At Bütjluns Amt as ian faan 14 ministeerien uun Sjiisklun. Hat sat uun Berlin an hää en bütjensteed uun Bonn. Hat as det hood faan a Bütjluns Siinst an tustendag för't sjiisk Bütjen- an Euroopapolitiik. Tu a Bütjluns Siinst hiar tu tidj 227 fertreedangen uun ööder lunen mä ambasadöören an konsuuln. Commonskategorii: Bütjluns Amt – Saamlang faan bilen of filmer Wääbsteed faan't Bütjluns Amt


Det Dakar Regiuun (üüb Fraansöösk: La Région de Dakar [da.kaʁ], üüb Wolof: Diiwaanu Ndakaaru) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Seenegal. At regiuun leit uun a waast faan't lun. Uun a nuurd, süüd an waast leit a Atlantik an uun a uast det Thiès Regiuun. Det hee 3.137.196 lidj (2013). At hoodsteed as Dakar. De waastermiast ponkt uun Aafrika, Cap Vert, leit uun a waast faan't regiuun. At regiuun hee fjauer departmenten: Det letst folksteeling uun Seenegal wiar de 19. Nofember 2013. Efter a resultooten: At regiuun hed 3.137.196 lidj. 1.579.020 faan a lidj wiar karmen. 1.558.176 faan a lidj wiar wüfhööd. 3.026.316 diarfaan lewet uun a steed. 110.880 diarfaan lewet üüb't lun. At regiuun faan nü wurd de 10. September 2008 grünjlaanjen. At regiaring faan't regiuun ferwaltet at apwaaksen faan't wiartskap, a ferkiar, at skül faan a amwäält uun't regiuun. Senegal: Administrative Division, www.citypopulation.de Senegal: Administrative Division, citypopulation.de Dakar: Region in Senegal, citypopulation.de Senegal Data Portal: Dakar, opendataforafrica.org. Archiwiaret faan det originool di 24. Jüüne 2021. Ufrepen di 25. Janewoore 2021. Ministre de L'Interieur: Décret n° 2008-1025 du 10 septembre 2008, Republique du Senegal Primature Secretariat General du Gouvernement, Journal Officiel.. Archiwiaret faan det originool di 9. Jüüne


Falun [ˈfɑ̂ːlɵn] as e hoodstää foon e prowins Dalarna, Sweeden. Jü stää heet 40.663 inboogere (2019). E stää as uk e hoodstää foon ju Falun Komuun. Falun as gödj kånd for har miinen, weer koower oufbäged wörden as. Ma dåt koower as uk fårw mååget wörden, dåt Falun-rüüdj, wat uk as Sweeden-rüüdj kånd as. Falunrüüdj hüs önj Sweeden Finlun Hamina (Finlönj) Norweegen Røros (Norweegen) Denemark Vordingborg (Dånmark) Sjiisklun Gütersloh (Tjüschlönj) Poolen Grudziądz (Poolen) Commons: Falun – Soomling foon bile än filme Falun kommun Sweden: Major Localities, citypopulation.de


Koord mä aal a koordinaaten: OSM Di List fan di Snöfelstiiner ön Hüsem weeget di Snöfelstiiner, diar eeđer di Taachten fan di Könstler Gunter Demnig ön Hüsem forlair uuren sen. Aur di Snöfelstiiner skel om di Mensken taacht uur, dānen bi di Nationalsozialismus jaaget, meshanelt en ombraacht uuren sen. Commons: Snöfelstiiner ön Hüsem – Saamling fan Skelter en Videos stolpersteine.eu Snöfelstiiner ön Sleeswig-Holstiin


Wolof [wɔlɔf] (üüb fransöösk uk Ouolof, üüb ingelsk uk Wollof) as det spriak faan a Wolof uun di nuurdlek twiig faan a Atlantisk spriaken. Hat as nai mä Fuula an Serer-Sine. Wolof woort fööraal uun Senegal snaaket. Diar san't amanbi 80 % faan a minsken. Man uk uun Gambia an Mauretaanien san bedüüden taalen faan spreegern. Wikipedia üüb Wolof


A Seenegal as en 1.086 kilomeeter lungen struum uun Waastafrikoo. Di struum maaget tu en graten dial det grens tesken Seenegal an Mauretaanien ütj. A Seenegal namt sin weeder fööraal uun a troopisk regiuunen (blä) faan Maali an Guinea ap. Do ferlääpt hi efter nuurdwaasten troch hualewwüüsten (güül) an wüüsten (ruad). Saner a Seenegal wiar diar knaap leewent mögelk. Diaram lewe a minsken diar föraal bi a ääger faan di struum. Naibi Saint-Louis uun Seenegal Struumhuuwen uun Kaédi, Mauretaanien Brag bi Kayes uun Maali. Commonskategorii: Seenegal Struum – Saamlang faan bilen of filmer GRDC - Der Senegal in Dagana Governance at the Basin Level: Senegal and Niger Rivers Monthly Water Map n°3 (2016)


At list faan ISO 3166-2-Codes för Gambia wiset di code för gambischen Region. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Gambia GM), di ööder as di code för die Region (zuvor Division). Nian feranerang faan di code sant 1998. Für Gambia bestehen diese Codes aus je einem Buchstaben. ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden. Verzeichnis der Staatennamen für den amtlichen Gebrauch in der Bundesrepublik Deutschland, Stand: 2. Januar 2014 (PDF; 53,2 kB), abgerufen am 11. Oktober 2015 Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk)


A Gambia (Ba Dimma, uk ianfach Fura ‚struum‘) as en 1.120 km lungen struum uun Waastafrikoo. Di stoot Gambia as näämd efter di struum. Sin weeder feit di struum fööraal ütj a troopisk berger uun Guinea an faan Uast-Seenegal. Bi a Niokolo-Koba Natjunaalpark Satelitenbil Faskerbuat bi Janjanbureh Island Commonskategorii: Gambia Struum – Saamlang faan bilen of filmer Gouloumbo bi Geonames


Trollhättan as en stää önj jü prowins Västra Götaland, Sweeden. Jü stää heet 46 457 inboogere (2010). Dåt as e hoodstää foon jü Trollhättan Komuun. Commons: Trollhättan – Soomling foon bile än filme Trollhättan kommun


Det Waalo Köningrik wiar faan det 13. juarhunert tu det 19. juarhunert en köningrik uun a waast faan Aafrika, uun't nuurdwaastelk Seenegal faan nü. Det lai bi de oner Seenegal Struum, twesken de Guiers-Sia an a Atlantik. Uun a nuurd wiar Mauretaanien, det rik faan a Mauren, uun a uast det Fula Köningrik, uun a süüduast det Jolof Köningrik an uun a süüdwaast det Kayor Köningrik. A köninger an köninginen faan't rik hed a tiitel brak. At köningrik wurd amanbi 1275 grünjlaanjen. Ndiadiane Ndiaye, en maan faan Waalo, wurd amanbi 1350 at grünjleier faan't Jolof Rik. Waalo wurd do en wasalrik faan't rik, man wurd weler uun det 16. juarhunert suwereen, üüs at rik iin uun hög köningriken ütjenöler fool. Uun det 19. juarhunert streed a Fransuusen jin det letst köningin Ndaté Yalla (1810-1860) an woon de 24. Febrewoore, 1855 a Slacht bi Dioubouldou, nai bi de Guiers-Sia. Efter a slacht wurd at köningrik en fraansöösk kolonii. Commons: Waalo Köningrik – Saamling faan biljen of filmer Seenegambisk Spriiken


A Guiers-Sia (fransöösk Lac de Guiers) as di gratst sia uun Seenegal. Hi leit uun't nuurdwaasten faan't lun an as auer en kanool mä di Seenegal Struum ferbünjen. Di sia hää en grat bedüüdang, auer hi det hoodstääd Dakar mä weeder fersuragt. Commonskategorii: Guiers-Sia – Saamlang faan bilen of filmer


Skövde as en stää önj jü prowins Västra Götaland, Sweeden. Jü stää heet 34 466 inboogere (2010). Dåt as e hoodstää foon jü Skövde Komuun. Commons: Skövde – Soomling foon bile än filme Skövde kommun


Det Jolof Rik (uk det Wolof Rik) wiar en rik uun a waast faan Aafrika, wat uun a waast faan de Seenegal faan nü lai, twesken de Seenegal Struum an de Gambia Struum. Det wurd amanbi 1350 üüs en wasalrik faan det Maali Rik grünjlaanjen. A keiser faan't rik hed a tiitel burba. Det bested ütj fjauer wasalriken: Det Waalo Köningrik, diarfaan at grünjleier faan't rik, Ndiadiane Ndiaye, kaam. Det Kayor Köningrik (faan 1549) Det Siné Köningrik Det Saloum Köningrik Ian faan a wasalriken, Kayor, wurd 1549 suwereen an streed jin't Jolof Rik. Kayor woon 1549 a Slacht bi Danki jin't Rik an de letst keiser Leele Fuli Fak wurd ambroocht. Jolof fool diarefter iin uun suwereen köningriken ütjenöler. At auerbliiwsel faan't rik wurd at Jolof Köningrik, wat tu 1875 wooret.


Det Bjelovar-Bilogora Graafskap (üüb Kroaatisk: Bjelovarsko-bilogorska županija) as ian faan a Graafskapen uun Kroaasien. At graafskap leit uun a uast faan det Madelkroaasien Regiuun. Det hee 105.554 lidj (2019). At hoodsteed faan't graafskap as Bjelovar. Croatia: Counties and Major Cities, citypopulation.de


Det Brod-Posavina Graafskap (üüb Kroaatisk: Brodsko-posavska županija) as ian faan a Graafskapen uun Kroaasien. At graafskap leit uun a süüd faan det Slawoonien Regiuun. Det hee 136.429 lidj (2019). At hoodsteed faan't graafskap as Slavonski Brod. Croatia: Counties and Major Cities, citypopulation.de


Trelleborg as en stää önj jü prowins Skåne, Swärik. Jü stää heet 30.760 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Trelleborg Komuun. E Europastroote 6 låpt foon Trelleborg tu Kirkenes önj Norweegen. Commons: Trelleborg – Soomling foon bile än filme Sweden: Skåne, citypopulation.de


Ambatondrazaka [amˌbatuɳɖʐaˈzakə̥] as en steed uun de aafrikoons stoot Madagaskar. At steed leit uun a uast faan't lun. Det hee 47.955 lidj (2018). Det as at hoodsteed faan det Alaotra-Mangoro Regiuun. Madagascar: Cities and Urban Communes, citypopulation.de


Ambositra [amˈbusʲʈʂə̥] as en steed uun de aafrikoons stoot Madagaskar. At steed leit uun a maden faan't lun. Det hee 41.889 lidj (2018). Det as at hoodsteed faan det Amoron'i Mania Regiuun. Madagascar: Cities and Urban Communes, citypopulation.de


Det Analamanga Regiuun as ian faan dön tau-an-twuntig regiuunen uun Madagaskar. At regiuun leit uun a maden faan't lun. Det hee 3.618.128 lidj (2018). At hoodsteed faan’t regiuun as Antananarivo. Ambohidratrimo Anjozorobe Ankazobe Antananarivo Manjakandriana At regiuun hee aacht distrikten: Madagascar: Administrative Division, citypopulation.de Madagascar: Administrative Division, citypopulation.de


