an Feer uun a uast, an hee uun a süüd a uun’t Föörtrepjip a mös. Det hee fiiw sidjeniarmer: uun a nuurd san det Aidem Jip, det Waaster Lei an Uaster Lei, uun a uast det Fering Lei an uun a waast det Rantem Lua. Auer dat at priil krümet ferleept, pralet at üüb at uasteeg faan de Hörnem Ood. Uun a auergung tu’t Föörtrepjip bedrait at jip bit 42 meeter hen tu.


Bonlem Bonlem (ap Tjüsch än Dånsch: Bondelum) as en gemiine foon't Åmt Fjåål önj e Kris Nordfraschlönj. Önj’t norden än ååsten läit e Kris Flansborj, önj’t sööden e gemiine Årnfjålfäil än önj’t weesten Bjarntoorp.


Bousbel Bousbel (ap Tjüsch: Bosbüll, ap Dånsch: Bosbøl) as en gemiine foon’t Åmt Söödtondern önj e Kris Nordfraschlönj. Dåt hiirt tut Åmt Söödtuner. Önjt norden läit e gemiine Holm, önjt ååsten Braarep, önjt söödååsten Klasbel än önjt söödweesten än weesten Naibel. Et heet 249 manschne (2019). Boousbel wörd 1502 for di jarste keer nååmd. Di 1. önj e Ismoune 2008 wörd e gemiine diilj foont Åmt Söödtuner. E gemiine heet nüügen sate önjt gemiinefertreesing. Nordfriesland: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de Ergebnis Kommunalwahl Bosbüll 2018, Amt Südtondern


Braarep Braarep (ap Tjüsch: Braderup, ap Dånsch: Brarup) as en gemiine önj e Kris Nordfraschlönj. Dåt hiirt tut Åmt Söödtuner. Önj’t norden lade e gemiine Humptoorp än Läigem, önj’t ååsten läit Leeksguurd, önj’t sööden lade Taningstää än Klasbel än önj’t weesten Bousbel, Hulm än Äphüsem. Et heet 668 manschne (2019). Braarep wörd 1330 for di jarste keer schraftlik nååmd. Di 1. önj e Ismoune 2008 wörd e gemiine diilj foont Åmt Söödtuner. E gemiine heet nüügen sate önj’t gemiinefertreesing. Nordfriesland: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de Ergebnis Kommunalwahl Braderup 2018, Amt Südtondern


Njiblem as en taarep an gliktidjig en gemeend üüb Feer. Tu't gemeend Njiblem hiart uk at taarep Guating. Uun Njiblem stäänt det sark St. Johannis. Uun det gemeend Njiblem wene 563 lidj (2016). At süüddial faan't gemeend hiart tu Waasterlun-Feer an't nuurddial tu Uasterlun-Feer. Njiblem as 7,86 km². Det as det seekstgratst gemeend üüb Feer. Njiblem wurd 1438 at iarst keer skraftelk neemd. 1970 wurd Guating dial faan't gemeend. Sant 2007 hiart at gemeend tu det nei-grünjlaanjen Amt Feer-Oomrem. Efter en schetsing 2016 wiar 563 lidj uun Njiblem. Diarfaan wiar 274 maaner an 289 wüfen. Efter det folksteeling 2011 wiar det tutool befölkring faan't gemeend 625. At gemeend hee njüügen saten uun't gemeendfertreeding. Faan dön njüügen lidj uun a gemeendfertreeding wiar efter at wool 2008 seeks faan a Nieblumer Wählergemeinschaft (NWG) an trii faan a CDU. Bi a komunaalwoolen uun Sleeswich-Holstian 2018 woon det NWG al njüügen saten.. Friedrich Riewerts Gemeinde Nieblum Arfst Arfsten (1812-1899) Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2021 (XLS-datei) (Widjerfeerd üüb grünjlaag faan't fulkstäälang 2011) (Halep üüb tjiisk) Nordfriesland, citypopulation.de Nordfriesland: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de Nieblum, citypopulation.de Föhr-Land: Wählergemeinschaften vorn. Uun: Der Insel-Bote faan 7. Mei 2018, ufrepen 9. Mei 2018


Brääklem Brääklem (ap Tjüsch än Dånsch: Breklum) as en gemiine foon't Åmt Madel-Nordfraschlönj önj e Kris Nordfraschlönj. Önj’t norden lade e gemiine Bräist än Säänebel, önj’t ååsten Fåålst än Trölstrup, önj’t sööden Aalmtoorp än Strükem än önj’t weesten läit Reusenkuuge. Dåt heet 2330 inboogere (2019). Germany: Schleswig Holstein, citypopulation.de


Et Åmt Fjåål as en åmt önj e Kris Nordfraschlönj önj Slaswik-Holstiinj. Et åmt läit önjt ååsten foon e kris. Et heet 9173 manschne (2019). E hoodstää foont åmt as Fjåål. Et åmt hee 13 gemiine: Åmtsforstönjer Thomas Hansen E websid foont åmt Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein: 4. Quartal 2019, statistik-nord.de Nordfriesland: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Et Åmt Nordsiie-Treene as en åmt önj e Kris Nordfraschlönj önj Slaswik-Holstiinj. Et åmt läit önjt sööden foon e kris. Et heet 23.477 manschne (2019). E hoodstää foont åmt as Mälst. E åmt wörd foont Åmt Fräärstää (suner e stää Fräärstää), et Åmt Hååtst, et Åmt Nordströnj än et Åmt Treene mååged. Åmt Fräärstää Åmt Hååtst Åmt Nordströnj Åmt Treene Åmtsforstönjere Eva-Maria Kühl (Aastenfäil) E websid foont åmt Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein: 4. Quartal 2019, statistik-nord.de Nordfriesland, citypopulation.de Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2017 (XLS-datei)


Aalkersem Aalkersem (üüb Tjiisk an Deensk: Alkersum) as en gemeend uun’t Amt Feer-Oomrem faan a Kreis Nuurdfresklun. At gemeend leit uun a maden faan't eilun Feer. Uun a nuurd leit a gemeend Olersem, uun a uast Madlem, uun a süüd Njiblem an uun a waast Borigsem. Det hee 417 lidj (2016). At gemeend leit uun Uasterlun-Feer. Aalkersem as 9,07 km². Det as det traadgratst gemeend üüb Feer. Det lingt faan a nuurdeeg faan Föhr tu't Rundföhrstraße uun a süüd. Aalkersem wurd at iarst keer 1438 skraftelk neemd. Sant 2007 hiart at gemeend tu det nei-grünjlaanjen Amt Feer-Oomrem. Efter en schetsing uun't juar 2020 wiar 397 lidj uun Aalkersem. 208 diarfaan wiar wüfen an 189 maaner. Efter det folksteeling 2011 wiar det tutool befölkring faan't gemeend 418. At gemeend hee njüügen saten uun't gemeenfertreeding. Diaruun hee sant a komunaalwoolen uun Sleeswich-Holstian 2018 det Alkersumer Wählergemeinschaft (AWG) al njüügen saten. Uun a komunaalwoolen 2013 woon det AWG aacht saten, an en enkeltbewerewer ian widjer sat. 2013-2014: Ina Ketels (Enkeltbewerewer) 2014-2018: Johannes Siewertsen (AWG) 2018-: Karl-Heinz Juhl (AWG) At Museeum Konst faan a Waasteeg Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2021 (XLS-datei) (Widjerfeerd üüb grünjlaag faan't fulkstäälang 2011) (Halep


Flansborj as en stää önj Slaswik-Holstiinj ma süwat 90.000 inboogere. Stäädiile: Flansborj Flansborj Margareta Erichsen (1916-2006), måålerin ån tiiknerin. Commons: Flansborj – Soomling foon bile än filme Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2021 (XLS-datei) (Widjerfeerd üüb grünjlaag faan't fulkstäälang 2011) (Heelp aw tjüsch) [1] Stadt Flensburg, Sozialatlas 2019, s. 10.


Trölstrup Trölstrup (ap Tjüsch: Drelsdorf, ap Dånsch: Trelstorp) as en gemiine önj e Kris Nordfraschlönj. Önj’t norden lade e gemiine Fåålst, Höögel, Jåålönj än Kolkerhii, önj’t ååsten läit Noorst, önj’t sööden lade Aalmtoorp än Bååmst än önj’t weesten Strükem än Brääklem. Dåt heet 1255 inboogere (2019). Germany: Schleswig Holstein, citypopulation.de


Dunsem Dunsem (ap Tjüsch än Dånsch: Dunsum) as en gemiine önj e Kris Nordfraschlönj. Et läit awt ailönj Fäär. Önjt norden än weesten läit e Nordsiie, önjt nordååsten e gemiine Olersem, önjt söödååsten Söleraanj (Sööderiinje) än önjt sööden Ödersem. Jü heet 74 inboogere (2016). E gemiine hiirt tu et Åmt Fäär-Oomram. E gemiine läit önjt nordweesten foont ailönj Fäär. Et jeeft tou toorpe önj e gemiine: et toorp Grat Dunsem, wat önjt söödweesten läit änt toorp Letj Dunsem, wat önjt söödååsten läit. Grat Dunsem as aw e näide foon e küst än Letj Dunsem as amanbi 600 meetere önjt ååsten deerfoon. Da tou toorpe san maenouder foon e Dunsem Stich, en diilj foon e stroote trinam Fäär (aw Tjüsch "die Rundföhrstraße"), ferbünen. Huum, wat foon Dunsem kamt, as aw Fering en dunsembüür (mörtål dunsembüüren). Dåt weesdringer Fering wårt önj Grat Dunsem än Letj Dunsem snååked. E gemiine wörd di 1. önj e Ismoune 2007 diilj foon dåt nai Åmt Fäär-Oomram. Tuforen wus e gemiine diilj foont Åmt Fäär-Lönj. Bürgermäistere Arfst Christiansen (?-2013) Erk Hemsen (sunt 2013) Nordfriesland, citypopulation.de


Dunsem Dunsem (üüb Tjiisk an Deensk: Dunsum) as en gemeend uun’t Amt Feer-Oomrem faan a Kreis Nuurdfresklun. At gemeend leit uun a nuurdwaast faan't eilun Feer. Uun a nuurd an waast leit a Nuurdsia, uun a nuurduast a gemeend Olersem, uun a süüduast Söleraanj an uun a süüd Ödersem. Det hee 74 lidj (2016). At gemeend leit uun Waasterlun-Feer. Dunsem as 2,72 km². Det as det traadletjst gemeend üüb Feer. Dunsem wurd 1462 at iarst keer skraftelk neemd. Sant 2007 hiart Dunsem tu det nei-grünjlaanjen Amt Feer-Oomrem. Efter en schetsing 2016 wiar 74 lidj uun Dunsem. Diarfaan wiar 33 maaner an 41 wüfen. Efter det folksteeling 2011 wiar det tutool befölkring faan't gemeend 66. At gemeend hee sööwen saaten uun't gemeendfertreeding, Diarfaan häält det Dunsumer Wählergemeinschaft (DWG) uun det kommunaalwoolen uun Sleeswich-Holstian 2018 seeks saten, en sat häält en enkeltbewerewer. 2013–2018: Erk Hemsen 2018-: Arfst Christiansen (DWG) Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2021 (XLS-datei) (Widjerfeerd üüb grünjlaag faan't fulkstäälang 2011) (Halep üüb tjiisk) Nordfriesland, citypopulation.de Nordfriesland: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de climate-data.org Dunsum, citypopulation.de Föhr-Land: Wählergemeinschaften vorn. In: Der Insel-Bote faan 7. Mei 2018, ufrepen 9. Mei 2018


Aalkersem Aalkersem (ap Tjüsch än Dånsch: Alkersum) as en gemiine önj e Kris Nordfraschlönj. Önjt norden läit e gemiine Olersem, önjt ååsten Madlem, önjt sööden Njiblem än önjt weesten Borigsem. Jü heet 417 inboogere (2016). E gemiine hiirt tu et Åmt Fäär-Oomram. E gemiine Aalkersem läit önj e mal foont ailönj Fäär. Önjt norden än söödweesten foon e gemiine as e mjarsch än önjt söödååsten as e gååst. Önj e mjarsch san foole kööle, da grutste deerfoon san di Uasterlun-Feer Siltooch, di Borigsem Iarem A än di Grat Kanool. Et toorp Aalkersem läit önjt ååsten foon e gemiine, önj e gååst. Huum, wat foon Aalkersem kamt, as aw Fering en aalkersembüür (mörtål aalkersembüüren). Önjt toorp Aalkersem lade et Museum Kunst foon e Weestküst änt Ferring Stifting. E gemiine wörd di 1. önj e Ismoune 2007 diilj foon dåt nai Åmt Fäär-Oomram. Tuforen wus e gemiine diilj foont Åmt Fäär-Lönj. Nordfriesland, citypopulation.de


Borigsem Borigsem (ap Tjüsch än Dånsch: Borgsum) as en gemiine önj e Kris Nordfraschlönj. Et läit önjt söödweesten foont ailönj Fäär. Önjt norden läit e gemiine Olersem, önjt ååsten Aalkersem, önjt söödååsten Njiblem, önjt söödweesten Wiisem, önjt weesten en eksklaawe foon Olersem än önjt nordweesten Söleraanj (Sööderiinje). Jü heet 417 inboogere (2016). E gemiine hiirt tu et Åmt Fäär-Oomram. E gemiine läit önjt söödweesten foon't ailönj Fäär. Önjt norden foon e gemiine as e mjarsch än önjt sööden e gååst. Et toorp Borigsem läit önjt söödååsten foon e gemiine, önj e gååst. Huum, wat foon Borigsem kamt, as aw Fering en borigsembüür (mörtål borigsembüüren). E gemiine wörd di 1. önj e Ismoune 2007 diilj foon dåt nai Åmt Fäär-Oomram. Tuforen wus e gemiine diilj foont Åmt Fäär-Lönj. Nordfriesland, citypopulation.de


Ämelsbel-Hoorbel Ämelsbel-Hoorbel unti Ämesbel-Hoorbel (ap Tjüsch: Emmelsbüll-Horsbüll, ap Dånsch: Emsbøl-Horsbøl) as en gemiine önj e Kris Nordfraschlönj. Dåt hiirt tut Åmt Söödtuner. Önjt nordweesten lade e gemiine Friedrich-Wilhelm-Lübke-Kuuch än Klangsbel, önjt nordååsten läit Naischöspel, önj’t ååsten Naibel, önjt sööden Galmsbel än önjt söödweesten e Nordsiie. Et heet 883 manschne (2019). E gemiine läit önj e Wiringhiird. Da tou toorpe Ämelsbel än Hoorbel wörden 1231 for di jarste keer önj dåt Waldemar-Jardbök schraftlik nååmd. Di 1. önj e Ismoune 2008 wörd e gemiine diilj foont Åmt Söödtuner. Loonsstroot 6 Loonsstroot 8 Krisstroot 94 Krisstroot 96 Christian Mommsen (1868–1927) Julius Mommsen (1866-1940) Friedhelm Rathjen (* 1958) Christian A. Schwarz (* 1960) Gunnar Uldall (1940–2017) E gemiine heet 11 sate önjt gemiinefertreesing. Sunt e wool önjt iir 2018 heet e Akschoon foon e Wäälere foon Ämelsbel-Hoorbel (ADW) 5 sate, e Aktuel Årbegemiinschap for Komunåålpolitiik Ämelsbel-Hoorbel (AAE-H) 4 sate än e KWEH 2 sate.. Nordfriesland: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de Ergebnis Kommunalwahl Emmelsbüll-Horsbüll 2018, Amt Südtondern Ergebnis Kommunalwahl Emmelsbüll-Horsbüll 2013, Amt Südtondern


Kataar (araabisk قطر Qatar, DMG Qaṭar, aanj nööm Giṭar) as en emiraat uun't uasten faan't Araabisk Hualeweilun bi a Persisk Golf. Kataar as mä en iinkemen faan 127.659 US-Dooler per nöös (Stant: 2016) det rikst lun faan a eerd. Di stoot Kataar leit üüb en hualeweilun an hää en grens uun't süüden mä Saudi-Araabien. Det lun as man 180 km lung an 80 km briad. Uun't nuurdwaasten leit di eilunstoot Bahrain. Sant 2004 hää Kataar sööwen gemeenen: Doha Al-Chaur Al-Wakra Ar-Rayyan Asch-Schamal Umm Salal Ad-Daʿaajjan Uun't juar 2017 woon Kataar 166.4 miljarden kubikmeetern faan eerdgas. At lun as üüb det fjuard steed faan lunen, wat eerdgas wan. Commonskategorii: Kataar – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Kataar (sjiisk) Qatar’s new Emir Sheikh Tamim unveils new cabinet. Uun: bbc.co.uk. 26. Juni 2013, ufrepen di 12. Janewoore 2017 (ingelsk). Releases/General/QIF/Qatar_in_Figures_MDPS_AE_2015.pdf Qatar In Figures 2015. (PDF) Ministry of Development Planning and Statistics, ufrepen di 9. Janewoore 2017 (ingelsk). Qatar’s population officially hits 2.7 million people. Doha News, ufrepen di 6. Jüüne 2017 (ingelsk). 2016 Human Development Report. (UNDP), ufrepen di 29. Jüüle 2017. Country Comparisons: Natural gas – production, CIA World Factbook. Archiwiaret faan det originool di 5. Maarts 2022. Ufrepen di


Kuwait as en emiraat uun Fööraasien üüb't Araabisk Hualeweilun. Uun't nuurden an waasten leit a Iraak, uun't süüden Saudi-Arabien an uun't uasten a Persisk Golf. Kuwait hää sääks gouvernements: Commonskategorii: Kuwait – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Kuwait (sjiisk) Population Estimation in mid-2016. Kuwait Central Statistical Bureau, ufrepen di 8. Janewoore 2017. [1] faan a IWF [2] United Nations Development Programme (UNDP),


Di Golf faan Persien of Persisk Golf of Araabisk Golf of uk: Green Sia as en flaak bocht tesken at Araabisk Hualeweilun an Iraan. Hat as sowat 1000 km lung an 200 bis 300 km briad. Uun't süüduasten leit at Struat faan Hormus. Det as di auergung tu a Golf faan Omaan an diarmä tu a Indisk Oosean. Commonskategorii: Golf faan Persien – Saamlang faan bilen of filmer


At Struat faan Hormus (persisk تنگه هرمز, Tange-ye Hormoz) as det ferbinjang tesken a Golf faan Persien uun't nuurdwaasten an a Golf faan Omaan uun't süüduasten. Det weederstruat as bi't smäälst steed man 30 siamiilen briad. Hat as en wichtagen ferkiarswai för a eerdöölehuuwner faan Kuwait, Kataar, Bahrain, Irak, a Ferianagt Araabisk Emiraaten an Iraan, an tu'n dial uk för Saudi-Araabien. Diar gongt en schuarden faan a hialer ööleferkiar üüb a welt troch. Commons: Struat faan Hormus – Saamlang faan bilen of filmer


Di Golf faan Omaan (araabisk خليج عُمان Chalīdsch Omān, DMG Ḫalīǧ ʿUmān; uun't Persisk uk دریای ایران Daryā-e Īrān, „Iraansk Sia“, of دریای فارس Daryā-e Fārs, „Persisk Sia“) as di nuurdwaastelk dial faan't Araabisk Sia. Hi as auer det Struat faan Hormus mä a Golf faan Persien ferbünjen. Trinjam lei uun't nuurden Iraan an Pakistan, uun't waasten a Ferianagt Araabisk Emiraaten an uun't süüden Omaan. Süüdermuar gongt di Golf faan Omaan uun di Indisk Oosean auer. Commonskategorii: Golf faan Omaan – Saamlang faan bilen of filmer


Eidem es en Tērp üp Söl wesen. Hat lair weestern fan delings Weesterlön. Eidem es aaftinoch fan di Nuurđsee aurspöölet en achterön weđer āpbecht uuren, man eeđer di gurt Flöör fan 1436 ging dit ek muar. Di Lir fan Eidem sen tö en gurt Diil hentö't Weesterlön fan Tinem gingen en nēmt des Plaats "Südhedig". Leeterhen kām diar muar Hedigen tö, wat töhopnemen uur fuar dit, wat em deling üs Ual-Weesterlön keent. Di Sērk lair wat uastern fan Eidem en uur jit rocht lung nütet, bit dat jü uk önergiar. Di Sērktorn skel jit lung tö se wesen wiis, en di waar bit tö dit Jaar 1652 üp Lönkaarten iinteeknet. "St. Niels", wat deling di ual Sērk fan Weesterlön es, es rocht leet becht uuren (1634). Diartö es masi Kraam fan di Eidemer Sērk nomen uuren. Wat aur di Histoorii fan Eidem en St.Niels Wat aur di Eidem-Fügelkui


Freesendelf Freesendelf (ap Tjüsch än Dånsch: Fresendelf) as en gemiine önj’t Åmt Nordsiie-Treene foon e Kris Nordfraschlönj. Önj’t norden läit e gemiine Swåbstää, önj’t ååsten e Kris Flansborj, önj’t sööden Süüderhöft än önj’t weesten Huude.


Simonsbärj (ap Tjüsch än Dånsch: Simonsberg) as en gemiine önj’t Åmt Nordsiie-Treene foon e Kris Nordfraschlönj. Önj’t norden läit e gemiine Hüsem, önj’t ååsten Süüdermarsch, önj’t sööden lade Witswort än Uelvesbel än önj’t weesten e Nordsiie. Simonsbärj wörd önj dåt alwenst iirhunert foon Olaw I., kining foon Dånmark (1086-1095), grünläid.


Ommo Wilts Dr. Ommo Wilts (* 1937, † 2021) wus ån spräkewaasenschapsmoon. Hi heet bai't uniwersiteet foon Kil årbet. Friesisches Sprichwörterlexikon. 1992. Friesische Formenlehre in Tabellen. I-VI. 1993ff. Dänisch, Nordfriesisch, Hoch- und Niederdeutsch in Schleswig-Holstein. Zur Dynamik sprachlicher Entwicklungen in einem Mehrsprachenland. (Sprachkontakte im Nordseegebiet. 1977) Friesisch - Ursprache der Insel. (Amrum. Hg.: Quedens. 1989). Frisian in schools: Problems in planning. (Dialect and education. 1989) Tjiisk-fering wurdenbuk. Grundwortschatz Deutsch-Friesisch (Westerlandföhrer Mundart). 1980. Sjiisk-Öömrang wurdenbuk. Grundwortschatz Deutsch-Friesisch (Amrumer Mundart). 1982. Fering- Öömrang wurdenbuk. Friesisches Wörterbuch für Föhr und Amrum. 1986. Wörterbuch Deutsch-Föhrer Friesisch (Westerlandföhr). 2011. Oomrem: Jens Quedens. Zu einigen Neufestsetzungen der föhring-amringer Orthographie. (NfJb N.F., 16, 1980) Zwischen Beschreibung und Norm. Vorbemerkungen zu einem Handwörterbuch der nordfriesischen Gegenwartssprache von Föhr und Amrum. (NfJb N.F., 20, 1984) Sprichwörter und Redensarten der Bökingharde. 1992 Sölring fuar Sölring Skuulen. Friesisches Schulwörterbuch. 1978. Üüs Sölring Liirbok. Friesisches Lehrbuch. 1980. Basiswörterbuch Deutsch-Friesisch (Wiedingharder Mundart). 1998 Tup mä ölern, Dachte foon e Moore: Friesische Gedichte in Mooringer Mundart. 1977. (ütjden) Den nordfrisike Litteratur. (Nordica. 1990)