Det Analanjirofo Regiuun as ian faan dön tau-an-twuntig regiuunen uun Madagaskar. At regiuun leit uun a nuurduast faan't lun. Det hee 1.152.345 lidj (2018). At hoodsteed faan’t regiuun as Fenoarivo Atsinanana. Ambodifototra Fenoarivo Atsinanana Mananara Avaratra Maroantsetra Vavatenina At regiuun hee seeks distrikten. Madagascar: Administrative Division, citypopulation.de Madagascar: Administrative Division, citypopulation.de


Det Androy Regiuun as ian faan dön tau-an-twuntig regiuunen uun Madagaskar. At regiuun leit uun a süüd faan't lun. Det hee 903.376 lidj (2018) . At hoodsteed faan’t regiuun as Ambovombe. Ambovombe Morafeno Bekily At regiuun hee fjauer distrikten. Madagascar: Administrative Division, citypopulation.de Madagascar: Administrative Division, citypopulation.de


Det Anosy Regiuun as ian faan dön tau-an-twuntig regiuunen uun Madagaskar. At regiuun leit uun a süüd faan't lun. Det hee 809.313 lidj (2018) . At hoodsteed faan’t regiuun as Taolagnaro. Amboasary Betroka Taolagnaro At regiuun hee trii distrikten. Madagascar: Administrative Division, citypopulation.de Madagascar: Administrative Division, citypopulation.de


Det Atsimo-Andrefana Regiuun as ian faan dön tau-an-twuntig regiuunen uun Madagaskar. At regiuun leit uun a süüd-waast faan't lun. Det hee 1.799.088 lidj (2018) . At hoodsteed faan’t regiuun as Toliara. Ampanihy Betioky Morombe Toliara At regiuun hee njüügen distrikten. Madagascar: Administrative Division, citypopulation.de Madagascar: Administrative Division, citypopulation.de


Det Atsimo-Atsinanana Regiuun as ian faan dön tau-an-twuntig regiuunen uun Madagaskar. At regiuun leit uun a süüduast faan't lun. Det hee 1.026.674 lidj (2018) . At hoodsteed faan’t regiuun as Farafangana. Farafangana Vangaindrano At regiuun hee fiiw distrikten. Madagascar: Administrative Division, citypopulation.de Madagascar: Administrative Division, citypopulation.de


Det Atsinanana Regiuun as ian faan dön tau-an-twuntig regiuunen uun Madagaskar. At regiuun leit uun a uast faan't lun. Det hee 1.484.403 lidj (2018). At hoodsteed faan’t regiuun as Toamasina. Mahanoro Toamasina Vatomandry Vohibinany At regiuun hee sööwen distrikten. Madagascar: Administrative Division, citypopulation.de Madagascar: Administrative Division, citypopulation.de


Piteå as en stää önj jü prowins Norrbotten, Sweeden. Jü stää heet 22 913 inboogere (2010). Dåt as e hoodstää foon jü Piteå Komuun. Commons: Piteå – Soomling foon bile än filme Piteå kommun


Det Betsiboka Regiuun (üüb Malagasy: Faritra Betsiboka, üüb Fraansöösk: la région de Betsiboka) as ian faan dön tau-an-twuntig regiuunen uun Madagaskar. At regiuun leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 394.561 lidj (2018). At hoodsteed faan’t regiuun as Maevatanana. Maevatanana Tsaratanana At regiuun hee trii distrikten. Madagascar: Administrative Division, citypopulation.de Madagascar: Administrative Division, citypopulation.de


fpd3 A Maromokotro as mä en hööchde faan 2.876 meetern di huuchst berag faan Madagaskar. Hi leit uun't Tsaratanana-Masiif, diar tu en graten dial faan wulkaanen apbaud as, uun't nuurden faan't lun. geonames.org


f A Andranofito as mä en hööchde faan 1.752 meetern di naisthuuchst berag faan Madagaskar. Hi leit uun a maden faan't lun. geonames.org


f A Vohimanga as mä en hööchde faan 1.038 meetern di sjuardhuuchst berag faan Madagaskar. Hi leit uun a süüd faan't lun. geonames.org


A Alaotra-Sia as di gratst sia uun Madagaskar. Hi leit üüb en hööchde faan 750 m uun't Alaotra-Mangoro regiuun. Di nööm Alaotra ment sia. Di sia as 220 km² grat; uun a rintidj wääkst hi uun tu 350 km². Uun't madel as hi man 2 meeter jip. A Ambato struum lääpt diar iin an üs Maningory struum lääpt hi diar weder ütj, iar hi iinuun a Indisk Oosean lääpt. geonames.org (Alaotra-Sia) geonames.org (Maningory)


Enköping as en stää önj jü prowins Uppsala, Sweeden. Jü stää heet 24.493 inboogere (2019). Commons: Enköping – Soomling foon bile än filme Enköping kommun Sweden: Major Localities, citypopulation.de


Harriet Quimby (* 11. Mei 1875 bi Coldwater, Michigan; † 1. Jüüle 1912 bi Boston, Massachusetts) as det iarst bedüüden US-ameerikoons wüfpiloot. Hat wiar det iarst wüf, diar 16. April 1912 alian auer de Ingels Kanool floog. Harriet Quimby kaam faan en familje faan büüren uun Michigan; auer hör jongensjuaren as bluat letjet käänd. Sant 1897 lewet hat uun San Francisco, am teaaterspeler tu wurden, man werket hat do üüs jurnalist. Üüs hat 27 juar ual wiar ging hat tu New York City, am en hör karieer üüs jurnalist widjer tu saaten an skreew do reegelmiatig för't tidjskraft Leslie's. Hat loket uk as footo- an raisreporter an maaget raisen tu Kuuba, Euroopa, Egypten an Meksiko. Uun't juar 1906 foon hat bi'n reportaasch auer det Vanderbilt-reenboon hör hatj för gau faartjüchen an keeft salew en waanj. Hör intrese för't fliigerei wurd uun a Oktuuber 1910 wreeknet: hat beschükt en fluugweedbewerew uun Belmont Park an liard en populeer fliiger an fluugliarer, John Moisant, keenen. Hat naam mä Moisant an san bruler Alfred Moisant fluugstünjen. Tu das tidj naam a breler Wright nian wüfen üüs fluugskuullidj uun. Uk wan John Moisant kurt diarüüb ufstört an am't leewent kaam, saat Quimby at onerracht widjer.


Coldwater as en stääd uun a Ferianagt Stooten uun di bundesstoot Michigan. Sjiisklun Soltau uun Niidersaksen, Sjiisklun; sant 1971 Harriet Quimby Commonskategorii: Coldwater – Saamlang faan bilen of filmer


Lidköping as en stää önj jü prowins Västra Götaland, Sweeden bai e Vänern siie. Jü stää heet 27.841 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Lidköping Komuun. Sweden: Västra Götaland, citypopulation.de Commons: Lidköping – Soomling foon bile än filme Lidköping kommun


Burbank as en gratstääd uun't Los Angeles County uun a US bundesstoot Kalifornien mä gud 100.000 iinwenern. Efter süüdwaasten tu lei a Santa Monica Mountains. Spoonien Paterna, Spoonien Korea Sud Incheon, Süüdkorea Jaapan Ōta, Jaapan Sweeden Solna, Sweeden Botsuana Gaborone, Botswaana Commonskategorii: Burbank (Los Angeles County) – Saamlang faan bilen of filmer


Quincy [ˈkwɪnzi] as en US-Amerikoonsk stääd uun Nei-Ingelun uun di bundesstoot Massachusetts naibi Boston. Hat as det City of the Presidents, auer diar tau US-presidenten faan kaam: John Adams (1797 bit 1801) an san dring John Quincy Adams (1825 bit 1829). Commonskategorii: Quincy (Massachusetts) – Saamlang faan bilen of filmer


Det Boeny Regiuun as ian faan dön tau-an-twuntig regiuunen uun Madagaskar. At regiuun leit uun a nuurdwaast faan't lun. Det hee 931.171 lidj (2018) . At hoodsteed faan’t regiuun as Mahajanga. At regiuun hee seeks distrikten. Madagascar: Administrative Division, citypopulation.de Madagascar: Administrative Division, citypopulation.de


Det Bongolava Regiuun as ian faan dön tau-an-twuntig regiuunen uun Madagaskar. At regiuun leit uun a maden faan't lun. Det hee 674.474 lidj (2018) . At hoodsteed faan’t regiuun as Tsiroanomandidy. At regiuun hee tau distrikten. Madagascar: Administrative Division, citypopulation.de Madagascar: Administrative Division, citypopulation.de


Det Diana Regiuun (üüb Malagasy: Faritra Diana, üüb Fraansöösk: la Région Diana) as ian faan dön tau-an-twuntig regiuunen uun Madagaskar. At regiuun leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 889.736 lidj (2018) . At hoodsteed faan’t regiuun as Antsiranana. At regiuun hee fiiw distrikten. Madagascar: Administrative Division, citypopulation.de Madagascar: Administrative Division, citypopulation.de


Det Ihorombe Regiuun (üüb Malagasy: Faritra Ihorombe, üüb Fraansöösk: la région d'Ihorombe) as ian faan dön tau-an-twuntig regiuunen uun Madagaskar. At regiuun leit uun a süüd faan't lun. Det hee 418.520 lidj (2018) . At hoodsteed faan’t regiuun as Ihosy. At regiuun hee trii distrikten. Madagascar: Administrative Division, citypopulation.de Madagascar: Administrative Division, citypopulation.de


Det Itasy Regiuun as ian faan dön tau-an-twuntig regiuunen uun Madagaskar. At regiuun leit uun a maden faan't lun. Det hee 897.962 lidj (2018) . At hoodsteed faan’t regiuun as Miarinarivo. Miarinarivo Imerintsiatosika At regiuun hee trii distrikten. Madagascar: Administrative Division, citypopulation.de Madagascar: Administrative Division, citypopulation.de


Hudiksvall as en stää önj jü prowins Gävleborg, Sweeden. Jü stää heet 16.569 inboogere (2019). Dåt as e hoodstää foon jü Hudiksvall Komuun. Commons: Hudiksvall – Soomling foon bile än filme Hudiksvall kommun Sweden: Major Localities, citypopulation.de


Det Matsiatra-Ambony Regiuun as ian faan dön tau-an-twuntig regiuunen uun Madagaskar. At regiuun leit uun a süüd faan't lun. Det hee 1.447.296 lidj (2018). At hoodsteed faan’t regiuun as Fianarantsoa. At regiuun hee sööwen distrikten. Madagascar: Administrative Division, citypopulation.de Madagascar: Administrative Division, citypopulation.de


At Antoniinisk Pest (faan Latiins: Pestis Antonina: pestis, „schocht“ an de nööm Marcus Aurelius Antoninus) wiar en pandemii, wat uun a juaren faan 165 tu 190 bal uun det hial Röömsk Rik ütjbruch. Hat as efter de röömsk Keiser Mark Aurel († 180) neemd, san eegentelk nööm wiar Marcus Aurelius Antoninus. Diar woort spikeliaret, efter a antiik fertelingen faan a sümptoomen, dat det eegentelk nian pest uun a medisiinisk san wiar, man en apartig wirulent stam faan pooken, wat uun a uast do al loong endeemisk wiar. A dochter Galen beskreew uun't juar 168 a sümptoomen uun sin traktaat Methodus medendi („Det Terapeutisk Metood“) üüs fiiber, trochfaal an rachenfjüüring an uk en makulöös tu pustulöös hidjütjsliik amanbi de njüügenst kraankelsdai. Efter schetsingen kaam amanbi sööwen tu tjiin miljuunen lidj troch't pandemii am't leewent; det wiar muar üüs fiiw prusent faan a lidj.