Ommo Wilts Dr. Ommo Wilts (* 1937, † 2021, Oldenborig) wiar en spriikwedenskapsmaan. Hi hee bi't uniwersiteet faan Kiil werket. Friesisches Sprichwörterlexikon. 1992. Friesische Formenlehre in Tabellen. I-VI. 1993ff. Dänisch, Nordfriesisch, Hoch- und Niederdeutsch in Schleswig-Holstein. Zur Dynamik sprachlicher Entwicklungen in einem Mehrsprachenland. (Sprachkontakte im Nordseegebiet. 1977) Friesisch - Ursprache der Insel. (Amrum. Hg.: Quedens. 1989). Frisian in schools: Problems in planning. (Dialect and education. 1989) Tjiisk-fering wurdenbuk. Grundwortschatz Deutsch-Friesisch (Westerlandföhrer Mundart). 1980. Sjiisk-Öömrang wurdenbuk. Grundwortschatz Deutsch-Friesisch (Amrumer Mundart). 1982. Fering- Öömrang wurdenbuk. Friesisches Wörterbuch für Föhr und Amrum. 1986. Wörterbuch Deutsch-Föhrer Friesisch (Westerlandföhr). 2011. Oomrem: Jens Quedens. Zu einigen Neufestsetzungen der föhring-amringer Orthographie. (NfJb N.F., 16, 1980) Zwischen Beschreibung und Norm. Vorbemerkungen zu einem Handwörterbuch der nordfriesischen Gegenwartssprache von Föhr und Amrum. (NfJb N.F., 20, 1984) Sprichwörter und Redensarten der Bökingharde. 1992 Sölring fuar Sölring Skuulen. Friesisches Schulwörterbuch. 1978. Üüs Sölring Liirbok. Friesisches Lehrbuch. 1980. Basiswörterbuch Deutsch-Friesisch (Wiedingharder Mundart). 1998 Tup mä ölern, Dachte foon e Moore: Friesische Gedichte in Mooringer Mundart. 1977. (ütjden) Den nordfrisike Litteratur. (Nordica. 1990)


Ommo Wilts Dr. Ommo Wilts (* 1937, † 2021) was en spröökwisenskaftsmoon. Hi heet bai't uniwersiteet foon Kiil weerket.


Platon (üüb Ualgreks: Πλάτων Plátōn, üüb Latiinsk: Platō; * 428/427 f. Kr. uun Atheen of Aigina; † 348/347 f. Kr. uun Atheen) wiar ian faan dön trii grat filosoofen faan antiik Grekenlun, bitu san määster Sokrates an san liarling Aristoteles. Hi wiar grünjlaanjer faan det bekäänd Akademii faan Atheen, wat det iarst instituut för huuch biljing uun Euroopa wiar. Platon sin miast skraften san dialoogen, huaruun Sokrates det hoodfigüür as. Ἀπολογία Σωκράτους Apología Sokrátous - Sokrates sin apologii. Φαίδων Phaídōn - Phaidon. Πολιτεία Politeía - Politeia. Συμπόσιον Sympósion - Symposion.


Aristoteles (üüb Ualgreks: Ἀριστοτέλης Aristotélēs; * 384 f.Kr. uun Stageira; † 322 f.Kr. uun Chalkis üüb Euböa) wiar en ualgreks filosoof. Hi wiar liargast faan Platon an liarer faan Alexander di Grat. Φυσικὴ ἀκρόασις Physikḕ akróasis - At füsiik. Τὰ μετὰ τὰ φυσικά Tà metà tà physiká - At metafüsiik. Ἠθικὰ Νικομάχεια Ēthikà nikomácheia - At Nikomachisk eetik. Πολιτικά Politiká - At politiik. Περὶ Ψυχῆς Perì Psychēs - Auer't sial. Περὶ ποιητικῆς Perì poiētikēs - At poeetik.


08. August: Hadrianus wurd keiser faan det Röömsk Rik. 26. Nofember: Aelius Aristides, greks filosoof († 181) 08. August: Trajanus, keiser faan det Röömsk Rik (* 53)


Publius Aelius Aristides Theodorus (üüb Ualgreks: Πόπλιος Αἴλιος ᾽Αριστείδης Θεόδωρος Póplios Aílios Aristeídēs Theódōros, * 26. Nofember 117 uun Hadrianutherai of Hadrianoi uun Mysien; † 181) wiar en ualgreks filosoof.


23. Deetsember: Salonia Matidia, Keiser Trajanus sin nichte (* 68)


5 Fiiw (5, röömsk V) as en natüürelk taal tesken sjauer an sääks. Hat as en ünlik taal an uk en primtaal. Commonskategorii: Taal 5 – Saamlang faan bilen of filmer


100 wiar det letst juar faan at 1. juarhunert. Ulpia Traiana woort grünjlaanj


At juar begand mä’n Saninj. 15. Deetsember: Lucius Verus, röömsk mäkeiser († 169) Ünbekäänd Dootem Aulus Gellius, skriiwer († efter 180) Avidius Cassius, röömsk generool († 175)


101 wiar det iarst juar faan det 2. juarhunert. Ünbekäänd dootem Herodes Atticus, greks-röömsk poliitiker († amanbi 177)


102 wiar det öler juar faan det 2. juarhunert.


103 wiar det traad juar faan det 2. juarhunert. Pannonia Inferior an Pannonia Superior wurd prowinsen faan det Röömsk Rik.


104 wiar det fjuard juar faan det 2. juarhunert.


105 wiar det füft juar faan det 2. juarhunert.


6 Seeks (6, röömsk VI) as en natüürelk taal twesken fiiw an sööwen. Seeks as en lik taal an uk en triihuktaal. Commonskategorii: Taal 6 – Saamlang faan bilen of filmer


Pelworem es en Ailön en töhop me di Haligen Süđeroog en Südfal en Gimiindi ön Nuurđfriislön. Foon Pelwerem faart en Damper (Reederii N.P.D.G.) Commons: Pelworem – Saamling fan Skelter en Videos Kur- und Tourismusservice Pellworm Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2021 (XLS-datei) (Widjerfeerd üüb grünjlaag faan't fulkstäälang 2011) (Halep üp Dütsk)


Michail Sergejewitsch Gorbatschow (üüb Rüs: Михаил Сергеевич Горбачёв harke tu?/i [mʲɪxɐˈil sʲɪrˈɡʲejɪvʲɪtɕ ɡərbɐˈtɕɵf]; * 2. Marts 1931 uun Priwolnoje, Stawropol Regiuun, Sowjetunioon (daaling Stawropol Regiuun, Rüslun); † 30. August 2022 uun Moskau) wiar en sowjetisk poliitiker. Hi wiar faan Marts 1985 ap tu August 1991 generoolsekreteer faan det Sentraalkomitee faan det Kommunistisk Partei faan’t Sowjetunioon an faan Marts 1990 ap tu Deetsember 1991 stootspresident faan’t Sowjetunioon. Nei ideen uun det sowjetisk politiik saatet ’er mä Glasnost (Eebenhaid) an Perestroika (Ambau). Uun ferhanlingen auer ufrüsting mä det Ferianigt Stooten leitet ‘er at aanj faan de Kul Krich iin. Hi fing 1990 a Noobelpreis för a Frees. Michail Sergejewitsch Gorbatschow kaam 2. Marts 1931 üüs dring faan en rüs aatj, Sergei Andrejewitsch Gorbatschow (1909–1976), an en ukrainisk mam, Marija Pantelejewna Gopkalo (1911–1993), uun det Nuurdkaukasus (daaling Stawropol Regiuun) tu wäält. 1952 treed hi uun't ääler faan ian-an-twuntig iin uun det [Komunistisk Partei faan't Sowjetunioon]] iin an werket sant do 22 juar lung uun det Stawropol regiuun för't partei. Uun't juar 1966, uun't ääler faan fiiw-an-dörtig, maaget hi san ufslus üüs agraarbedriiwswiart uun det lunwiartskapelk instituut. 1970 wurd hi tu de iarst sekreteer för lunwiart berepen. Uun det naist juar wurd hi lasmoot


Spanje, amtelk at Köningrik faan Spanje (üüb Spaans: España [esˈpaɲa] an Reino de España [ˈrejno ð(e) esˈpaɲa]) as en lun uun a süüdwaast faan Euroopa. At lun bestäänt ütj at miast faan det Ibeerisk Hualeweilun, dön Baleaarisk Eilunen uun't Madlunsia, dön Kanaarisk Eilunen uun a Atlantik an tau eksklaawen uun a nuurd faan Aafrika. Det hee 47.385.107 lidj (2021). At hoodsteed faan't lun as Madrid. A Pyreneen maaget at nuurdgrens tu Frankrik. At lun hee fiiw kliimagebiiten. Küstkliima Madlunsiakliima (mä hiat somer of waarem somer) Berigkliima Banenlunkliima drüg subtroopisk kliima fochtig subtroopisk kliima Dön tjiin gratst steeden uun't lun (üüb det Ibeerisk Hualeweilun) san: Spanje hee tau autonoom steeden (Ceuta an Melilla) an sööwentanj autonoom gemianskapen: Spain: Autonomous Communities and Major Cities, citypopulation.de Spain: Autonomous Communities and Major Cities, citypopulation.de Spain: Administrative Division, citypopulation.de


Det Amt Viöl as en amt uun a kreis Nuurdfresklun uun Schleswig-Holstian. * Uun Fjåål (Viöl) sat at amtsferwaltang. Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2021 (XLS-datei) (Widjerfeerd üüb grünjlaag faan't fulkstäälang 2011) (Halep üüb sjiisk)


At Europeesk Wiartskapsgemianskap (EWG) wiar en föörgunger faan't Europeesk Gemianskap, diar 2009 mä di Ferdrach faan Lissabon tu't Europeesk Union wurden as. Tuiarst wir uk Greenlun lasmoot faan't EWG, auer hat tu Denemark hiart. Efter en fulksufstemang uun't juar 1982 as Greenlun oober ütjtreeden.


A Gepard (Acinonyx jubatus) as en ruuwdiart an hiart tu a Letj Kaater (Felinae). Hi lewet fööraal uun't süüdelk Afrikoo an as det gaust diart üüb a eerd. Geparden san en aanj skööl Acinonyx an ei alt nai mä ööder kaater. A. j. hecki, Nuurdwaastafrikoo A. j. jubatus, Süüdelk Afrikoo A. j. raineyi (=A. j. velox, =A. j. fearsoni), Uastafrikoo A. j. soemmeringii, Nuurduastafrikoo A. j. venaticus, Aasien A. j. jubatus A. j. soemmeringii A. j. venaticus Commonskategorii: Geparden – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Geparden


Henriette Julie Herz (* 5. September 1764 uun Berlin; † 22. Oktuuber 1847 uk diar; bäären de Lemos) wiar skriiwer an ian faan dön wichtigst wiartswüfen faan literaarisk salongen faan det Ääder Romantiik uun Berlin. Hat wiar mä de dochter an skriiwer Marcus Herz befreid. Henriette Herz enstamet faan en sefaardisk-jüüdsk familje: a föörfeedern faan hör aatj hed föör’t inkwisitschuun ütj Portugal flüchtet. Hör aalern wiar Benjamin Benveniste de Lemos (1711–1789), en uunkäänd dochter an direktöör faan det jüüdsk kraankenhüs uun Berlin an Esther de Charleville (1742–1817), en foomen faan en jüüdsk dochter. Henriette wurd fööraal uun muar spriiken böös gud ütjbiljet. Uun't ääler faan twaalew wurd hat mä de sööwentanj juar ääler dochter Marcus Herz ütjbroocht an tau juar lääder befreid. Marcus Herz, diar ham fol faan't Apkleering an fööraal san leerer Immanuel Kant ferskrewen hed, hääl uun hörens hüs föörleesingen auer Kant sin filosofii an feerd kreiser faan diskuschuunen tu wedenskapelk an filosoofisk teemen. Henriette san swaarponkt wiar iar literaarisk saagen an hat saamelt gau am hör en kreis faan jong maaner an wüfen, diar jo för't literatüür interesiaret. Henriette Herz as üüs skriiwer knaap bedüüdend, man mä’t begrünjiging an feering faan ian faan det bekäändst literaarisk salongen


Marcus Herz (uk Markus Herz; * 17. Janewoore 1747 uun Berlin; † 19. Janewoore 1803 uk diar) wiar en dochter an filosoof faan’t Apkleering. Hi wiar mä't wiartswüf faan en literaarisk salong Henriette Herz befreid. Marcus Herz wurd 1747 üüs dring faan aarem aalern bäären. A aatj werket üüs skriiwer faan’t Torah faan det jüüdsk gemeend uun Berlin. A aalern siig för hör dring en luupboon üüs en kuupmaan an stjüürd ham 1762 tu Köningsberig, huar hi en liar bi’n kuupmaan begand, wat hi man al efter kurt tidj ufbruch. Persöönelkhaiden faan't Apkleering: (uun Frankrik) Jean-Jacques Rousseau, Voltaire; (uun't Ferianigt Köningrik) Thomas Hobbes, David Hume, John Locke; (uun Holun) Baruch de Spinoza, (uun Tjiisklun) Henriette Herz, Marcus Herz, Immanuel Kant, Gottfried Wilhelm Leibniz. Commons: Marcus Herz – Saamling faan biljen of filmer


A Karakal (Caracal caracal) as en slach faan madelgrat kaater an lewet uun Afrikoo an Aasien. Hi liket a loks, man as diar ei alt nai mä. Hi as naier mä't afrikoonsk gulkaat (Caracal aurata of Profelis aurata). Di nööm komt faan't türkisk karakulak, an det ment "suartuar". Caracal caracal caracal, uun Uast-, Madel- an't süüdelk Afrikoo Caracal caracal algira, uun Nuurdafrikoo Caracal caracal damarensis, uun Namiibia Caracal caracal limpopoensis, uun Botsuana Caracal caracal lucani, uun Gabuun Caracal caracal michaelis, uun Turkmenistan Caracal caracal nubica, uun Etiopien an Sudaan Caracal caracal poecilotis, uun Waastafrikoo Caracal caracal schmitzi, uun Israel, at waastelk Aasien, di Iraan, Pakistan an uun Indien Commonskategorii: Karakal – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Karakal


At Afrikoonsk gulkaat (Caracal aurata, iar: Profelis aurata) as en slach wil kaater, an lewet uun a troopen. Diar witj a wedenskapslidj ei föl faan. Iar mend jo, hat wiar nai mä't asiaatisk gulkaat, daalang woort hat tu en skööl mä di karakal tääld. P. a. aurata (C. a. aurata), uun Madelafrikoo P. a. cottoni (C. a. celidogaster), uun Waastafrikoo Commonskategorii: Afrikoonsk gulkaat – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Afrikoonsk gulkaat


Asiaatisk Gulkaater (Catopuma) san en skööl ruuwdiarten (Carnivora) an hiar tu a kaater (Felidae). Diar hiar man tau slacher tu: Borneogulkaat (Catopuma badia of (iar) Pardofelis badia) Asiaatisk Gulkaat (Catopuma temminckii of (iar) Pardofelis temminckii) Spriadkoord faan't asiaatisk gulkaat Borneo-gulkaat Commonskategorii: Asiaatisk Gulkaater – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Asiaatisk Gulkaater Skööl Pardofelis


Frasche stääsnoome Frasche noome aw boonhufschilde


At Marmorkaat (Pardofelis marmorata) as en letjen slach faan Kaater (Felidae), di uun a troopen faan Süüd- an Süüduastaasien lewet. Diar jaft det wel man muar 10.000 diarten faan. P. m. charltoni P. m. marmorata Iar tääld'am uk noch tau ööder slacher mä tu det skööl Pardofelis: Borneogulkaat (Catopuma badia) of (Pardofelis badia) Asiaatisk Gulkaat (Catopuma temmincki) of (Pardofelis temmincki) Daalang wurd jo diar tau slacher oober tu en aanj skööl Catopuma reegent. Sodenang as det marmorkaat daalang di iansagst slach uun det skööl Pardofelis. Commonskategorii: Marmorkaat – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Marmorkaat


Seneca Riksfreiher faan Gelting wiar en nuurdfreesk-holuns kuupmaan an gudsher. Commons: Sönke Ingwersen – Saamling faan biljen of filmer


Sönke Ingwersen Hoorninger Fräisch Seneca Riksfrihiire fun Gelting (as Süncke änti Sönke Ingwersen tolaid, lääer Seneca Inggersen naamed; * 23. Meerts 1715 oun E Hoorne,† 28. Deetsember 1786 aw sin goud Rustenburg bai Den Haag) waas en noordfräisch-hollounsch kuupmoon än goudshiire.


At Grä kaat of uk Gobikaat (Felis bieti) as en slach faan kaater an hiart tu a echt kaater (Felis). Hat woort uk üs onerslach faan't wil kaat (Felis silvestris) uunsen, do as di nööm Felis silvestris bieti. Commonskategorii: Grä kaat (Felis bieti) – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Grä kaat (Felis bieti)


Di Manul (Otocolobus manul, uk Felis manul), of uk at Pallaskaat as en slach faan letj wil kaater. Jo lewe uun Madelaasien. Di manul as di iansagst slach uun det skööl Otocolobus. O. m. ferruginea O. m. manul O. m. nigripecta Commonskategorii: Manul – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Manul


At Raidkaat (Felis chaus) as en letjen slach faan kaater, di uun wiatlunen faan Aasien lewet. F. c. affinis F. c. chaus F. c. fulvidina F. c. furax F. c. kelaarti F. c. kutas F. c. nilotica F. c. oxiana F. c. prateri Commonskategorii: Raidkaat – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Raidkaat


At sunkaat (Felis margarita) of uk wüüstenkaat as en slach faan letj wil kaater, diar uun bütj a miaten drüg regiuunen lewe koon. efter: Wikispecies Felis margarita airensis Felis margarita harrisoni Felis margarita margarita Felis margarita meinertzhageni Felis margarita scheffeli Felis margarita thinobia Commonskategorii: Sunkaat – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Sunkaat


At suartfutkaat (Felis nigripes) as en slach faan letj wil kaater an lewet uun't süüdelk Afrikoo. Felis nigripes nigripes (Burchell, 1824) Felis nigripes thomasi (Shortridge, 1931) Commonskategorii: Suartfutkaat – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Suartfutkaat


Leopardus as en skööl faan Letj Kaater (Felinae), diar uun Madel- an Süüdameerikoo lewe. Jo haa hör nööm efter di Leopard (Panthera pardus), hi hiart oober tu a Grat Kaater (Pantherinae). Pantanalkaat (Leopardus braccatus) Pampaskaat, Colocolo (Leopardus colocolo) Uastelk Ozelot (Leopardus emiliae) Garlepp Pampaskaat (Leopardus garleppi) Saaltkaat, Geoffroy Kaat, Letjplaket Kaat (Leopardus geoffroyi) Naachtkaat, Kodkod (Leopardus guigna) Süüdelk Tiigerkaat (Leopardus guttulus) Andenkaat, Beragkaat (Leopardus jacobitus) Muñoa Pampaskaat (Leopardus munoai) Gäärskaat (Leopardus pajeros) Ozelot (Leopardus pardalis) Tiigerkaat (Leopardus tigrinus) Margay (Leopardus wiedii) L. braccatus L. colocolo L. geoffroyi L. guigna L. guttulus L. jacobitus L. pajeros L. pardalis L. tigrinus L. wiedii Commonskategorii: Leopardus – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Leopardus


Wonter E wonter as dat köölst iirstid foon't iir. Dat kamt eefter harewst än feer üürs. Öön e nöördhualefkuugel fangt dat öön Desämber öön, man öön e saadhualefkuugel fangt dat öön Juunii öön.


E üürs is ian foon e fjauer iirstide. Dat kamt eefter wonter än feer somer. Öön e nöördhualefkuugel fangt dat öön Märts öön, man öön e saadhualefkuugel fangt dat öön Septämber öön.


A Serval (Leptailurus serval) as en slach faan madelgrat wil Kaater (Felidae) an lewet uun Afrikoo. Hi as di iansagst slach uun det skööl Leptailurus. efter: Wikispecies L. s. beirae L. s. brachyura L. s. constantina L. s. hamiltoni L. s. hindeio L. s. ingridi L. s. kempi L. s. kivuensis L. s. lipostica L. s. lonnbergi L. s. malabiensis L. s. robertsi L. s. serval L. s. togoensis Servals kön mä Hüskaater krüsagt wurd. Diar komt det Savannah Kaat bi ütj. Hat as en gudkäänd ras. Det iarst generatsion faan son krüsang het F1. Di uundial faan't wil kaat as tuiarst 50% an namt mä a leeder generatsioonen uf. Savannah Kaater wurd efter di uundial iindiald: F1: 50 % F2: 25 % F3: 12,5 % F4: 6,25 % F5: > 3 % F5/6: > 2% F6: < 2 % För a generatsioonen F1 bit F4 täält det kaat noch üs wil diart, an diar tääl was bestemangen för't hualen faan wil diarten. Savannah Kaater san böös jüür, för en F5 kaat wurd EUR 500 an muar betaalet. Commonskategorii: Serval (Leptailurus serval) – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Serval (Leptailurus serval)


Somer E somer is dat woormst iirstid foon't iir. Dat kamt eefter üürs än feer harewst. Öön e nöördhualefkuugel fangt dat öön Juunii öön, man öön e saadhualefkuugel fangt dat öön Desämber öön.


Harewst E harewst is ian foon e fjauer iirstiden. Dat kamt eefter somer än feer wonter. Öön e nöördhualefkuugel fangt dat öön Septämber öön, man öön e saadhualefkuugel fangt dat öön Märts öön.


Neofelis as en skööl faan Grat Kaater (Pantherinae). Diar jaft at man tau slacher faan, diar uun Süüduastaasien lewe. Jo het uk Buumleopaarden. Neofelis nebulosa, uun Neepal, Nuurdindien, Myanmar an Sjiina (üüb det koord green) Onerslacher: N. n. brachyura(†) – N. n. macrosceloides – N. n. nebulosa VU - vulnerable (uun gefoor) Neofelis diardi, üüb Sumatra an Borneo (üüb det koord ruad) Onerslacher: N. d. borneensis – N. d. diardi VU - vulnerable (uun gefoor) Commonskategorii: Neofelis – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Neofelis


Prionailurus as en skööl faan Letj Kaater (Felinae). Diar hiar sjauer slacher tu, jo lewe uun Aasien. Bengaalkaat (Prionailurus bengalensis) Iriomotekaat (Prionailurus iriomotensis of uk Prionailurus bengalensis iriomotensis) Plathoodkaat (Prionailurus planiceps) Rostkaat (Prionailurus rubiginosus) Faskkaat (Prionailurus viverrinus) Bengaalkaat Iriomotekaat Plathoodkaat Rostkaat Faskkaat Bengaalkaater kön mä Hüskaater krüsagt wurd. Diar komt det toom Bengaal Kaat bi ütj. Hat as en gudkäänd ras. Det iarst generatsion faan son krüsang het F1. Di uundial faan't wil kaat as tuiarst 50% an namt mä a leeder generatsioonen uf. Bengaal Kaater wurd efter di uundial iindiald tu: F1: 50 % F2: 25 % F3: 12,5 % F4: 6,25 % F5: > 3 % F5/6: > 2% F6: < 2 % För a generatsioonen F1 bit F4 täält det kaat noch üs wil diart, an diar tääl was bestemangen för't hualen faan wil diarten. Bengaal Kaater san böös jüür, för en F5 kaat wurd EUR 500 an muar betaalet. Commonskategorii: Prionailurus – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Prionailurus


A Lokser (Lynx) san en skööl faan Letj Kaater (Felinae) üüb a nuurdelk eerdheleft. Diar hiar sjauer slacher tu. Kanadaloks (Lynx canadensis) Euraasisk Loks (Lynx lynx) Ibeerisk Loks (Lynx pardinus) Ruad Loks (Lynx rufus) Lynx issiodorensis (†) Lynx canadensis LC - least concern (ei trüüwet) Lynx lynx LC - least concern (ei trüüwet) Lynx pardinus EN - endangered (trüüwet) Lynx rufus LC - least concern (ei trüüwet) Commonskategorii: Lokser (Lynx) – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Lokser (Lynx) Wikisource: Der Luchs (sjiisk)