Pskow (üüb Rüs: Псков Pskov [pskof], üüb Ualrüs: Пльсковъ Plĭskovǔ, ual nööm üüb Tjiisk: Pleskau), as at hoodsteed faan det Pskow Prowins uun Rüslun. At steed leit uun a waast faan't prowins. Det hee 210.340 lidj (2020). At steed leit bi de Welikaja Struum, uun a süüd faan de Pskow Sia (wat dial faan de Peipus-Sia as). A Kreemel uun Pskow Podsnojew Hüs A Hanse hed en hanelskontoor uun't steed. a steed wiar faan det 14. juarhunert tu det 16. juarhunert at hoodsteed faan en suwereen republiik. Russia: Federal Districts and Major Cities, citypopulation.de


Ystad as en stää önj jü prowins Skåne, Sweeden. Jü stää heet 20.133 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Ystad Komuun. Commons: Ystad – Soomling foon bile än filme Sweden: Skåne, citypopulation.de


Det Pskow Guwernement (üüb Rüs: Пско́вская губе́рнія of Пско́вская губе́рния Pskovskaja gubérnija) wiar faan 1796 tu 1927 ian faan a guwernementen faan det Rüs Keiserrik an det Rüs SFSR. Uun a nuurd lai det St. Petersburg Guwernement, uun a nuurduast det Nowgorod Guwernement, uun a uast det Twer Guwernement, uun a süüduast det Smolensk Guwernement, uun a süüd an süüdwaast det Smolensk Guwernement and uun a waast det Liiflun Guwernement. Det hed 1.122.317 lidj (1897). At guwernement hed aacht kreiser: Cholm Noworschew Opotschka Ostrow Porchow Pskow Toropets Welikije-Luki Meyers Großes Konversations-Lexikon, Band 16. Leipzig 1908, S. 421-422.


Demmin as en steed an amtfrei gemeend uun't bundeslun Meklenborig-Föörpomern. At steed leit uun a uast faan't bundeslun an hiart tu a Lunkreis Meklenborgisk Sian. Det hee 10.100 lidj (2011). Germany: Mecklenburg-West Pomerania, citypopulation.de


Det Nowgorod Prowins (üüb Rüs: Новгоро́дская о́бласть Novgoródskaja óblast’) as ian faan a prowinsen uun Rüslun. At prowins leit uun a süüdwaast faan det Nuurdwaastrüslun Bundesdistrikt faan't lun. Uun a nuurd leit det Leeningrad Prowins, uun a uast det Wologda Prowins, uun a süüd det Twer Prowins an uun a waast det Pskow Prowins. Det hee 596.508 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Weliki Nowgorod. De Ilmen Sia leit uun a waast faan't prowins. Öler wichtig sian uun't prowins san: Kosowskoje Sia Seliger Sia Waldaiskoje Sia Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: det Nowgorod Republiik det Nowgorod Guwernement Novgorod Oblast: Region in Northwestern Federal District, citypopulation.de Russia: Novgorod Oblast, citypopulation.de


Stavanger as en stää önj Norwegen. Jü stää heet 225.020 inboogere (2019). Dåt as e hoodstää foon e Rogaland Prowins. Commons: Stavanger – Soomling foon bile än filme Stavanger kommun Norway: Major Urban Settlements, citypopulation.de


Det Wologda Prowins (üüb Rüs: Волого́дская о́бласть Vologódskaja óblast’) as ian faan a prowinsen uun Rüslun. At prowins leit uun a süüd faan det Nuurdwaastrüslun Bundesdistrikt faan't lun. Det hee 1.160.445 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Wologda. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Wologda Guwernement Vologda Oblast: Region in Northwestern Federal District, citypopulation.de Russia: Vologda Oblast, citypopulation.de


Gauß sin sumenreegel as en formel för det tuuptäälen faan a iarst n {\displaystyle n} natüürelk taalen: 0 + 1 + 2 + 3 + 4 + ⋯ + n = ∑ k = 0 n k = n ( n + 1 ) 2 = n 2 + n 2 {\displaystyle 0+1+2+3+4+\dotsb +n=\sum _{k=0}^{n}k={\frac {n(n+1)}{2}}={\frac {n^{2}+n}{2}}} A sumen began mä 0 , 1 , 3 , 6 , 10 , … {\displaystyle 0,1,3,6,10,\dotsc } , det san a triihuktaalen. Am det formel tu ferklaarin, koon am uun't iarst rä aal a taalen faan 1 bit n {\displaystyle n} apskriiw. An uun det naist rä kem a salew taalen, man öödern wai am: 1 2 … n − 1 n n n − 1 … 2 1 n + 1 n + 1 … n + 1 n + 1 {\displaystyle {\begin{array}{ccccc}1&2&\ldots &n-1&n\\n&n-1&\ldots &2&1\\\hline n+1&n+1&\ldots &n+1&n+1\end{array}}} Jo taalen, diar auenööder stun, haa leewen det sum n + 1. {\displaystyle n+1.} An diar stun n {\displaystyle n} taalen auernööder, sodenang as det sum faan tau räen n ⋅ ( n + 1 ) {\displaystyle n\cdot (n+1)} . Oober wi wul jo bluas det sum faan ian rä wed, diaram skel wi


Johann Carl Friedrich Gauß (latiinsk Carolus Fridericus Gauss; * 30. April 1777 uun Braunschweig; † 23. Febrewoore 1855 uun Göttingen) wiar en sjiisken matemaatiker, astronoom an füüsiker. Al mä 18 juaren werket Gauß bi a grünjlaagen faan't statistik, 1807 wurd hi profesor uun Göttingen an leeder skul hi det Könangrik Hannover fermeed. Gauß hää ham uk mä't taalenteorii befaadet. Efter Gauß san föl reegeln an formeln uun a matematiik an füsiik näämd wurden, an uk flook skuulen an huuchskuuliinrachtangen. Gauß sin sumenreegel CGS-süsteem (Gauß-süsteem) Normoolferdialang Riemann sin taalenkuugel Triihuktaal Kompleks taal Commonskategorii: Carl Friedrich Gauß – Saamlang faan bilen of filmer Wikiquote: Carl Friedrich Gauß (sjiisk) Wikisource: Carl Friedrich Gauß (sjiisk)


Trondheim as en stää önj Norwegen. Jü stää heet 186.364 inboogere (2019). Dåt as iinj foon e hoodstääse foon e Trøndelag Prowins. Commons: Trondheim – Soomling foon bile än filme Trondheim kommun Norway: Major Urban Settlements, citypopulation.de


Uun a matematiik as en skööl en mengde faan elementen an en operatsion, diar tau elementen faan detdiar mengde en traad tuwiset. Sköölen kem mä taalen föör, man uk uun a geometrii. At mengde faan a hial taalen { … , − 3 , − 2 , − 1 , 0 , 1 , 2 , 3 , … } {\displaystyle \{\ldots ,-3,-2,-1,0,1,2,3,\ldots \}} ( Z {\displaystyle \mathbb {Z} } ) an at operatsion: tuuptäälen san det skööl ( Z , + ) {\displaystyle (\mathbb {Z} ,+)} . Detdiar skööl hää sjauer eegenskapen: Det sum a + b {\displaystyle a+b} faan tau hial taalen a {\displaystyle a} an b {\displaystyle b} as leewen weder en hial taal. (Bi't dialen komt ei ünbedingt weder en hial taal ütj.) För aal a taalen a {\displaystyle a} , b {\displaystyle b} an c {\displaystyle c} täält det Asotsiatiifgesets: ( a + b ) + c = a + ( b + c ) {\displaystyle (a+b)+c=a+(b+c)} . At as ianerlei, of dü tuiarst a {\displaystyle a} an b {\displaystyle b} of b {\displaystyle b} an c {\displaystyle c} tuup täälst. Det sum blaft detsalew. För arke hial taal a {\displaystyle a} täält: 0 +


Wat menst dü? Skööl (Matematiik) Skööl, en takson uun a biologii En skööl faan minsken, diar jo tuupfinj t.b. uun en ferian, en partei of en selskap


At Komutatiifgesets (faan lat. commutare „verbütje“) as en reegel uun a matematiik. Wan hat täält, do kön a elementen faan en operatsion ferbütjet wurd. Bi det bispal rochts as at ianerlei, of dü iarst di wektor a {\displaystyle a} ütjfeerst an do di wektor b {\displaystyle b} , of amkiard. Di sumenwektor a + b {\displaystyle a+b} blaft disalew. At tuuptäälen faan wektooren as komutatiif. Bi't reegnin uun a algebra wurd bütj at Komutatiifgesets uk noch at Asotsiatiifgesets an at Distributiifgesets brükt. Commonskategorii: Komutatiifgesets – Saamlang faan bilen of filmer Skööl (Matematiik) Aritmeetik


At Asotsiatiifgesets (faan lat. associare „ferbinj“) as en reegel uun a matematiik. Wan hat täält, do as det ianerlei, hün operatsion mä elementen tuiarst ütjfeerd woort. Bi det bispal rochts as at ianerlei, of dü iarst x {\displaystyle x} an y {\displaystyle y} tuuptäälst an do z {\displaystyle z} , of wäär dü mä y {\displaystyle y} an z {\displaystyle z} beganst. At sum blaft detsalew. At tuuptäälen faan taalen as asotsiatiif. Bi't reegnin uun a algebra wurd bütj at Asotsiatiifgesets uk noch at Komutatiifgesets an at Distributiifgesets brükt. Skööl (Matematiik) Aritmeetik


At Distributiifgesets (faan lat. distribuere „ferdial“) as en reegel uun a matematiik. Wan hat täält, do kön a elementen üüb ünlik wiisen ferbünjen wurd. Bi det bispal rochts as at ianerlei, of dü iarst a {\displaystyle a} mä b {\displaystyle b} moolnamst an do a {\displaystyle a} mä c {\displaystyle c} , of wäär dü iarst b {\displaystyle b} an c {\displaystyle c} tuuptäälst an do mä a {\displaystyle a} moolnamst. At sum blaft detsalew. En bispal mä taalen: 6 ⋅ 16 = 6 ⋅ ( 10 + 6 ) = 6 ⋅ 10 + 6 ⋅ 6 = 60 + 36 = 96 {\displaystyle 6\cdot 16=6\cdot (10+6)=6\cdot 10+6\cdot 6=60+36=96} Bi't reegnin uun a algebra wurd bütj at Distributiifgesets uk noch at Komutatiifgesets an at Asotsiatiifgesets brükt. Aritmeetik


− + En föörtiaken as en tiaken, diar en reel taal föörsteld woort, am uuntuwisin, of hat poositiif (grater üs nol) of neegatiif (letjer üs nol) as. En neegatiif taal feit aleewen en föörtiaken, en poositiif taal bluas do, wan det eegenskap düütelk maaget wurd skal. Bispal: En tempratuur woort t.b. üs +5°C betiakent, auer't uk en -5°C jaft. At föörtiaken as ei detsalew üs det reegentiaken + of -. Bi't reegnin kön eder föörtiaken an uk reegentiaken föörkem. Bispal: (5 + (-2)) = 5 - 2 = 3 Aritmeetik Taal