En "Friisnakigiraat" es en Fiirsnaker (Dütsk: Fernsprecher, Telefon), hur em niin Hiirer ön di Hun hual brük. Hat jeft forskelig Plaatsen, hur em sawat brük ken. Hat jeft fuar't Friisnaki iin ön't Hüs forskelig Giraaten: Dit jeft et al lung (Sent ombi 1990). San Fiirsnaker ken em me di normaal Hiirer of aur dat Mikrofoon nüti, wat diar iinbecht es. Fuar friitösnaki skel em en Knop (Miisttirs me en Gurtemsnaker-Teeken diar ön) drüki. Di jerst Giraaten fan des Systeem hee Probleeme aur jaar Duplex-Systeem. Dit jit, dat di Fiirsnaker tö't Bispöl meent, em sair wat, en da giar di iinbecht Gurtemsnaker üt. Da ken em di Üđer ek muar hiir, en dit pasiareti mesken jüst, wan di wat forklaari wel. Fuar't Miist kām dit, wan dat Mikrofoon olter gau "önspreek", wan em höm tö'n Bispöl bluat en Kop Kofi iinskeenkt. Des "Fail" es rocht gau wechfingen uuren. Dit Probleem es man dach weđer kemen: Wan em deling bi di Reekenmaskiin sit en san Fiirsnaker binütet, da ken em ek gur wat iintipi, wan di Üđer wat sair. Da giar di Gurtemsnaker weđer üt, aurdat di Fiirsnaker "teenkt", em sair wat. Em kan man gans gur liir, en bet üptöpasi, en


A Puumas (Puma) san en skööl faan Letj Kaater (Felinae). Diar hiar tau slacher tu. Likes dat's tu a "letj kaater" hiar, as di Puuma dach temelk grat, knaap tau meeter. Puumas lewe uun Ameerikoo. Di nööm komt faan't Ketschua uf. Puuma (Puma concolor) muar üs 30 onerslacher Jaguarundi (Puma yagouaroundi) aacht onerslacher Puma pardoides (†) Puuma LC - least concern (ei trüüwet) Jaguarundi LC - least concern (ei trüüwet) Commonskategorii: Puumas – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Puumas


Samer E samer äs jü wormst järstid fun’t jäär. Dat kamt eewer uurs än foor harfst. Oun e noordhuulefkuugel fangt dat oun Juuni oun, oors oun e sööhuulefkuugel fangt dat oun Deesember oun.


A Jaguar (Panthera onca) as di iansagst slach faan det onerfamile Grat Kaater (Pantherinae), di uun Ameerikoo föörkomt. Di Puuma as uk böös grat, woort oober noch tu a Letj Kaater (Felinae) tääld. Di Jaguar liket a Leopard (Panthera pardus), di uun Afrikoo an Aasien lewet. Commonskategorii: Jaguar – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Jaguar


Samer E samer as ån foon da fjouer iirstide foon’t iir. Hi as dåt wurmst iirstid än kamt eefter uurs än for härfst.


Det Tirana Regiuun (üüb Albaansk: Qarku i Tiranës) as en regiuun uun Albaanien. Diar wene 597.899 lidj (2001). At hoodsteed as Tirana. Albania: Prefectures and Major Cities, www.citypopulation.de


Härfst E härfst as ån foon da fjouer iirstide foon’t iir. Hi kamt eefter samer än for wunter.


Wunter E wunter as ån foon da fjouer iirstide foon’t iir. Hi as dåt koulst iirstiid än kamt eefter härfst än for uurs. Di Wunter, en dächt foon Bende Bendsen. Wikisource: Di wunter


Uurs E uurs as ån foon da fjouer iirstide foon’t iir. Hi kamt eefter wunter än foor samer.


Wonter E wonter äs dat koulst järstid fun't jäär än kamt eewer harfst än foor uurs. Oun e noordhuulefkuugel fangt dat oun Deesember oun, oors oun e sööhuulefkuugel fangt dat oun Juuni oun.


Uurs E uurs äs aan fun dä fjauer järstide fun't jäär. Dat kamt eewer wonter än foor samer.


E harfst äs aan fun dä fjauer järstide fun't jäär. Dat kamt eewer samer än foor wonter.


A Leopard (Panthera pardus) as en slach faan Kaater (Felidae), an lewet uun Afrikoo an Aasien. Efter Tiiger, Lööw an Jaguar as di leopard at sjuardgratst kaat. Hi liket di Jaguar uun Ameerikoo an koon jüst so uk ans suart wees. Onerslacher efter: Wikispecies P. p. delacouri P. p. fusca P. p. japonensis P. p. jarvisi P. p. kotiya P. p. melas P. p. nimr P. p. orientalis P. p. pardus P. p. saxicolor Commonskategorii: Leopard – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Leopard Wikibooks: Leopard (sjiisk)


A Tiiger (Panthera tigris) as en slach faan Grat Kaater (Pantherinae) an lewet uun Aasien. Diar jaft at aacht of njügen onerslacher faan. Sibiirisk Tiiger (P. t. altaica), amanbi 400 diarten Süüdschineesk Tiiger (P. t. amoyensis), woorskiinelk ütjstürwen uun a freihaid Balitiiger (P. t. balica) † Indoschineesk Tiiger (P. t. corbetti), ~ 350 Malaiisk Tiiger (P. t. jacksoni), ~ 250 Javatiiger (P. t. sondaica) † Sumatratiiger (P. t. sumatrae), 350-500 Könangstiiger of Bengaaltiiger (P. t. tigris), 1700-2300 Kaspisk Tiiger (P. t. virgata) † Commonskategorii: Tiiger – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Tiiger


Di Snäleopard (Panthera uncia) as en slach faan a grat kaater (Pantherinae) an lewet uun a berger faan Madelaasien. Hi liket die leopard, brolet oober ei so üs ööder grat kaater. Onerslacher: (efter Janecka) P. u. irbis (Nuurden, Altai regiuun) P. u. uncioides (Maden, Himalaya an Tibet) P. u. uncia (Waasten, Tian Shan an Pamir) Commonskategorii: Snäleopard – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Snäleopard Janecka, Jan E. e.a. Range-Wide Snow Leopard Phylogeography Supports Three Subspecies. Journal of Heredity. 44, 2007. S. 1–36 doi:10.1093/jhered/esx044


Det amt Nuurdsia-Treene as en amt uun a kreis Nuurdfresklun uun Schleswig-Holstian. Det ferwaltang sat uun Melst. Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2021 (XLS-datei) (Widjerfeerd üüb grünjlaag faan't fulkstäälang 2011) (Halep üüb sjiisk)


Turkspriaken san en spriakfamile mä 41 enkelt spriaken an 180 bit 200 miljuun spreegern uun Aasien. Jo san det gratst skööl faan a altaisk spriaken. Det gratst spriak diarmad as türkisk. Oghuurisk spriaken, mä Tschuwaschisk Kiptschakisk spriaken, mä Kasachisk, Kirgiisk, Tataarisk a.ö. Oghuusisk spriaken, mä Türkisk, Aserbaidschaansk, Turkmeensk a.ö. Karlukisk spriaken, mä Usbekisk, Uighuurisk a.ö. Sibiirisk spriaken, mä Jakutisk, Jeniseisk a.ö. Arghu, mä Chaladschisk Commonskategorii: Turkspriaken – Saamlang faan bilen of filmer


Det amt Madel-Nuurdfresklun as en amt uun a kreis Nuurdfresklun uun Schleswig-Holstian. Det ferwaltang sat uun Breetsteed. Amt Mittleres Nordfriesland (sjiisk) Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2021 (XLS-datei) (Widjerfeerd üüb grünjlaag faan't fulkstäälang 2011) (Halep üüb sjiisk)


A Afrikoonsk Pualemroler (Nandinia binotata) as en ruuwdiart an hiart tu a Kaatoortagen (Feloidea). Hi as di iansagst slach uun det famile Pualemrolern (Nandiniidae). Onerslacher:(efter MSW) N. b. arborea N. b. binotata N. b. gerrardi N. b. intensa Commonskategorii: Pualemrolern – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Pualemrolern Mammal Species of the World. Archiwiaret faan det originool di 4. Maarts 2016. Ufrepen di 20. Detsember 2017.


Linsang (Prionodon) as en skööl faan tau slacher faan ruuwdiarten (Carnivora). Jo hiar tu a kaatoortagen (Feloidea) an lewe uun Süüduastaasien. Biand Linsang (P. linsang) Plaket Linsang (P. pardicolor) Biand Linsang Plaket Linsang Commonskategorii: Linsang (Prionodon) – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Linsang (Prionodon)


Slikkaater (Viverridae) san en famile faan amanbi 30 slacher ruuwdiarten (Carnivora). Jo hiar tu a kaatoortagen (Feloidea) an lewe uun Afrikoo an Aasien. Onerfamile Hemigalinae Sköölen: Chrotogale - Cynogale - Diplogale - Hemigalus Onerfamile Paradoxurinae Sköölen: Arctictis - Arctogalidia - Macrogalidia - Paguma - Paradoxurus Onerfamile Viverrinae Sköölen: Civettictis - Genetta - Osbornictis - Poiana - Viverra - Viverricula Tu enkelt sköölen hiart man ään slach. Commonskategorii: Slikkaater – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Slikkaater


Mehri as en süüdaraabisk spriak an hiart sodenang tu't semiitisk spriakfamile. Hat woort uun Jemen an Omaan snaaket. Uk uun Kuwait lewe an werke föl iinwaanrern faan't süüdaraabisk regiuun. Huuchlun faan Omaan Beduinen spriakwiisen uun Jemen Küstenstrimel faan Jemen Mehri bi Ethnolgue


(Nei-)Süüdaraabisk spriaken san en skööl faan spriaken uun't semiitisk spriakfamile. Jo wurd uun't süüden faan't Araabisk Hualeweilun uun Jemen an Omaan snaaket. Mehri Jibbāli (of uk Śḥeri) Ḥarsūsi Hóbyót Bathari Soqoṭri (üüb Sokotra) Mehri as nai mä Ḥarsūsi und Bathari. Jibbāli und Soqoṭri san wel uk nai. Auer Hóbyót an Bathari as ei föl bekäänd. Alexander Sima: Bibliografii tu neisüüdaraabisk spriaken online an diar


Sokotra (uk Socotra of Sukutra, araabisk سقطرى Suqutrā, DMG Suquṭrā) as en eilun an uk di nööm faan en skööl faan eilunen uun't Araabisk Sia. Jo hiar tu Jemen. Üüb Sokrota jaft at en hiale rä plaanten an diarten, diar't nochhuaren ööders jaft, jo san diar endeemisk. Üüb Sokrota snaake's araabisk, man jo haa uk en aanj spriakwiis, Soqotri. Commonskategorii: Sokotra – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Sokotra (sjiisk)


Hausa (aanj nööm: Harshen Hausa; uun Hausa-Adschami: هَرْشَن هَوْسَ) as det miast snaaket hanelspriak uun Waast-Madelafrikoo. Hat hiart tu a Tschadspriaken an sodenang tu a Afro-asiaatisk spriaken mä amanbi 30 bit 50 miljuun spreegern. Uun Nigeeria an Niiger liar a jongen Hausa uun skuul, bütj det amtspriak Ingelsk uun Nigeeria an Fransöösk uun Niiger. Hausa uun Niiger an Nigeeria Hausa uun Niiger (güül) Hausa uun Nigeeria (güül) Hausa-Adschami as det Hausa spriak, diar mä't araabisk alfabeet skrewen woort Commonskategorii: Hausa – Saamlang faan bilen of filmer Wikisource: Wurdenbuken Hausa (sjiisk) Wikipedia üüb Hausa