En brööktaal betiakent en uundial faan en taal. Oner en bröökstreg stäänt di dialer faan det taal, an auer en bröökstreg stäänt det uuntaal, di tääler faan a uundialen. Algemian bröök: Tääler an dialer san hial taalen, t.b. 3 − 4 {\displaystyle {\tfrac {3}{-4}}} Echt bröök: Di bröök as letjer üs ian; di tääler as letjer üs di dialer, t.b. 6 7 {\displaystyle {\tfrac {6}{7}}} Ünecht bröök: Di bröök as grater üs ian, di tääler as grater üs di dialer, t.b. 11 3 {\displaystyle {\tfrac {11}{3}}} Misket bröök: En ünechten bröök koon üs misket bröök skrewen wurd, t.b. 1 1 3 {\displaystyle 1{\tfrac {1}{3}}} = 4 3 {\displaystyle {\tfrac {4}{3}}} Stambröök: Bröök mä di tääler 1, t.b. 1 2 {\displaystyle {\tfrac {1}{2}}} , 1 3 {\displaystyle {\tfrac {1}{3}}} , 1 4 {\displaystyle {\tfrac {1}{4}}} Arke bröök koon üs desimaalbröök skrewen wurd, t.b. 3 4 {\displaystyle {\tfrac {3}{4}}} = 0 , 75 {\displaystyle 0,75} ; 1 7 {\displaystyle {\tfrac {1}{7}}} = 0 , 142857 ¯ {\displaystyle 0{,}{\overline {142857}}} Aal a brööktaalen tuup san det mengde faan a ratsionaal taalen. At tuuptäälen faan brööktaalen as mögelk, wan jo disalew dialer haa: 3 7 + 2 7 = 5 7 {\displaystyle {\tfrac {3}{7}}+{\tfrac


At inwers element as en matemaatisken ütjdruk för det jintaal. Wan en element mä sin inwers element ferbünjen woort, do komt diar det neutraal element bi ütj. Bi't tuuptäälen uun't taalmengde Z {\displaystyle \mathbb {Z} } mä det neutraal element 0 {\displaystyle 0} hää arke element a {\displaystyle a} en inwers element − a {\displaystyle -a} . a + ( − a ) = a − a = 0 {\displaystyle a+(-a)=a-a=0} 5 + ( − 5 ) = 5 − 5 = 0 {\displaystyle 5+(-5)=5-5=0} − 7 + ( + 7 ) = − 7 + 7 = 0 {\displaystyle -7+(+7)=-7+7=0} Bi't moolnemen uun't taalmengde Q {\displaystyle \mathbb {Q} } mä det neutraal element 1 {\displaystyle 1} hää arke brööktaal en kiarbröök üs inwers element. p q ⋅ q p = 1 {\displaystyle {\tfrac {p}{q}}\cdot {\tfrac {q}{p}}=1} 6 7 ⋅ 7 6 = 1 {\displaystyle {\tfrac {6}{7}}\cdot {\tfrac {7}{6}}=1}


Bergen as en stää önj Norwegen. Jü stää heet 257.087 inboogere (2019). Dåt as iinj foon e tou hoodstääse foon e Vestland Prowins. Commons: Bergen – Soomling foon bile än filme Bergen kommun Norway: Major Urban Settlements, citypopulation.de


En desimaalbröök as en brööktaal mä di dialer 10 of en potens faan 10. Hi woort ei mä en bröökstreg skrewen, man mä en komma. At iarst steed bääft at komma wiset a tjiinsten, at naist steed wiset a hunertsten, do kem a düüsensten, a tjiindüüsensten an so widjer. 35 100 = 3 10 + 5 100 = 0 , 3 + 0 , 05 = 0 , 35 {\displaystyle {\frac {35}{100}}={\frac {3}{10}}+{\frac {5}{100}}=0{,}3+0{,}05=0{,}35} 4 7 = 0,571 428571428... = 0 , 571428 ¯ = 571428 999999 {\displaystyle {\frac {4}{7}}=0{,}571428571428...=0{,}{\overline {571428}}={\frac {571428}{999999}}} π = 3,141 5926 … = 3 + 1 10 + 4 100 + 1 1000 + . . . {\displaystyle \pi =3{,}1415926\ldots =3+{\frac {1}{10}}+{\frac {4}{100}}+{\frac {1}{1000}}+...}


A Kiarwäärs of Kiarbröök as det inwers element bi't moolnemen. A kiarwäärs faan x {\displaystyle x} as det taal, huar bi't moolnemen mä x {\displaystyle x} det taal 1 {\displaystyle 1} (det neutraal element) bi ütj komt. Hi woort apskrewen üs 1 x {\displaystyle {\tfrac {1}{x}}} of x − 1 {\displaystyle x^{-1}} . Di kiarwäärs spelet en grat rol bi't dialen faan brööktaalen. Di kiarwäärs faan 1 {\displaystyle 1} as 1 {\displaystyle 1} . Di kiarwäärs faan 0,001 {\displaystyle 0{,}001} as 1000 {\displaystyle 1000} . Di kiarwäärs faan 2 {\displaystyle 2} as 1 2 = 0 , 5 {\displaystyle {\tfrac {1}{2}}=0{,}5} . Di kiarwäärs faan det brööktaal 2 5 {\displaystyle {\tfrac {2}{5}}} as 5 2 = 2 1 2 = 2 , 5 {\displaystyle {\tfrac {5}{2}}=2{\tfrac {1}{2}}=2{,}5} . Di kiarwäärs faan det kompleks taal 3 + 4 i {\displaystyle 3+4\mathrm {i} } as 1 3 + 4 i = 3 25 − 4 25 i {\displaystyle {\tfrac {1}{3+4\mathrm {i} }}={\tfrac {3}{25}}-{\tfrac {4}{25}}\mathrm {i} } .


At Dialen as ian faan a sjauer grünjreegenoorten uun a aritmeetik. Hat as det kiaroperatsion faan't moolnemen. En tääler woort troch en dialer diald, an diar komt do en dial of en uundial bi ütj. At reegentiaken för't dialen as normoolerwiis di dobelponkt : {\displaystyle :} . Diar wurd oober uk ööder tiaken brükt üs ÷ {\displaystyle \div } of / {\displaystyle /} . Bi't dialen tääl neder at Komutatiifgesets noch at Asotsiatiifgesets. Dü könst oober uk mä di kiarwäärs faan a dialer moolnem: a : b = a ⋅ 1 b = a ⋅ b − 1 {\displaystyle a:b=a\cdot {\tfrac {1}{b}}=a\cdot b^{-1}} . An det moolnemen as flooksis ianfacher. Bi't dialen täält oober det traad wichtag reegengesets, at Distributiifgesets: ( a + b ) : c = a : c + b : c {\displaystyle (a+b):c=a:c+b:c} an ( a − b ) : c = a : c − b : c {\displaystyle (a-b):c=a:c-b:c} . Brööktaal Commonskategorii: Dialen – Saamlang faan bilen of filmer


At Moolnemen as ian faan a sjauer grünjreegenoorten uun a aritmeetik. Hat as det kiaroperatsion faan't Dialen. At reegentiaken för't moolnemen as normoolerwiis di mool-ponkt „•“ .Diar woort oober uk at mool-krüs „×“ brükt. At moolnemen daaget miast diar ap, huar detsalew taal muarsis tuuptääld wurd skal: a ⋅ b = b + b + ⋯ + b ⏟ a -mool {\displaystyle a\cdot b=\underbrace {b+b+\cdots +b} _{a{\text{-mool}}}} 5 ⋅ 7 = 7 + 7 + 7 + 7 + 7 = 35 {\displaystyle 5\cdot 7=7+7+7+7+7=35} Commonskategorii: Moolnemen – Saamlang faan bilen of filmer


At Topologii (faan greks τόπος , tópos (steed) an logos (liar, weden)) as en grünjfääk faan a matematiik. Hat befaadet ham mä struktuuren faan objekten. Topologii hää mä geometrii an mä mengdeliar tu dun. At topologii fraaget, hük eegenskapen erhäälen bliiw, wan en objekt fergratert, ferletjert, ferdreid of ferbaanj woort. Grünjkonsepten uun a topologii san knooter an kaanter. Det kop an di kringel san ütj at sicht faan a topologii homöomorph. Det ment, tu arke ponkt faan det kop hiart genau ään ponkt faan di kringel. Det kop läät ham efter was reegeln tu en kringel amfurme. Det ufbildang as iandüüdag. Det ual fraag, hüföl waier at auer a Sööwen Bragen faan Königsberg jaft, koon mä metooden faan a topologii liaset wurd. Di matemaatiker Leonhard Euler wiar ään faan iarsten, diar sok fraagen bewerket haa. Commonskategorii: Topologii – Saamlang faan bilen of filmer Wikibooks: Topologii (sjiisk)


Kristiansand as en stää önj Norwegen. Jü stää heet 64.057 inboogere (2019). Dåt as e hoodstää foon e Agder Prowins. Commons: Kristiansand – Soomling foon bile än filme Kristiansand kommun Norway: Major Urban Settlements, citypopulation.de


ffpd3 A Mount Stanley (of uk: Mount Ngaliema) as en berag uun a Ruwenzori-Berger. A huuchst toop diar as Margherita Peak mä en hööchde faan 5.109 m. Hi as a huuchst berag uun a Kongo an uk uun Uganda. Efter a Kilimandscharo (5.895 m) an a Mount Kenya (5.199 m) as hi di traadhuuchst berag uun Afrikoo. Hi hiart tu't UNESCO weltarewdial Rwenzori Mountains National Park. A Mount Stanley leit uun a Madelafrikoonsk Gruug. geonames.org


f p1 A Mount Kenya (of uk: Mount Kenia, Kirinyaga, Kinyaa) as mä en hööchde faan 5.199 m di naisthuuchst berag uun Afrikoo efter a Kilimandscharo. Di huuchst toop diar as a Batian. Hi leit bal maden üüb a Ekwaator. Sant 1997 as det beragregiuun en UNESCO weltarewdial. Batian (5199 m) Nelion (5189 m) Lenana (4985 m) Pigott (4958 m) Top Hut (4790 m) Tereri (4715 m) Sendeyo (4705 m) Midget (4701 m) Minte’s Hut (4297 m) Commonskategorii: Mount Kenya – Saamlang faan bilen of filmer geonames.org


Tromsø as en stää önj Norwegen. Jü stää heet 73 776 inboogere (2016). Dåt as iinj foon e hoodstääse foon e Troms og Finnmark Prowins. Commons: Tromsø – Soomling foon bile än filme Partnerstää Zagreb Tromsø kommun


Uastafrikoo as di uastelk dial faan di kontinent Afrikoo. Di ütjdruk woort oober leewen ei för a salew lunen brükt. Fräämenferkiar Diar as mä Uastafrikoo miast det regiuun mend, huar safaaris maaget wurd: Keenia, Uganda an Tansania. Geografii Diar tääl miast a lunen uasten faan a Niil an faan a Uastafrikoonsk Gruug. Feriand Natsioonen Jo brük för hör statistik jodiar 20 lunen: Etioopien Etioopien (Addis Abeba) Burundi Burundi (Gitega) Dschibuuti Dschibuuti (Dschibuuti (Steed)) Eritrea Eritrea (Asmara) Keenia Keenia (Nairobi) Komooren Komooren (Moroni) Madagaskar Madagaskar (Antananarivo) Malaawi Malaawi (Lilongwe) Mauritsius Mauritsius (Port Louis) Mayotte Mayotte (Mamoudzou) Mosambik Mosambik (Maputo) Reunion Réunion (Saint-Denis) Ruanda Ruanda (Kigali) Sambia Sambia (Lusaka) Seychellen Seychellen (Victoria) Simbabwe Simbabwe (Harare) Somaalia Somaalia (Mogadischu) Sudan Sud Süüdsudaan (Juba) Tansania Tansania (Dodoma / Daressalam) Uganda Uganda (Kampala) Dialwiis wurd uk mätääld: Britisk Teritoorium uun a Indisk Oosean Britisk Teritoorium uun a Indisk Oosean Fransöösk Süüd- an Antarktisregiuunen Fransöösk Süüd- an Antarktisregiuunen Commonskategorii: Uastafrikoo – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Uastafrikoo (sjiisk)


ff p1 A Ruwenzori-Berger (of uk: Rwenzori) san mä en hööchde bit 5.109 m at traadhuuchst beragkeed uun Afrikoo. Hat leit üüb a grens tesken at Demokraatisk Republiik Kongo an Uganda üüb a Madelafrikoonsk Gruug. Det beragregiuun as en natsionaalpark an en UNESCO weltarewdial. Commonskategorii: Ruwenzori-Berger – Saamlang faan bilen of filmer


Det Nowgorod Guwernement (üüb Rüs: Новгоро́дская губе́рнія of Новгоро́дская губе́рния Novgoródskaja gubérnija) wiar faan 1727 tu 1918 ian faan a guwernementen faan det Rüs Keiserrik an det Rüs SFSR. Uun a nuurd lai det Olonets Guwernement, uun a uast det Wologda Guwernement an det Jaroslawl Guwernement, uun a süüduast det Twer Guwernement, uun a süüdwaast det Pskow Guwernement an uun a waast det St. Petersburg Guwernement. Det hed 1.367.022 lidj (1897). At guwernement hed elwen kreiser: Bjelosersk Borowitschi Demjansk Kirilow Kresttsy Nowgorod Staraja Rusa Tichwin Tscherepowets Ustjuschna Waldaj Meyers Großes Konversations-Lexikon, Band 14. Leipzig 1908, S. 826.