Soqotri, of uk Saqatri, Sokotri, Suqutri, Socotri näämd, as en süüdaraabisk spriak an hiart sodenang tu't semiitisk spriakfamile. Hat woort üüb det eilun Sokotra (hiart tu Jemen) spreegen. Uk üüb a letjer eilunen naibi Sokotra Abd al-Kuri an Samha woort Soqotri snaaket. Iindrach bi Ethnologue auer Soqotri


Ann-Kristin Leo (* 1978 ön Celle, Neđersaksen) es en dütsk Filmspölster. Ann-Kristin Leo heer di Spölsterii ön Ameerikaa bi dit Lee Strasberg Theatre Institute ön New York liirt; nü es jü weđer ön Dütsklön. Jü heer ön maning dütsk Fiirlukifilmi mespölet sa üs uk ön Seerien üs Nicht von schlechten Eltern. Bi di diari Seerie wiar jü di Frinj fan Moritz Schefer, en dit wiar höör Debüt. Fuar des Seerie waar jü üs en Ker fan Skuulsters ütsaacht, dānen bi dit Gymnaasium ön Breemen wiar, hur di Filmi uk drait waar. 1993–1997: Nicht von schlechten Eltern – Regie: Rainer Boldt 1996: Nur für eine Nacht – Regie: Michael Gutmann 2000: Die Wache, Volles Risiko – Regie: Kai Christiansen 2000: Laß uns Freunde bleiben – Kurzfilm, Regie: Nepomuk Fischer 2003: Kant für Anfänger – Mehrteiler, Regie: Werner Kiefer 2005: Kant, Sophie und der kategorische Imperativ – Regie: Carolin Otto 2009: Um Himmels Willen, Toter Mann – Regie: Ulrich König 2018: Wilsberg, Minus 196 Grad – Regie: Martin Enlen Ann-Kristin Leo bi di Internet Movie Database


Johannes Brahms (* 7. Mei 1833 uun Hamborig; † 3. April 1897 uun Wien) wiar en komponist, klawiarspeler an dirigent. Brahms hee bütj a miaten föl werken skeeben: Orkesterwerken 4 Sümfoniin 4 Instrumentaalkonserten Öler orkesterwerken (21 ungaarisk daanser!) Klawiirmusiik för tau hunen för't lachter hun för fjauer hunen för tau klawiiren Koomermusiik mä klawiir saner klawiir Orgelwerken Koorwerken Liitjin ianstemig muarstemig Commons: Johannes Brahms – Saamling faan biljen of filmer Wikisource: Johannes Brahms (tjiisk) Wikiquote: Johannes Brahms (tjiisk) Literatüür faan of auer Johannes Brahms uun a kataloog faan't Sjiisk Natsionaalbibleteek Werken faan an auer Johannes Brahms uun't Sjiisk Digitaal Bibleteek Ungaarisk Daans Nr. 5 (YouTube)


Jakob Ludwig Felix Mendelssohn Bartholdy (* 3. Febrewoore 1809 uun Hamborig; † 4. Nofember 1847 uun Leipzig) wiar en komponist, klawiarspeler an organist. Hi was een faan dön bedüüdenst muusiker faan't Romantik. Hi wiar uun Hamborig bäären. San aatj wiar a bankiar Abraham Mendelssohn Bartholdy (1776-1835), en dring faan a jüüds filosoof Moses Mendelssohn, an sin mam wiar Lea Salomon (1777-1842). Sin ääler saster wiar det komponist Fanny Hensel (1805-1847). Üüs 1811 Hamborig faan Frankrik besaatet wurd, tooch at familje tu Berliin. Sin iarst eebentelk aptreed hed hi uun't ääler faan njüügen, üüs hi uun en koomermusiikkonsert klawiar spelet. Sin bekäändst Werk as dön Hebriden, en konsertowertüür. Hi lewet uun Düsseldorf, det Ferianigt Köningrik an Leipzig. Commons: Felix Mendelssohn Bartholdy – Saamling faan biljen of filmer


A Tschadspriaken san en twiig faan a afro-asiaatisk spriaken. Diar hiar wel son 195 spriaken tu, diar uun Nigeeria, Niiger, Tschad an Kamerun snaaket wurd. Det wichtagst spriak as was at Hausa. Tschadspriaken bi Ethnologue


Omootisk spriaken san en skööl faan spriaken, diar uun't nuurduastelk Afrikoo, an diar fööraal uun't süüdwaastelk Etioopien snaaket wurd. Diar hiar wel son 30 spriaken mä sjauer miljuun spreegern tu. Det gratst skööl diarmad san a Madel-Ometo spriakwiisen (Wolaytta an Gamo-Gofa-Dawro). Omootisk spriaken hiar tu a afro-asiaatisk spriaken. Di nööm komt faan di struum Omo uf. Ernst Kausen, Die Klassifikation der afroasiatischen Sprachen. (DOC; 125 kB)


Noopruusen (Hieracium) san en plaantenskööl mä muar üs 2.200 slacher. Jo hiar tu't famile faan a Kurewbloosen (Asteraceae). Grat Noopruus (Hieracium umbellatum) Commonskategorii: Noopruusen – Saamlang faan bilen of filmer Commonskategorii: Letj Noopruusen – Saamlang faan bilen of filmer Commonskategorii: Grat Noopruusen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Noopruusen


Reußenkuuge as en åmtsfri gemiine önj e kris Nordfraschlönj än bestoont üt da kuuge: Sophien-Magdalenen-Kuuch Desmerciereskuuch Reußenkuuch Louisenkuuch Cecilienkuuch Sönke-Nissen-Kuuch diilj foon di Beltringhiirder Kuuch. Jü Hamborjer Håli hiirt uk tu e gemiine. Commons: Reußenkuuge – Soomling foon bile än filme Gemeinde Reußenköge Reußenkuuge önjt Nordfriesland Lexikon foont NFI Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2021 (XLS-datei) (Widjerfeerd üüb grünjlaag faan't fulkstäälang 2011) (Heelp aw tjüsch)


Ometo-spriaken san det gratst skööl faan a omootisk spriaken, diar uun Etioopien snaaket wurd. Madelometo Dorze Gamo-Gofa-Dawro: Gamo, Gofa, Dawro Melo Oyda Wolaytta Uastometo Kachama-Ganjule Koorete Zayse-Zergulla Waastometo Basketo Süüdometo Male


Oromo (üüb Oromo: Afaan Oromoo [ʌfɑːn ɔrɔmoː] of Oromiff) as en afro-asiaatisk spriak an det miast brükt kuschiitisk spriak. Hat woort uun Etioopien an Keenia snaaket. Sant 1991 woort Oromo mä't latiinsk skraft skrewen. Diarföör as det etioopisk skraft brükt wurden, an uk det araabisk skraft. Iindialang efter Ethnologue: Boranaa–Arsii–Gujii Oromo (Süüd-Oromo, mä Gabra and Sakuye), ISO code [gax] Uast- Oromo (Harar), ISO code [hae] Orma (Munyo, Orma, Waata/Sanye), ISO code [orc] Waast-Madel-Oromo (mä Mecha/Wollega, Raya, Wello(Kemise), Tulema/Shewa), ISO code [gaz] Iindialang efter ISO 639-3: [gax] – Borana–Arsi–Guji–Walagaa Oromo [hae] – Uast-Oromo [orc] – Orma [gaz] – Waast-Madel-Oromo [ssn] – Waata Wikipedia üüb Oromo Oromo bi Ethnologue


John Ronald Reuel Tolkien [dʒɒn ˈɹɒnld ˈɹuːəl ˈtɒlkiːn], CBE (* 3. Janewoore 1892 uun Bloemfontein, Oranje-Freistoot; † 2. September 1973 uun Bournemouth, Ingelun) wiar en britisken skriiwer an filoloog. Sin bekäändst werken san a romoonen A Hobbit (1937) an A Her faan A Ringer (1954-1955), wat ian faan dön miast ferkeeft buken faan det 20. juarhunert wiar, an wurt üüs wichtig werk för det modern fantasy literatüür tääld. Commons: J. R. R. Tolkien – Saamling faan biljen of filmer


Haile Selassie I. (üüb Amhaarisk ቀዳማዊ ኀይለ ሥላሴ, Qädamawi Haylä Səllase; * 23. Jüüle 1892 üüs Täfäri Mäkʷännən (ተፈሪ መኰንን) uun Edjersso, Etioopien; † 27. August 1975 uun Addis Abeba, Etioopien) wiar regent faan Etioopien (1916–1930) an de letst keiser faan't lun (1930–1936; 1941–1974).


Keiserin Zauditu (üüb Amhaarisk: ዘውዲቱ; * 29. April 1876; † 2. April 1930) wiar det iarst keiserin faan Etioopien faan 1916-1930.


Karel Čapek [ˈtʃapɛk] (* 9. Janewoore 1890 uun Malé Svatoňovice; † 25. Deetsember 1938 uun Prag) wiar en tschechisk skriiwer, auersaater, jurnalist an fotograaf an wurd üüs ian faan dön wichtigst skriiwer faan det tschechisk literatüür uun det 20. juarhunert tääld. At wurd roboter gungt üüb sin teaaterstak R.U.R. turag.


Dame Myra Hess, DBE, (* 25. Febrewoore 1890 uun London; † 25. Nofember 1965 uk diar) wiar en britisk klawiarspeler. Jean-Pierre Thiollet, 88 notes pour piano solo, Neva Editions, 2015, p.52. ISBN 978-2-3505-5192-0


Nuubisk spriaken wurd daalang uun a nuurdelk an waastelk Sudaan an uun't süüdelk Egypten (det ual Nuubien) snaaket. Jo hiar tu a uastsudaansk spriaktwiig faan a Nilo-Saharaansk spriaken. Det wichtagst nuubisk spriak as Nobiin. Madel-Nuubisk Birked Dongolawi Kenuzi-Dongola Berag-Nuubisk Kadaru-Ghulfan Ghulfan Kadaru Dilling Dair El Hugeirat Karko Wali Nuurd-Nubisk Nobiin Waast-Nubisk Midob Nuubisk spriaken bi Ethnologue


Nuubien (assyrisk Meluḫḫa) as en regiuun bi a Niil süüdelk faan Assuan. Diar lai det ual Könangrik faan Kusch: Uun Nuubien woort Nuubisk snaaket. Commonskategorii: Nuubien – Saamlang faan bilen of filmer Commonskategorii: Rik faan Kusch – Saamlang faan bilen of filmer


Reußenköögi es en Gimiindi ön di Krais Nuurđfriislön. Jü es en Töhopfaating fan des Köögi: Sophien-Magdalenen-Koog Desmerciereskoog Reußenkoog Louisenkoog Cecilienkoog Sönke-Nissen-Koog Commons: Reußenköögi – Saamling fan Skelter en Videos Gemiindi Reußenköögi Di Gimiindi aur di Histoorii fan di Naam "Reußenköögi" Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2021 (XLS-datei) (Widjerfeerd üüb grünjlaag faan't fulkstäälang 2011) (Halep üp Dütsk)


Uastsudaansk spriaken san en graten twiig faan a Nilo-Saharaansk spriaken Spriaken, diar det pronoomen faan't 1. persuun sg. bewaaret haa (*aka), üüb't koord orangj. Jo wurd uk nuurdelk of k-spriaken näämd. Nuubisk spriaken Tama spriaken Nyima spriaken Nera spriaken Spriaken, diar det pronoomen faan't 1. persuun sg. feranert haa (*ani), üüb't koord güül. Jo wurd uk süüdelk of n-spriaken näämd. Nilootisk spriaken Surmisk spriaken Daju spriaken (ünseeker) Jebel of Uast-Jebel spriaken Temein spriaken M. Lionel Bender: Nilo-Saharan. Uun: Bernd Heine an Derek Nurse (Hrsg.): African Languages. An introduction. Cambridge University Press, 2000, S. 43–73. Uastsudaansk spriaken bi Ethnologue


Nilootisk spriaken san en skööl spriaken uun a uastsudaansk twiig faan a Nilo-Saharaansk spriaken. Diar san son 7,5 miljuun spreegern faan nilootisk spriaken. Jodiar nilooten lewe uun Keenia (3,2 Mio), Uganda (1,8 Mio), Süüdsudaan (1,8 Mio), Tansania (300.000), at DR Kongo (100.000), Ethioopien an Eritrea. Waastnilootisk: Burun Nuer-Dinka Luo spriaken Uastnilootisk: Bari Lotuxo-Maa spriaken Teso-Turkana spriaken Süüdnilootisk: Kalendschin-spriaken Omotik Datooga Franz Rottland: Die südnilotischen Sprachen. Beschreibung, Vergleich und Rekonstruktion. Reimer, Berlin 1982. Test-Wikipedia üüb Kalendschin Nilootisk spriaken bi Ethnologue


Rear-Admiral Sir John Hindmarsh KH RN (* 1785; † 29. Jüüle 1860 uun London, Ferianigt Köningrik) wiar ofisiir bi det britisk mariin, iarst guwernöör faan South Australia (1836-1838) an onerguwernöör faan Haliglun (1840-1857). 28. Deetsember 1836 kaam Hindmarsh iin South Australia tup mä'n flote faan dön iarst britisk siidler faan't koloniii uun. At wiar de salew dai en proklamatschuun faan det nei kolonii an Hindmarsh wurd tu sin iarst guwernöör neemd. Auer hög ünstemighaiden mä öler fertreeder faan det britisk krüün uun South Australia wurd Hindmarsh 1838 weler tu London turagrepen. Tau juar lääder, uun't juar 1840, wurd hi onerguwernöör faan Haliglun. Hi hed 17 juar detheer baantje. Hi wurd faan köningin Viktoria 7. August 1851 uun a rederstant heewen.