Det Olonets Guwernement (üüb Rüs: Оло́нецкая губе́рнія of Оло́нецкая губе́рния Olónetskaja gubérnija) wiar faan 1801 tu 1922 ian faan a guwernementen faan det Rüs Keiserrik an det Rüs SFSR. Uun a nuurd an nuurduast lai det Archangelsk Guwernement, uun a süüduast det Wologda Guwernement, uun a süüd det Nowgorod Guwernement an det St. Petersburg Guwernement an uun a waast de Ladoga Sia an Finlun. Det hed 364.156 lidj (1897). At hoodsteed faan't guwernement wiar Petrosawodsk. At guwernement hed sööwen kreiser: Kargopol Lodejnoje Pole Olonets Petrosawodsk Powjenets Pudosch Wytegra At Republiik Kareelien Meyers Großes Konversations-Lexikon, Band 15. Leipzig 1908, S. 48-49.


Det Archangelsk Guwernement (üüb Rüs: Арха́нгельская губе́рнія Archángel’skaja gubérnija) wiar faan 1784 tu 1929 ian faan a guwernementen faan det Rüs Keiserrik an det Rüs SFSR. Uun a nuurd lai det Barents Sia an det Witj Sia, uun a waast Noorweegen an Finlun, uun a süüd det Olonets Guwernement an det Wologda Guwernement an uun a uast leit det Tobolsk Guwernement. Det hed 347.560 lidj (1897). Dön Uraal Berger lai uun a uast faan't guwernement. At guwernement hed njüügen kreiser (üüb Rüs: уѣ́зды of уе́зды ujézdy, iantaal: уѣ́здъ of уе́зд ujézd): Archangelsk Prowins At Republiik Kareelien Meyers Großes Konversations-Lexikon, Band 1. Leipzig 1905, S. 699-700. demoscope.ru


Nowosibirsk (üüb Rüs: Новосиби́рск Novosibírsk) as at hoodsteed faan det Prowins Nowosibirsk, an uk faan de hiale Sibiirien Bundesdistrikt uun Rüslun. Det hee 1.625.631 lidj (2020). Russia: Federal Districts and Major Cities, citypopulation.de


Sandnes as en stää önj Norwegen. Jü stää heet 74 964 inboogere (2016). Commons: Sandnes – Soomling foon bile än filme Sandnes kommun


Det Murmansk Prowins (üüb Rüs: Му́рманская о́бласть Múrmanskaja óblast’) as ian faan a prowinsen uun Rüslun. At prowins leit uun a nuurdwaast faan de Nuurdwaastrüslun Bundesdistrikt faan't lun. Det hee 741.404 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Murmansk. Det Murmansk Prowins leit üüb det Kola Hualeweilun. A eeg faan't prowins hee fjauer dialen: De Murmansk Eeg (üüb Rüs: Му́рманский бе́рег Múrmanskij béreg), wat faan't grens tu Noorweegen tu a Kap Swjatoj Nos lingt. De Terski Eeg (üüb Rüs: Те́рский бе́рег Térskij béreg), wat faan a Kap Swjatoj Nos tu a mös faan de Warsuga Struum lingt. De Kandalakscha Eeg (üüb Rüs: Кандала́кшский бе́рег Kandalákšskij béreg), wat faan a mös faan de Warsuga Struum tu't steed Kandalakscha lingt. At nuurddial faan de Kareelisk Eeg faan't steed Kandalakscha tu't grens tu't Republiik Kareelien. De Judytschwumtschorr Berig (1201 m), de huuchst ponkt uun't prowins, leit uun a maden. Sian: Imandra Sia, Lowosero Sia. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Murmansk hee twaalew steedkreiser an fiiw lunkreiser: Steedkreiser: (1) Murmansk (2) Alexandrowsk* (3) Apatity (4) Kirowsk (5) Montschegorsk (6) Olenegorsk (7) Ostrownoi* (8) Poljarnyje Sori (9) Kowdor (10) Saosjorsk* (11) Seweromorsk* (12) Widjajewo* * = "slööden steeden" för't militeer Lunkreiser (Rajons): (A)


Det Archangelsk Prowins (üüb Rüs: Арха́нгельская о́бласть Archángel'skaja óblast’) as ian faan a prowinsen uun Rüslun. At prowins leit uun a nuurd faan det Nuurdwaastrüslun Bundesdistrikt faan't lun. Det hee 1.136.535 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Archangelsk. De Autonoom Kreis faan a Nentsen hiart tu't prowins. Dön gratst eilunen an eilunsköölen uun't prowins san Nowaja Semlja (90.650 km²), Franz-Josef-Lun (16.134 km²) an dön Solowetsky Eilunen (347 km²). De gratst struum as de Nuurdelk Dwina. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Det Solowetsky Kluaster Holtsark uun a taarep Ljadiny uun de Kargopol Distrikt Sarken uun Kargopol Det Sutjagin Hüs uun Archangelsk Det Nentsisk Spriik wurt uun't prowins snaaket, fööraal uun de Autonoom Kreis faan a Nentsen. At prowins wurd de 23. September 1937 üüs en prowins uun det Rüs SFSR grünjlaanjen. At Kosmodrom Plessetsk, en wäältrümboonhoof, leit uun't steed Mirny, uun a waast faan't prowins. Archangelsk Guwernement Archangel'sk Oblast: Region in Northwestern Federal District, citypopulation.de Russia: Arkhangelsk Oblast, citypopulation.de


Murmansk (üüb Rüs: Му́рманск Múrmansk) as en steed uun det Nuurdwaastrüslun Bundesdistrikt faan Rüslun. Det hee 287.847 lidj (2020). Det as at hoodsteed faan det Murmansk Prowins. Russia: Murmansk Oblast, citypopulation.de wetterkontor.de Koord mä aal a koordinaaten: OSM


Drammen as en stää önj Norwegen. Jü stää heet 107.930 inboogere (2019). Dåt as iinj foon e hoodstääse foon e Viken Prowins. Commons: Drammen – Soomling foon bile än filme Drammen kommun Norway: Major Urban Settlements, citypopulation.de


Stephanie Lottermoser (* 19. Jüüle 1983 uun Wolfratshausen) as en sjiisk musiiker. Hat komponiaret, sjongt an spelet saksofoon. Stephanie füng al mä sööwen juar musiikonerracht, bi't huuger skuul liard hat at saksofoon. Leeder studiaret hat bi't Hochschule für Musik und Theater München. 2008 hää't det band "Resonance" grünjlaanj. Sant 2010 spelet an sjongt hat miast alian, an hää bit 2018 sjauer CDs apnimen.Hör leetst CD "This Time" sted tidjwiis üüb plaats tau faan a sjiisk jazz-plaaden. Sant 2018 lewet Stephanie uun Hamborag. 2021 skal hör naist CD ütjkem. 2006 - Pris uun di wäädstridj Jugend jazzt 2013 - Kultuurförderpris faan't lun Bayern mä en stipendium för't Cité Internationale des Arts, Paris Resonance – Second Glance (2009) Charly Antolini meets the Jazz Ladies – One More (2012, Skinfire Records) Michael Riessler – Big Circle (2012, Intuition; Preis der deutschen Schallplattenkritik) Stephanie Lottermoser – Good Soul (2013, Downhill Records) Stephanie Lottermoser – Paris Song Book (2015, Downhill Records) Stephanie Lottermoser – This Time (2018, Motor Music) Stephanie Lottermoser − Hamburg (2021, Leopard Records) www.stephanielottermoser.com


Syktywkar (üüb Rüs an Komi: Сыктывка́р; föör 1930 Ust-Sysolsk) as at hoodsteed faan det Komi Republiik uun Rüslun. Det hee 235.006 lidj (2010). A nööm faan't steed komt faan det Komi wurd för de Sosola Struum an kar of „steed“. Russia: Komi Republic, citypopulation.de


Wat menst dü ? Komi (Republiik) uun Ruslun Komi spriaken Komi (fulk)


Montfort (Limburgsk: Mofert) as en stää önj da Nederlönje. Jü stää heet 3.150 inboogere (2006). Commons: Montfort – Soomling foon bile än filme


At Seesje, a Güülspooter, (mo.) grute gööle fliigebiter, göölspooter (Hippolais icterina) as en fögel uun't famile faan a Acrocephalidae. Seesje Aier faan Hippolais icterina Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Seesjin Wikispecies hää en artiikel tu: Seesjin


Det Kurgan Prowins (üüb Rüs: Курга́нская о́бласть Kurgánskaja óblast’) as ian faan a prowinsen uun Rüslun. At prowins leit uun a süüd faan de Uraal Bundesdistrikt faan't lun. Det hee 827.166 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Kurgan. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Russia: Ural Federal District, citypopulation.de Russia: Kurgan Oblast, citypopulation.de


Det Swerdlowsk Prowins (üüb Rüs: Свердло́вская о́бласть Sverdlóvskaja óblast’) as ian faan a prowinsen uun Rüslun. At prowins leit uun a waast faan de Uraal Bundesdistrikt faan't lun. Det hee 4.310.681 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Jekaterinburg. Russia: Ural Federal District, citypopulation.de


Det Tjumen Prowins (üüb Rüs: Тюме́нская о́бласть Tjuménskaja óblast’) as ian faan a prowinsen uun Rüslun. At prowins leit uun a uast an nuurd faan de Uraal Bundesdistrikt faan't lun. Det hee 3.756.536 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Tjumen. At prowins hee uk tau autonoom kreiser: De Autonoom Kreis faan a Chanten an Mansen, an De Autonoom Kreis faan a Jamal-Nentsen. Russia: Ural Federal District, citypopulation.de


Det Tscheljabinsk Prowins (üüb Rüs: Челя́бинская о́бласть Čeljábinskaja óblast’) as ian faan a prowinsen uun Rüslun. At prowins leit uun a süüdwaast faan de Uraal Bundesdistrikt faan't lun. Det hee 3.466.369 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Tscheljabinsk. Russia: Ural Federal District, citypopulation.de