Hyäänen [hyˈɛːnən] (Hyaenidae) san en famile faan Tetjdiarten (Mammalia) uun det order faan a Ruuwdiarten (Carnivora). Jo like Hünjer, san oober naier mä Kaater an wurd tu a Kaatoortagen (Feloidea) tääld. Diar jaft at man sjauer slacher faan. Onerfamile Hyaeninae Crocuta Crocuta crocuta Plaket Hyään Hyaena Hyaena brunnea Strunwulew Hyaena hyaena Strimelhyään Onerfamile Protelinae Proteles Proteles cristata Eerdwulew Plaket Hyään LC - least concern (ei trüüwet) Strunwulew NT - near threatened (nai bi trüüwet) Strimelhyään NT - near threatened (nai bi trüüwet) Eerdwulew LC - least concern (ei trüüwet) Commonskategorii: Hyäänen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Hyäänen


A Mangusten (Herpestidae) san en famile faan Tetjdiarten (Mammalia) uun det order faan a Ruuwdiarten (Carnivora). Diar hiar 34 slacher tu, an jo lewe uun Afrikoo, Süüdaasien an Süüdeuroopa. Atilax paludinosus, iansagst slach uun det skööl Bdeogale, 3 slacher Crossarchus, 4 slacher Cynictis penicillata, iansagst slach Dologale dybowskii, iansagst slach Galerella, 4 slacher Helogale, 2 slacher Herpestes, 10 slacher Ichneumia albicauda, iansagst slach Liberiictis kuhni, iansagst slach Mungos, 2 slacher Paracynictis selousi, iansagst slach Rhynchogale melleri, iansagst slach Eerdmenken (Suricata suricatta), iansagst slach Xenogale naso, iansagst slach Commonskategorii: Mangusten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Mangusten


A Eerdmenken (Suricata suricatta) as en tetjdiart uun det famile faan a Mangusten (Herpestidae). Hi as di iansagst slach uun det skööl Suricata. Erdmenken lewe miast uun letj sköölen faan 4 bit 9 diarten. Uun't ingelsk an uk uun ööder spriaken sai's diar meerkat tu, man uun't huuchschiisk as en Meerkatze en primaat, det as hial wat ööders. Commonskategorii: Eerdmenken – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Eerdmenken


Madagaskarruuwdiarten (Eupleridae) san en famile faan ruuwdiarten (Carnivora), diar bluas üüb Madagaskar föörkem. Diar hiar njügen slacher tu. Onerfamile Galidiinae (uk: Mungos) Galidia Galidia elegans Galidictis Galidictis fasciatus Galidictis grandidieri Mungotictis Mungotictis decemlineata Salanoia Salanoia concolor Salanoia durrelli Onerfamile Euplerinae Cryptoprocta Cryptoprocta ferox Cryptoprocta spelea (†) Eupleres Eupleres goudotii Fossa Fossa fossana Commonskategorii: Madagaskarruuwdiarten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Madagaskarruuwdiarten


Beeren (Ursidae) san en famile faan tetjdiarten (Mammalia) an hiar diar tu a ruuwdiarten (Carnivora). Diar jaft at daalang noch aacht slacher faan. Diar san noch en hiale rä ööder diarten, diar -beeren het (t.b. siabeeren), jo san oober ei alt nai mä beeren. Commonskategorii: Beeren – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Beeren


Elkoortagen (Musteloidea) san en skööl faan sjauer ruuwdiartfamilin. Jo hiar tu a Hünjoortagen (Canoidea) Wikispecies hää en artiikel tu: Elkoortagen


A Letj Panda (Ailurus fulgens) as en tetjdiart (Mammalia), an lewet uun't uastelk Himalaya an uun Süüdwaastsjiina. Hi lewet fööraal faan Bambus. Hi as di iansagst slach uun det famile Ailuridae. Faan di Letj Panda jaft at tau onerslacher: Ailurus fulgens fulgens, uun't waasten Ailurus fulgens styani, uun't uasten Commonskategorii: Letj Panda – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Letj Panda


A Sjonkdiarten (Mephitidae) san en famile faan Ruuwdiarten (Carnivora). A miasten lewe uun Ameerikoo. Mydaus, 2 slacher, uun Aasien, üüb det koord green Mephitis, 2 slacher, Nuurd- an Madelameerikoo, üüb det koord brons Spilogale, 7 slacher, Nuurd- an Madelameerikoo, üüb det koord blä Conepatus, 4 slacher, Madel- an Süüdameerikoo, üüb det koord güül Commonskategorii: Sjonkdiarten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Sjonkdiarten


Lieutenant-Colonel Sir Henry Berkeley Fitzhardinge Maxse KCMG (* 1832, Effingham Hill, Surrey, Ingelun; 10. September 1883, St. John's, Neufundland) wiar en britisk koptein uun a Krimkrich (1853-1856), onerguwernöör an guwernöör faan Haliglun (1863-1881) an guwernöör faan Neufundland (1881-1883). Maxse wurd 1832 uun Effingham Hill, Surrey, Ingelun bäären. Hi wiar dring faan James Maxse (1792-1864) an Caroline FitzHardinge Berkeley (1802-1886). Hi broocht sin ääder juaren uun't armee an wurd 1854 koptein. Hi wurd uun a Slacht faan Balaklawa uun de Krimkrich ferwundet. 1859 befreid hi Auguste von Rudloff († 1915). 1863 wurd Maxse onerguwernöör faan Haliglun an uun det naist juar guwernöör. Maxse an sin wüf hör jongen, Ernest George Berkeley Maxse (1863-1943), Craven FitzHardinge Alexander Maxse (1865-1926) an Reginald Edgar Maxse (1869-1945), wurd uun't tidj bäären, dat hi onerguwernöör an guwernöör faan Haliglun wiar. Hi wurd 1881 tu a guwernöör faan Neufundland neemd, huar hi tu san duas lewet. Gouvernuer-Maxse-Straße Struatennööm üüb Haliglun


Arthur Cecil Stuart Barkly (* 1843; † 27. September 1890, Stapleton Park bi Pontefract, West Yorkshire, Ferianigt Köningrik) wiar rachter, onerguwernöör faan dön Falkland Eilunen (1886-1887) an letst britisk guwernöör faan Haliglun (1888-1890).


Sir John Terence Nicholls O’Brien (* 23. April 1830 üüb Guernsey, Kanooleilunen; † 23. Febrewoore 1903 uun London, Ingelun) wiar britisk guwernöör faan Haliglun (1881-1888) an guwernöör faan Neufundland (1888-1895). Iindreeg uun det Kanaadisk Natschunaal Biografii


Corbet James d'Auvergne (* 1765, Saint Helier, Jersey, Kanooleilunen; † 1825) wiar en britisk matruus (First Lieutenant faan't skap Majestic) an onerguwernöör faan Haliglun (1807-1814). San bruler Philippe d'Auvergne wiar de Hertooch faan Bouillon. Hi wiar uk en bekäänden faan ingels skriiwer Jane Austen.


1596 wiar det seeks-an-neegentigst juar faan det 16. juarhunert. 31. Marts: René Descartes, fraansöösk filosoof († 1650)


1660 wiar det söstigst juar faan det 17. juarhunert. 13. Febrewoore: Kaarl XI. wurd köning faan Sweeden uun't ääler faan fiiw juaren. 29. Mei: Köning Kaarl II. wurd de facto köning faan Ingelun. 28. Marts: Köning Georg I., kurfürst faan Hannover an köning faan det Ferianigt Köningrik († [[1727]) 16. April: Hans Sloane, ingels museeumsmaan († 1753) 02. Mei: Alessandro Scarlatti, italjeens komponist († 1725) 04. Deetsember: André Campra, fraansöösk komponist († 1744) 06. August: Diego Velázquez, spoonsk konstmooler (* 1599)


A Letj Beeren (Procyonidae) san en famile faan tetjdiarten (Mammalia) an hiar diar tu a ruuwdiarten (Carnivora). Jo lewe uun Ameerikoo. Letj Beeren haa oober mä echt Beeren ei föl tu dun. Onerfamile Potosinae Bassaricyon, 4 slacher Potos, 1 slach: Potos flavus Onerfamile Procyoninae Bassariscus, 2 slacher Procyon, 2(3) slacher Nasua, 2(3) slacher Nasuella, 2(1) slacher Commonskategorii: Letj Beeren – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Letj Beeren


1661 wiar det ian-an-söstigst juar faan det 17. juarhunert.


1662 wiar det tau-an-söstigst juar faan det 17. juarhunert.


1663 wiar det trii-an-söstigst juar faan det 17. juarhunert.


1664 wiar det fjauer-an-söstigst juar faan det 17. juarhunert.


1660 wiar det fiiw-an-söstigst juar faan det 17. juarhunert. 04. Marts: De Naist Ingels-Holuns Siakrich begand. 05. Jüüle: Twesken Bremen an Hamborig wurd en postkurs iinrachtet. 05. Oktuuber: At Uniwersiteet faan Kiel wurd grünjlaanjen. Deetsember: Nikolaus Bruhns, komponist († 1697)


1666 wiar det seeks-an-söstigst juar faan det 17. juarhunert. 02.-07. September: De Grat Brand faan London maaget fjauer füftel faan't steed tunant. 19. Deetsember: At Uniwersiteet faan Lund uun Sweeden wurd grünjlaanjen. Ünbekäänd dootem Det Nordfriesische Chronik faan Anton Heimreich wurd ütjden. Ünbekäänd Dootem Gysbert Japiks, waastfresk skriiwer (* 1603)


1667 wiar det sööwen-an-söstigst juar faan det 17. juarhunert. 18. Oktuuber: Basilides, keiser faan Ethioopien (* 1603)


1668 wiar det aacht-an-söstigst juar faan det 17. juarhunert.