De Wolga Bundesdistrikt (üüb Rüs: Приво́лжский федера́льный о́круг Privólžskij federál’nyj ókrug) as ian faan dön aacht bundesdistrikten uun Rüslun. Det hee 29.287.683 lidj (2020). At hoodsteed faan a bundesdistrikt as Nischni Nowgorod. Dön tjiin gratst steeden uun a bundesdistrikt san: A bundesdistrikt hee seeks republiiken, sööwen prowinsen an ian regiuun: Russia: Federal Districts and Cities, citypopulation.de Russia: Privolžskij Federal'nyj Okrug, citypopulation.de Russia: Volga Federal District, citypopulation.de


f p1 A Uraal (rüsk Урал, Уральские горы) as en beragkeed uun Ruslun. Hat as 2200 km lung an woort bit 1895 m huuch. A Uraalberger ferluup faan nuurd tu süüd an dial Euraasien tu Euroopa uun't waasten an Aasien uun't uasten. Commonskategorii: Uraal – Saamlang faan bilen of filmer


Det Kirow Prowins (üüb Rüs: Ки́ровская о́бласть Kírovskaja óblast’) as ian faan a prowinsen uun Rüslun. At prowins leit uun a nuurdwaast faan de Wolga Bundesdistrikt faan't lun. Det hee 1.262.402 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Kirow. Russia: Volga Federal District, citypopulation.de


A Uraal (rüsk Урал/ Ural; kasachisk Жайық/ Schajyq) as en 2.428 km lungen struum üüb a grens tesken Euroopa an Aasien. Hi lääpt troch Ruslun an Kasachstaan. Uraal tesken Oral an Atyrau uun Kasachstaan Iintoochregiuun faan a Uraal Artikel Ural uun't Grat Sowjetisk Ensiklopedii (BSE), 3. aplaag 1969–1978 (rüsk) Ural uun't Stootelk Fertiaknis faan Struumer an Sian (rüsk)


Synje Norland (* 1982 uun Naibel) as en sjongster an stakenskriiwer. Synje füng al uun jong juaren sjongstünjen, an hää ham salew at gitaar bibroocht. Mä 17 ging hat tu München an Hamborag, an hää uk en tidjloong uun Kanada lewet. Nü lewet hat weder uun Nuurdfresklun. 2007 hää't hör iarst CD Skipping Stones ütjbroocht, an enkelt staken san uun det fernseeseerie Rote Rosen tu hiaren weesen. 2011 kaam hör ööder CD To the Other Side ütj, an diar ging hat uk üüb turnee mä. 2012 an 2013 wiar Synje üüb tuur mä det band Santiano. 2020 an 2021 as Synje tuup mä Julie Weißbach online aptreeden. 2007: Skipping Stones (Norland Music) 2011: To the Other Side (Norland Music) 2016: Who Says I Can’t (Norland Music) 2011: Love Shuffle (Norland Music, single) 2006: Schneewittchens Schlaflied – Original-Soundtrack 7 Zwerge – Der Wald ist nicht genug (Universal Music) 2008: Trauriges Mädchen – Duet mä Sven van Thom/Phantomschmerz (Starwatch Music) 2008: The One, Tried so Hard, The Lonesome Side – Original-Soundtrack Rote Rosen – Telenovela 2009: The One, The Lonesome Side – Original-Soundtrack Liebe Mauer (DA Music) 2009: Dreaming of You – Raffaello rekloome 2010: Over it, A Better Kind – Original-Soundtrack


At Barents Sia as en dial faan a Arktisk Oosean uun't nuurden faan Norweegen an Nuurdwaastruslun. Hat as näämd efter dia siamaan Willem Barents. Uun't madel as at Barents Sia 230 m jip. Di Golfstruum suragt diarför, dat at Barents Sia miast saner is as. Commonskategorii: Barents Sia – Saamlang faan bilen of filmer


At Witj Sia as en dial faan a Arktisk Oosean. Hat leit uun't nuurden faan Nuurdwaastruslun, widjer am a nuurd gongt hat uun't Barents-Sia auer. A Solowetski Eilunen lei uun a süüdwaast faan't sia. A struumer Nuurdelk Dwina, Mesen an Onega haa hör müs uun't Witj Sia. Grat stääden bi't Witj Sia san Kandalakscha, Kem, Belomorsk, Onega an Archangelsk. Commonskategorii: Witj Sia – Saamlang faan bilen of filmer


Det Nischni Nowgorod Prowins (üüb Rüs: Нижегоро́дская о́бласть Nižegoródskoj óblast’; föör 1992 det Gorki Prowins, üüb Rüs: Го́рьковская область Gór’kovskaja óblast’) as ian faan a prowinsen uun Rüslun. At prowins leit uun a waast faan de Wolga Bundesdistrikt faan't lun. Det hee 3.202.946 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Nischni Nowgorod. Russia: Volga Federal District, citypopulation.de


Det Orenburg Prowins (üüb Rüs: Оренбу́ргская о́бласть Orenbúrgskaja óblast’) as ian faan a prowinsen uun Rüslun. At prowins leit uun a waast faan de Wolga Bundesdistrikt faan't lun. Det hee 1.956.835 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Orenburg. Russia: Volga Federal District, citypopulation.de


Longyearbyen as en stää önj Norwegen (Svalbard). Jü stää heet 2 043 inboogere (2013). Commons: Longyearbyen – Soomling foon bile än filme


A Wolga (rüsk Волга, tataarisk Идел / İdel, tschuwaschisk Атӑл, ualgreks Ῥᾶ Rha) as en struum uun't waastelk Ruslun. Mä en lengde faan 3530 km as hi di lingst an weederrikst struum uun Euroopa an uk ään faan a lingst struumer üüb a eerd (steed 17). San müs as uun't Kaspisk Sia, an sodenang as hi di lingst struum, di nian natüürelk ferbinjang tu a ooseaanen hää. Hood faan a Wolga Tuluup faan a Oka uun Nischni Nowgorod Wolgabrag uun Uljanovsk Commonskategorii: Wolga – Saamlang faan bilen of filmer


ff p5 A Waldaihuuger (rüsk Валдайская возвышенность, Valdajskaja vozvyšennost, amskriiwang: Waldaiskaja Woswyschennost) san en huuchlun uun't waastelk Ruslun bit tu en hööchde faan 347 m. Jo haa hör nööm efter det stääd Waldai uun't Oblast Nowgorod uun Nuurdwaastruslun. Faan a Waldaihuuger kem a grat struumer Dnjepr, Düüna an Wolga deel. Commonskategorii: Waldaihuuger – Saamlang faan bilen of filmer


Bulgaarien, amtelk Republiik faan Bulgaarien (üüb Bulgaars: България Bǎlgarija [bɤɫgˈarijɐ] an Република България Republika Bǎlgarija) as en stoot uun a süüduast faan Euroopa, üüb at Balkanhualeweilun. Uun a nuurd leit Rumeenien, uun a uast at Suartsia, uun a süüd lei a Türkei an Grekenlun an uun a waast Nuurd-Masedoonien an Serbien. At lun hee 6.875.040 lidj (2021). At hoodsteed faan't lun as Sofia. At lun as sant 1. Janewoore 2007 lasmaat faan det Europeeisk Unioon. Bulgaarien leit twesken 44° an 41° (faan a nuurd tu a süüd) an 22° an 29° (faan a waast tu a uast). At lun as amanbi triisis letjer üüs Tjiisklun. At lun dialt grensen mä fiiw lunen. Det lingst grens (608 km) faan't lun wurt mä Rumeenien an det kurtst (148 km) mä Nuurd-Masedoonien diald. At lun dialt uk en 494 km lung grens mä Grekenlun, en 318 km lung mä Serbien an en 240 km lung mä’t Türkei. A eeg faan Bulgaarien bi det Suart Sia as 354 km lung an lingt faan nai bi Durankulak uun a nuurd tu Resowo uun a süüd. A Donau dialt Bulgaarien uun a nuurd faan Rumeenien uf, an di ööder grat struum uun't lun as a Maritsa


Det Pensa Prowins (üüb Rüs: Пе́нзенская о́бласть Pénzenskaja óblast’) as ian faan a prowinsen uun Rüslun. At prowins leit uun a süüdwaast faan de Wolga Bundesdistrikt faan't lun. Det hee 1.305.563 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Pensa. Russia: Volga Federal District, citypopulation.de


Det Samara Prowins (üüb Rüs: Сама́рская о́бласть Samárskaja óblast’; föör 1992 det Kujbyschew Prowins, üüb Rüs: Ку́йбышевская о́бласть Kújbyševskaja óblast’) as ian faan a prowinsen uun Rüslun. At prowins leit uun a nuurd faan de Wolga Bundesdistrikt faan't lun. Det hee 3.179.532 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Samara. Russia: Volga Federal District, citypopulation.de


Kurgan (üüb Rüs: Курга́н Kurgán) as at hoodsteed faan det Kurgan Prowins uun Rüslun. At steed leit uun a maden faan't prowins. Det hee 312.364 lidj (2020) Russia: Kurgan Oblast, citypopulation.de


Jekaterinburg (üüb Rüs: Екатеринбу́рг Jekaterinbúrg, faan 1924 tu 1991 Swerdlowsk, üüb Rüs: Свердло́вск Sverdlóvsk) as at hoodsteed faan det Swerdlowsk Prowins uun Rüslun. At steed leit uun a süüd faan't prowins. Det hee 1.493.749 lidj (2020). Russia: Sverdlovsk, citypopulation.de


Oral (kasachisk Орал; rüsk Уральск) as en gratstääd uun't waasten faan Kasachstaan naibi Ruslun. Hat leit üüb a waastelk ääg faan a struum Uraal an täält sodenang geograafisk tu Euroopa. Численность населения Республики Казахстан по полу в разрезе областей и столицы, городов, районов, районных центров и поселков на начало 2020 года. (Excel; 96 KB) stat.gov.kz, ufrepen di 19. Jüüle 2020 (rüsk). Commonskategorii: Oral – Saamlang faan bilen of filmer


Wat menst dü? Luksemborag, di stoot Luksemborag (stääd) Prowins Luksemborag uun a Wallonii (Belgien)


Atyrau (kasachisk/rüsk Атырау/Atıraw; bit 1991 Гурьев Gurjew) as en huuwenstääd uun Kasachstaan. Hat leit bi a müs faan a struum Uraal iin uun't Kaspisk Sia an as at hoodstääd faan det regiuun Atyrau. Hat leit üüb bias ääger faan a Uraal an hiart sodenang tu Euroopa an uk tu Aasien. Численность населения Республики Казахстан по полу в разрезе областей и столицы, городов, районов, районных центров и поселков на начало 2020 года. (Excel; 96 KB) stat.gov.kz, ufrepen di 19. Jüüle 2020 (rüsk). Commonskategorii: Atyrau – Saamlang faan bilen of filmer


En huuwen as en steed bi a küst of bi en struum, bi en sia of kanaal, huar skeb uunlei kön. Diar jaft at miast iinrachtangen, am skeb tu loosin an tu fersurgin. Iin uun en huuwen feer bragen, an diarföör san miast diker üs skül jin sturem. Commonskategorii: Huuwen – Saamlang faan bilen of filmer


Det Saratow Prowins (üüb Rüs: Сара́товская о́бласть Sarátovskaja óblast’) as ian faan a prowinsen uun Rüslun. At prowins leit uun a süüd faan de Wolga Bundesdistrikt faan't lun. Det hee 2.421.895 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Saratow. Russia: Volga Federal District, citypopulation.de