1669 wiar det njüügen-an-söstigst juar faan det 17. juarhunert. 29. Mei: De letst Hansedai uun Lübeck. 04. Oktuuber: Rembrandt van Rijn, holuns konstmooler (* 1606)


Euraasisk Daksen (Meles) san en skööl faan ruuwdiarten (Carnivora) an hiar tu a Elkoortagen (Musteloidea). Europeesk Daks (M. meles) Asiaatisk Daks (M. leucurus) Japoonsk Daks (M. anakuma) Transkaukaasisk Daks (M. canescens) Commonskategorii: Euraasisk Daksen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Euraasisk Daksen Salwerdaks (Taxidea taxus)


A Euraasisk Faskotern (Lutra) san en skööl faan Ruuwdiarten (Carnivora) uun det famile faan a Huarmer an Elken (Mustelidae). Diar jaft'at man trii slacher faan. Euraasisk Faskoter (Lutra lutra) († 2012) Japoonsk Faskoter (Lutra nippon) Hiarnöösoter (Lutra sumatrana) Commonskategorii: Faskotern – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Faskotern


At Salwerdaks (Taxidea taxus) as en slach faan Ruuwdiarten (Carnivora) an lewet uun Nuurdameerikoo. At salwerdaks liket Euraasisk Daksen (Meles), as diar oober ei alt nai mä. Commonskategorii: Salwerdaks – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Salwerdaks


A Polaarfoos of uk Isfoos (Vulpes lagopus of Alopex lagopus) as en foos faan det skööl Vulpes an lewet trinjam a nuurdpuul. Wonterskan Auergungskan Somerskan Commonskategorii: Polaarfoos – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Polaarfoos


Frederik III. (* 18. Marts 1609 uun Haderslevhus, Haderslev; † 9. Febrewoore 1670 uun Kopenhuuwen Sloot, Kopenhuuwen) wiar köning faan Denemark an Noorweegen faan 6. Jüüle 1648 ap tu san duas. Hi wiar de aachst köning faan’t Hüs faan Oldenborig. Hi wiar dring faan köning Christian IV. an Anna Catherine faan Brandenborig.


Christian V. (* 15. April 1646 uun Duborg Sloot uun Flensborig; † 25. August 1699 uun Kopenhuuwen Sloot) wiar köning faan Denemark an Noorweegen faan 9. Febrewoore 1670 ap tu san duas. Hi wurd de njüügenst köning faan’t Hüs faan Oldenborig. Hi wiar dring faan köning Frederik III. an Sophie Amalie faan Braunschweig-Lüneburg. Hi befreid de 25. Jüüne 1667 uun Nykøbing Charlotte Amalie von Hessen-Kassel. Oner Christian V. as det hiale köningrik fermeeden an uun a Markböger apskrewen wurden. Det werk wiar 1688 klaar. Commonskategorii: Christian V. – Saamlang faan bilen of filmer Liber Census Daniae


Frederik IV. (* 11. Oktuuber 1671 uun Kopenhuuwen Sloot; † 12. Oktuuber 1730 uun Odense Sloot) wiar köning faan Denemark an Noorweegen faan 25. August 1699 ap tu san duas. Hi wiar de tjiinst köning faan’t Hüs faan Oldenborig. Hi wiar dring faan köning Christian V. an Charlotte Amalie faan Hessen-Kassel. At Belaagering faan Taning (1700).


Christian VI. (* 30. Nofember 1699 uun Kopenhuuwen Sloot; † 6. August 1746 uun Hirschholm Sloot) wiar köning faan Denemark an Noorweegen, hertooch faan Sleeswich an Holstian an graaf faan Oldenborig an Delmenhorst faan 12. Oktuuber 1730 ap tu san duas. Hi wiar de elwenst köning faan’t Hüs faan Oldenborig. Hi wiar dring faan köning Frederik IV. an Louise faan Mecklenborig-Güstrow. At steed Christiansted uun dön Ameerikoons Jongfoomen Eilunen (iar dön Deensk-Waastindien) as efter ham neemd.


Frederik V. (* 31. Marts 1723 uun Kopenhuuwen Sloot; † 14. Janewoore 1766 uun Christiansborg Sloot, Kopenhuuwen) wiar köning faan Denemark an Noorweegen, hertooch faan Sleeswich an Holstian an graaf faan Oldenborig an Delmenhorst faan 6. August 1746 ap tu san duas. Hi wiar de twaalewst köning faan’t Hüs faan Oldenborig. Hi wiar dring faan Christian VI. an Sophie Magdalene faan Brandenborig-Kulmbach. At steed Frederiksted uun dön Ameerikoons Jongfoomen Eilunen (iar dön Deensk-Waastindien) as efter ham neemd.


Christian VII. (* 29. Janewoore 1749 uun Christiansborg Sloot, Kopenhuuwen; † 13. Marts 1808 uun Rendsborg) wiar köning faan Denemark an Noorweegen an hertooch faan Sleeswich an Holstian faan 14. Janewoore 1766 ap tu san duas. Hi wiar de tretanjst köning faan’t Hüs faan Oldenborig. Hi wiar dring faan köning Frederik V. an Louise faan Gratbritanien.


Frederick VIII. (* 3. Jüüne 1843 uun Det Gule Palæ, Kopenhuuwen; 14. Mei 1912, Jungfernstieg, Hamborig) war köning faan Denemark faan 29. Janewoore 1906 ap tu san duas. Hi wiar dring faan köning Christian IX. an Louise faan Hesse-Kassel.


Christian IX. (* 8. April 1818, Gottorp Sloot; † 29. Janewoore 1906, Amalienborg Sloot) wiar köning faan Denemark faan 15. Nofember 1863 ap tu san duas an hertooch faan Sleeswich an Holstian ap tu 12. Nofember 1864. Hi wiar dring faan Friedrich Wilhelm, Hertooch faan Sleeswich-Holstian-Sonderborig-Glücksborig an Prinsesin Louise Caroline faan Hesse-Kassel.


Frederik VII. (* 6. Oktuuber 1808 uun Amalienborg Sloot, Kopenhuuwen; † 15. Nofember 1863 uun Glücksborig Sloot, Glücksborig) wiar köning faan Denemark an hertooch faan Sleeswich an Holstian faan 20. Janewoore 1848 ap tu san duas. Hi wiar de seekstanjst köning faan’t Hüs faan Oldenborig. Hi wiar dring faan Christian VIII. an Charlotte Frederike faan Mecklenborig-Schwerin.


Christian VIII. (* 18. September 1786 uun Christiansborg Sloot, Kopenhuuwen; † 20. Janewoore 1848 uun Amalienborg Sloot, Kopenhuuwen) wiar köning faan Denemark an hertooch faan Sleeswich an Holstian faan 3. Deetsember 1839 ap tu san duas. Hi wiar de füftanjst köning faan’t Hüs faan Oldenborig. Hi wiar uk köning faan Noorweegen faan Mei ap tu Oktuuber 1814. Hi wiar dring faan arewprins Frederik an Sophie Frederike faan Mecklenborig-Schwerin an en enkel faan köning Frederik V..


Frederik VI. (* 28. Janewoore 1768 uun Christiansborg Sloot, Kopenhuuwen; † 3. Deetsember 1839 uun Amalienborg Sloot, Kopenhuuwen) wiar köning faan Denemark an hertooch faan Sleeswich an Holstian faan 13. Marts 1808 ap tu san duas an köning faan Noorweegen ap tu 7. Febrewoore 1814. Hi wiar uk regent faan 14. April 1784, widjert san aatj Christian VII. kraank wiar. Hi wiar de fjauertanjst köning faan’t Hüs faan Oldenborig. Hi wiar dring faan Christian VII. an Caroline Mathilde faan Gratbritanien.


Frederik II. (* 1. Jüüle 1534 uun Haderslevhus, Haderslev; † 4. April 1588 uun Antvorskov Klooster, nai bi Slagelse) wiar köning faan Denemark an Noorweegen faan 1. Janewoore 1559 ap tu san duas. Hi wiar de seekst köning faan’t Hüs faan Oldenborig. Hi wiar dring faan Christian III. an Dorothea faan Saksen-Lauenborig.


Noordströön as en gemiinde aw dåt (huulew-)ailönj Noordströön önj e kris Nordfraschlönj. Andreas Busch Ludwig Ingwer Nommensen Anton Heimreich Dikwäi aw Noordströön Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2021 (XLS-datei) (Widjerfeerd üüb grünjlaag faan't fulkstäälang 2011) (Heelp aw tjüsch) Latj Moos Elisabeth-Sophien-Kuuch Noordströön Noordströön (gemiinde) önjt Nordfriesland Datenbank foont NFI


Christian IV. (* 12. April 1577 uun Frederiksborg Sloot; † 28. Febrewoore 1648 uun Rosenborg Sloot) wiar köning faan Denemark an Noorweegen faan 4. April 1588 ap tu san duas. Hi wiar de sööwenst köning faan’t Hüs faan Oldenborig. Hi wiar dring faan Frederik II. an Sophie faan Mecklenborig. Glückstadt


Ünbekäänd Dootem At steed Haderslev fing det Sleeswichisk Steedrocht faan hertooch Waldemar IV..


08. April: Det Flensborig Disputatschuun wiar uun't Fransiskanerklooster Flensburg, diar at iinfeering faan't Reformatschuun uun Denemark an Sleeswich-Holstian tu't fulig hed.


Karl XIV. Johan (üüs Jean Bernadotte bäären; * 26. Janewoore 1763, Pau, Frankrik; † 8. Marts 1844, Stockholm Sloot, Stockholm) wiar köning faan Sweeden an Noorweegen (üüs Kaarl III.) faan 5. Febrewoore 1818 ap tu san duas. Hi wiar dring faan Jean Henri Bernadotte an Jeanne de Saint-Vincent.


Oscar I. (üüs Joseph François Oscar Bernadotte bäären; 4. Jüüle 1799 uun Paris, Frankrik; † 8. Jüüle 1859 uun Stockholm Sloot, Stockholm) wiar köning faan Sweeden an Noorweegen faan 8. Marts 1844 ap tu san duas. Hi wiar dring faan Karl XIV. Johan an Désirée Clary.


Greenlun Greenlun (üüb Greenluns: Kalaallit Nunaat [kalaːɬit nunaːt], üüb Deensk: Grønland [ˈgʀœnlanʔ]) as det gratst eilun faan a eerd. At eilun hiart efter a geografii tu Nuurd-Ameerika an as poliitisk en dial faan't köningrik Denemark. Det hee 55.860 lidj (2017). At hoodsteed faan't eilun as Nuuk. Greenlun leit twesken 83°40' an 59°44' faan a nuurd tu a süüd an 73°10' an 11°19' faan waast tu a uast. De huuchst ponkt faan't eilun as Gunnbjørn Fjeld (3694 m). Öler berger san Mont Forel (3391 m) an Ejnar Mikkelsen Fjeld (3325 m). At eilun as seekssis grater üüs Tjiisklun. Uun a nuurd leit det Arktisk Sia, uun a uast lei det Greenlun Sia, det Denemarkstruat an det Atlantisk Ootseaan, uun a süüd leit det Labrador Sia an uun a waast lei det Davis-Struat, det Baffin-Bocht an det Nares Struat. Tu a nuurd an waast leit Kanada, tu a uast Svalbard (wat dial faan Noorweegen as) an tu a süüduast Islun. 84% faan't eilun as mä is bedobet. Det gratst eilun faan Greenlun (bit üüb't feestlun) as Disko Eilun. Dön tjiin gratst steeden uun Greenlun san: Greenlun hee sant 1. Janewoore 2018 fiiw komuunen. At eilun hee uk tau regiuunen, wat nian gemeenden


Det Kujalleq Komuun as ian faan dön fiiw komuunen faan Greenlun. At komuun leit uun a süüd faan’t lun. Uun a nuurd leit det Sermersooq Komuun. Det hee 6692 lidj (2017). At hoodsteed faan’t komuun as Qaqortoq. De huuchst berig uun't komuun as de Paatusoq Berig, wat 2488 m huuch as an uun a nuurdwaast leit. Eilunen: Nunarsuit, Qaarsuarsuk, Tuttutooq, Sermersooq, Itilleq an Kristian IV. Eilun. Steeden uun det Kujalleq Komuun: Taarpen uun det Kujalleq Komuun: At komuun hee trii distrikten: A bürgermääster faan't komuun sant 2017 as Kiista P. Isaksen. Iar bürgermäästern wiar: Simon Simonsen (2009–2013) an Jørgen Wæver Johansen (2013–2017). At komuun wurd 1. Janewoore 2009 grünjlaanjen. Websidj faan det Kujalleq Komuun (üüb Deensk an Greenluns) citypopulation.de Greenland, citypopulation.de