Det Uljanowsk Prowins (üüb Rüs: Улья́новская о́бласть Ul’jánovskaja óblast’) as ian faan a prowinsen uun Rüslun. At prowins leit uun a nuurd faan de Wolga Bundesdistrikt faan't lun. Det hee 1.229.824 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Uljanowsk. Simbirsk Guwernement Russia: Volga Federal District, citypopulation.de


Pjatigorsk (üüb Rüs: Пятиго́рск Pjatigórsk) as at hoodsteed faan det Nuurdkaukasus Bundesdistrikt faan Rüslun. At steed leit uun a maden faan a bundesdistrikt, uun det Stawropol Regiuun. Det hee 147.861 lidj (2020). Rüs dachter Michail Lermontow (1814-1841) stoorew uun Pjatigorsk. Russia: Federal Districts and Major Cities, citypopulation.de


A Selag (Phoca vitulina) as en Ruuwdiart (Carnivora) uun't famile faan a Siahünjer (Phocidae). Hi lewet üüb a nuurdelk eerdheleft. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Selger Wikispecies hää en artiikel tu: Selger Slach faan a muun üüb Wikispecies


Autonoom Kreis faan a Nentsen A Autonoom Kreis faan a Nentsen (rüsk Ненецкий автономный округ/Nenetski awtonomny okrug; nentsisk Ненёцие автономной ӈокрук/Nenjotsije awtonomnoi ngokruk, uk: Nenetsia) as en lunkreis mä det hoodstääd Narjan-Mar uun Nuurdwaastruslun. Hi hiart tu't Oblast Archangelsk, man hää en was autonomii. Dön tjiin gratst steeden uun a kreis san: Russia: Arkhangelsk Oblast, citypopulation.de Commonskategorii: Autonoom Kreis faan a Nentsen – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Autonoom Kreis faan a Nentsen (sjiisk)


OKATO (ОКАТО, Общероссийский классификатор объектов административно-территориального деления) as en käännumer för ferwaltangsianhaiden uun Ruslun. Uk uun Sjiisklun hää arke gemeen en iandüüdag numer. Uun Ruslun jaft at flook objekten: Republiiken Krai/Kraja Oblast/i (Prowinsen) Stääden mä föderatjuunsstaatus Autonoom Oblasti Autonoom Kreiser Rajons (Lunkreiser) Stääden Stääddistrikten Stäaädsiidlangen Saarepsowjets Lunsiidlangen Det numer as apbaud efter det münster XX [XXX [XXX]] [K] . Det bedüüdet: 1. an 2. taal — boowenst hirarchii 3. bit 5. taal — madelst hirarchii 6. bit 8. taal — onerst hirarchii K — Kontrolnumer Daurski Saarepsowjet uun a Sabaikal-Rajon faan't Regiuun Transbaikaalien — 76 212 825 — 76 (1. an 2. taal) — Regiuun Transbaikaalien 2 (3. taal) — Rajon 12 (4. an 5. taal) — Sabaikal-Rajon 8 (6. taal) — Saarepsowjet 25 (7. an 8. taal) — Daurski


At Nentsisk spriak (iar uk: Jurakisk spriak) as so üs Selkupisk ian faan a Samojedisk spriaken, an jo hiar tuup mä a Finno-ugrisk spriaken tu a Uraalisk spriaken. Nentsisk woort uun't nuurdlek Uasteuroopa an uun Nuurdaasien faan a Nentsen spreegen, diar uun a Tundra lewe. Uun a Autonoom Kreis faan a Nentsen as Nentsisk bütj Rüsk en amtspriak. Nentsisk as bütj Selkupisk det iansagst skrewen spriak faan a samojedisk spriaken. Iarst 1895 haa rüsk misionaaren en gramatik an en liarbuk skrewen. 1932 as Nentsisk iarst mä latiinsk, an sant 1937 mä kyrilisk skraft skrewen wurden. Sant di tidj woort muar an muar üüb Nentsisk skrewen. Nentsisk wurden haa at iantaal, at tautaal an at muartaal. Posesiifsufiksen Uun a jinsats tu Nuurdfresk wurd wurden üüs man/min, dan/din asw. ei faan separaat pronoomen ütjdrükt, man faan sufiksen, wat tu a aanj faan't wurd tuden wurd. T.b. mä't wurd вэнеко (wenjeko) „hünj“: вэнекоми wenjekomi of вэнеков wenjekow: man hünj. вэнекор wenjekor: dan hünj. вэнекода wenjekoda: san hünj. вэнекомиʼ wenjekomiʔ: üüs (tau) hünj. (ütjsleden öömrang: onkens hünj) вэнекориʼ wenjekoriʔ: jau (tau) hünj. (ütjsleden öömrang: jonkens hünj) вэнекодиʼ wenjekodiʔ: hör (tau) hünj. (hörens hünj) вэнековаʼ wenjekowaʔ: üüs hünj. вэнекораʼ wenjekoraʔ: jau hünj. вэнекодоʼ wenjekodoʔ: hör


Archangelsk (üüb Rüs: Арха́нгельск Archángel’sk) as at hoodsteed faan det Archangelsk Prowins uun de Nuurdwaastrüslun Bundessdistrikt faan Rüslun. At steed leit uun a nuurdwaast faan't lun, bi de Nuurdelk Dwina Struum, nai bi a mös tu det Witj Sia. Det hee 346.979 lidj (2020). Russia: Federal Districts and Major Cities, citypopulation.de


A Samojedisk spriaken san bütj a Finno-ugrisk spriaken en twiig faan Uraalisk spriaken. Diar jaft at son 30.000 spreegern faan. A miast spreegern hää at Nentsisk uun a Autonoom Kreis faan a Nentsen. Nuurd-Samojedisk Nentsisk Jurakisk (Uast-Nentsisk, †) Entsisk (Jenissei-Samojedisk) Nganasanisk (Tawgi-Samojedisk) Süüd-Samojeedisk Selkupisk (Uastjak-Samojedisk, Uastjakisk) Matorisk (†) Kamasisk (†) J. Janhunen: Samojedischer Wortschatz. Gemeinsamojedische Etymologien. Helsinki 1977 A. Aikio: New and old Samoyedic etymologies. Uun: Finnisch-Ugrische Forschungen 57, 2002, S. 9–57 und 59, 2006, S. 9–34 Test-Wikipedia üüb Nentsisk


Krasnojarsk (üüb Rüs: Красноя́рск Krasnojársk) as at hoodsteed faan det Krasnojarsk Regiuun an det traadgratst steed uun de Sibiirien Bundesdistrikt uun Rüslun. Det hee 1.093.771 lidj (2020). Russia: Sibirskij Federal'nyj Okrug, citypopulation.de


Det Krasnojarsk Regiuun (üüb Rüs: Красноя́рский край Krasnojárskij kraj) as en regiuun uun de Sibiirien Bundesdistrikt faan Rüslun. At regiuun leit uun a nuurd faan a bundesdistrikt. Det hee 2.866.255 lidj (2020). At hoodsteed faan't regiuun as Krasnojarsk. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Russia: Siberian Federal District, citypopulation.de Russia: Kemerovo Oblast, citypopulation.de


Letlun, amtelk Republiik faan Letlun (üüb Letisk: Latvija [ˈlatvija] an Latvijas Republika) as en lun uun nuurduast faan Europa. Uun a nuurd leit Eestlun, uun a uast Ruslun, uun a süüduast Witjruslun, uun a süüd Liitauen an uun a waast at Uastsia. At lun hee 1.893.223 lidj. At hoodsteed faan't lun as Riga. Dön tjiin gratst steeden uun't lun san: Letlun hee seeks statistisk regiuunen (wat ei indialing faan ferwalting san), njüügen aanjstendig steeden an 110 kreiser. Iar wiar at lun uun tau regiuunen onerdiald: Liiflun, wat a nuurduast faan't lun faan't nü (an uk at süüddial faan't Eestlun faan nü) hed an Kurlun, wat a süüdwaast faan't lun faan nü hed. Uun't 13. juarhunert wurd dön tau regiuunen faan de Swäärtbrelerorden, wat lääder dial faan de Tjiisk Orden üüs de Liifluns Orden wurd, uun föl kriiger nimen. 1561 wurd a orden sekularisiaret an Liiflun an Kurlun wurd dial faan Liitauen. 1621 wurd Liiflun (saner det süüduast dial, Letgalen, wat üüs det Inflanty Prowins tup mä Kurlun dial faan Poolen-Liitauen bleew) wurd dial faan Sweeden. Liiflun wurd 1721 dial faan det Rüs Keiserrik. Inflanty wurd uun det iarst dialing faan Poolen 1772 an Kurlun uun det traad dialing faan Poolen


De Madelrüslun Bundesdistrikt (üüb Rüs: Центра́льный федера́льный о́круг Centrál'nyj federál'nyj ókrug) as ian faan dön aacht bundesdistrikten uun Rüslun. Det hee 39.250.960 lidj (2021). At hoodsteed faan a bundesdistrikt as Moskau. Dön tjiin gratst steeden uun a bundesdistrikt san: A bundesdistrikt hee ian steed (Moskau) an sööwentanj prowinsen (üüb Rüs области oblasti; iantaal область oblast'): Russia: Central Federal District, citypopulation.de Russia: Central'nyj Federal'nyj Okrug, citypopulation.de


De Nuurdkaukasus Bundesdistrikt (üüb Rüs: Се́веро-Кавка́зский федера́льный о́круг Sévero-Kavkázskij federál'nyj ókrug) as ian faan dön aacht bundesdistrikten uun Rüslun. Det hee 9.967.301 lidj (2021). At hoodsteed faan a bundesdistrikt as Pjatigorsk. Dön tjiin gratst steeden uun a bundesdistrikt san: A bundesdistrikt hee seeks republiiken (üüb Rüs: ресбулики respubliki; iantaal республикa respublika) an ian regiuun (üüb Rüs край kraj): Russia: Northern Caucasian Federal District, citypopulation.de Russia: Severo-Kavkazskij Federal'nyj Okrug, citypopulation.de


De Nuurdwaastrüslun Bundesdistrikt (üüb Rüs: Се́веро-За́падный федера́льный о́круг Sévero-Západnyj federál'nyj ókrug) as ian faan dön aacht bundesdistrikten uun Rüslun. Det hee 13.941.959 lidj (2021). At hoodsteed faan a bundesdistrikt as Sankt Petersburg. Dön tjiin gratst steeden uun a bundesdistrikt san: A bundesdistrikt hee ian steed (Sankt Petersburg), tau republiiken an sööwen prowinsen. Russia: Northwestern Federal District, citypopulation.de Russia: Severo-Zapadnyj Federal'nyj Okrug, citypopulation.de


De Süüdrüslun Bundesdistrikt (üüb Rüs: Ю́жный федера́льный о́круг Júžnyj federál'nyj ókrug) as ian faan dön aacht bundesdistrikten uun Rüslun. Det hee 14.070.918 lidj (2021). At hoodsteed faan a bundesdistrikt as Rostow bi Don. Dön tjiin gratst steeden uun a bundesdistrikt san: A bundesdistrikt hee ian regiuun (üüb Rüs: край kraj), tau republiiken (üüb Rüs: республики respubliki; iantaal: республика respublika) an trii prowinsen (üüb Rüs: области oblasti; iantaal: область oblast'). Det rüs regiaring sai, dat at republiik Krim an't steed Sewastopol dial faan Rüslun san, efter jo 2014 faan't lun iinnimen wurd, man öler lunen sai, dat jo noch dial faan a Ukraine san. 2014-2016 maaget jo de Krim Bundesdistrikt. Sant 2016 san jo dial faan de Süüdrüslun Bundesdistrikt. Russia: Southern Federal District, citypopulation.de Russia: Južnyj Federal'nyj Okrug, citypopulation.de


Rumeenien [ruˈmɛ:ni̯ən] (üüb Rumeensk: România [romɨˈnia] Harke tu?/i) as en stoot uun at grensrüm twesken at maden an a süüduast faan Euroopa. Uun a süüd leit Bulgaarien, uun a waast lei Serbien an Ungarn, uun a nuurd an a uast Ukraine an Moldaawien an uun a uast leit uk at Suartsia. At lun hee 21.698.181 lidj. At hoodsteed as Bukarest. At lun dialt grensen mä fiiw lunen. Det lingst grens (681 km) wurt mä Moldaawien an det kurtst (448 km) mä Ungarn diald. At lun dialt uk en 649 km lung grens mä Ukraine, en 631 km lung mä Bulgaarien an en 546 km lung mä Serbien. Dön Karpaaten stun twesken a nuurdwaast an süüduast faan't lun. De Donau Struum maaget at grens tu Bulgaarien an leept troch a uast faan't lun iin uun't Suartsia. Rumeenien hee aacht histoorisk regiuunen: Banat, mä Serbien diald. Böökenlun (Bucovina), mä't Ukraine diald. Dobrudscha (Dobrogea), mä Bulgaarien diald. Kreischlun (Crișana) Maramuresch (Maramureș) Moldau (Moldova), mä Moldaawien an't Ukraine diald. Sööwenborger (Transilvania) Walachei, wat iin uun Munteenien (Muntenia) an Olteenien (Oltenia) diald as. Dön tjiin gratst steeden uun Rumeenien san: Rumeenien as uun ian-an-fiartig kreiser (üüb Rumeens: județe, iantaal județ) an’t steed Bukarest onerdiald. Komponisten


Autonoom Kreis faan a Jamal-Nentsen A Autonoom Kreis faan a Jamal-Nentsen (rüsk Ямало-Ненецкий автономный округ/Jamalo-Nenezki awtonomny okrug; nentsisk Ямалы-Ненёцие автономной ӈокрук/Jamaly-Nenjozije awtonomnoi njokruk) as en ferwaltangsianhaid uun a Okrug Uraal uun't nuurden faan Ruslun. Hi hiart tu a Okrug Tjumen, man hää en was autonomii. Commonskategorii: Autonoom Kreis faan a Jamal-Nentsen – Saamlang faan bilen of filmer Nentsen Nentsisk


Boliiwien as en lun uun Süüd-Ameerikoo. Uun't nuurd an uast leit Brasiilien, uun't süüduast Paraguay, uun't süüd Argentiinien, uun't süüdwaast Chiile an uun't nuurdwaast Peruu. At lun hää 11.469.900 lidj (2019). At hoodstääd faan't lun as Sucre, at regiarang sat oober uun La Paz. Dön tjiin gratst stääden uun't lun san: Boliiwien hää njügen departmenten: http://web.archive.org/web/20090521023641/http://www.presidencia.gob.bo/download/constitucion.pdf world-gazetter.com International Monetary Fund, World Economic Outlook Database, April 2008 Bolivia, citypopulation.de Bolivia: Cities, citypopulation.de Bolivia, citypopulation.de Bolivia, citypopulation.de Commonskategorii: Boliiwien – Saamlang faan bilen of filmer Wikimedia Atlas: Boliiwien – Geograafisk an histoorisk koorden -16.711944444444-64.666111111111Koordinaaten: 17° S, 65° W


Autonoom Kreis faan a Chanten an Mansen A Autonoom Kreis faan a Chanten an Mansen, of uk Jugra, (rüsk Ханты-Мансийский автономный округ — Югра / Chanty-Mansijski awtonomny okrug — Jugra; chantisk Хӑнты-Мансийской автономной округ — Югра) as en ferwaltangsianhaid uun a Okrug Uraal uun't nuurden faan Ruslun. Hi hiart tu a Okrug Tjumen, man hää en was autonomii. Commonskategorii: Autonoom Kreis faan a Chanten an Mansen – Saamlang faan bilen of filmer


At Chantisk spriak (chantisk ханты ясаӈ, sjiisk chanty jasaŋ), uk: Khanty of Uastyak, as det spriak faan a Chanten. Jo lewe uun't nuurdwaasten faan Sibiirien loongs a struum Ob. Diar komt uk a nööm faan det spriakfamile faan: Ob-Ugrisk. Det hiart tu a Finno-ugrisk spriaken an as nai mä Ungaars. Chantisk as uk nai mä Mansisk, diar uun't salew spriakregiuun spreegen woort. At jaft wel son 10.000 spreegern, diar oober spriakwiisen brük, diar madenööder fiks skeel. A Chanten brük kyrilisk skraft mä enkelt aparte tiaken muar: Commonskategorii: Chantisk spriak – Saamlang faan bilen of filmer Test-Wikipedia üüb Chantisk


Det Rüs Natschunaalbibleteek (üüb Rüs: Росси́йская национа́льная библиоте́ка Rossíjskaja nacionál’naja bibliotéka) uun Sankt Petersburg as det naistgratst bibleteek uun Rüslun an ian faan dön gratst bibleteeken uun a wäält. Det hiart tup mä det Rüs Stootsbibleteek uun Moskau an det uun 2009 eebenmaaget President B. N. Jeltsin sin Bibleteek uun Sankt Petersburg tu dön trii natschunaalbibleteeken uun Rüslun. Föl faan a buken uun a soomlingen faan't bibleteek san online uun det Vivaldi Elektroonisk Bibleteek. Amtelk Weebsidj (üüb Rüs) Vivaldi Elektroonisk Bibleteek (üüb Rüs)


At Mansisk spriak (моаньсь, moańś) (uk: Woguulisk) as det spriak faan a Mansen. Jo lewe uun't nuurdwaasten faan Sibiirien loongs a struum Ob. Diar komt uk a nööm faan det spriakfamile faan: Ob-Ugrisk. Det hiart tu a Finno-ugrisk spriaken an as nai mä Ungaars. Mansisk as uk nai mä Chantisk, diar uun detsalew regiuun spreegen woort. At jaft wel knaap 1.000 spreegern, diar hör spriak oober knaap noch tu hör jongen widjer du. Test-Wikipedia üüb Mansisk


Uasteuroopa as en ütjdruk för't uastelk Euroopa, man det grens koon ei akeroot fäästlaanj wurd. Det koord rochts dialt Euroopa efter kulturel regiuunen iin, an diarefter ferlääpt det grens amanbi bi 25 graad uastelk lengde. Uasteuroopa amfaadet sodenang Ruslun, Witjruslun, a Ukraine (üüb det koord güül) an ferlicht uk noch Georgien. Efter uasten ferlääpt det grens tesken Uasteuroopa an Aasien loongs a Uraalberger an a Uraal struum. Efter süüdwaasten as det grens tu Süüduasteuroopa sowat bi Moldaawien, an efter süüduasten as det grens tu Aasien bi a Kaukasus. Georgien leit tesken a Letj Kaukasus an a Grat Kaukasus, an woort diarauer eder tu Euroopa, man uk tu Aasien tääld. Commonskategorii: Uasteuroopa – Saamlang faan bilen of filmer


ffff dep1 p1 A Kaukasus (rüsk Кавказ, Kawkas; georgisk კავკასიონი, K'avk'asioni, armeensk Կովկաս, Kowkas, aserbaidschaansk Qafqaz, türkisk Kafkas, faan ualgreks Καύκασος) as en amanbi 1.100 km lung keed faan berger uun Euraasien tesken at Suart Sia an at Kaspisk Sia. Maden uun, tesken a Grat Kaukasus (nuurdelk) an a Letj Kaukasus (süüdelk) leit Georgien, uun't nuurden Ruslun an uun't süüden Armeenien, Aserbaidschaan an a Iraan. A huuchst toop as a Elbrus uun Ruslun mä en hööchde faan 5.642 meetern. At hialer regiuun woort uk Kaukaasien näämd. Tesken Grat an Letj Kaukasus ferlääpt di struum Mtkwari mä san müs uun't Kaspisk Sia. Commonskategorii: Kaukasus – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Kaukasus (sjiisk)


ffpd3pd5 A Elbrus (rüsk Эльбрус; karatschai-balkaarisk Минги тау Miñi tau [mɪˈŋːi taw]) as mä en hööchde faan 5.642 m di huuchst berag uun a Kaukasus an a huuchst faan Ruslun (an uk faan Euroopa, wan dü a Kaukasus mä tu Euroopa täälst). Di berag as en rauegen wulkaan mä tau tooper: Waasttoop mä 5.642 m an Uasttoop mä 5.621 m. At leetst tooch as hi wel föör amanbi 2.000 juaren ütjbreegen. Satelitenbil Dobeltoop Commonskategorii: Elbrus – Saamlang faan bilen of filmer


At Karatschai-Balkaarisk spriak (Aanj nööm: Къарачай-малкъар тил Qaratschaj-malqar til) as en Turkspriak faan di kiptschakisk twiig. Hat woort uun a Nuurdkaukasus uun a rüsk prowinsen Karatschai-Tscherkesien (Karatschaiisk) an Kabardiino-Balkaarien (Balkaarisk) spreegen. Tuiarst as Karatschai-Balkaarisk mä latiinsk skraft skrewen wurden, sant 1936 oober mä kyrilisk skraft. Turkspriaken: Altaisk, Aserbaidschaansk, Baschkiirisk, Chaladschisk, Chakasisk, Gagausisk, Jakutisk, Karatschai-Balkaarisk, Karlukisk, Kasachisk, Kiptschakisk, Kirgiisk, Oghuurisk, Oghuusisk, Sibiirisk, Tataarisk, Tschuwaschisk, Turkmeensk, Tuwiinisk, Türkisk, Uighuurisk, Usbekisk Wikipedia üüb Karatschai-Balkaarisk


At (eegentelk) Altaisk spriak hiart tu a sibiirisk twiig faan a Turkspriaken. Hat woort fööraal uun't Republiik Altai (Ruslun) spreegen. Süüdelk Altaisk Huuchaltaisk (Altai-Kischi, Altaj-Kiži) Maima Telengitisk Tölös Tschuja Teleutisk Nuurdelk Altaisk Tubalarisk Kumandinisk Turatschak Solton Starobardinisk Tschelkanisk (uk: Kuu, Lebedinisk) Turkspriaken: Altaisk, Aserbaidschaansk, Baschkiirisk, Chaladschisk, Chakasisk, Gagausisk, Jakutisk, Karatschai-Balkaarisk, Karlukisk, Kasachisk, Kiptschakisk, Kirgiisk, Oghuurisk, Oghuusisk, Sibiirisk, Tataarisk, Tschuwaschisk, Turkmeensk, Tuwiinisk, Türkisk, Uighuurisk, Usbekisk Test-Wikipedia üüb Nuurdaltaisk Wikipedia üüb Süüdaltaisk


At Karasia (of Kara Sia, rüsk Ка́рское мо́ре, Karskoje more) as en dial faan a Arktisk Oosean nuurden faan Sibiirien. Efter waasten lingt hat bit tu't eilun Nowaja Semlja an efter uasten bit Sewernaja Semlja. Diar san fööraal tau grat struumer, diar iin uun't Kara-Sia luup: a Ob an a Jenisej. Commonskategorii: Kara Sia – Saamlang faan bilen of filmer


A Jenisej (rüsk Енисей) as en 3487 km lungen struum uun Sibiirien (Ruslun). Tuup mä a tustruum Grat Jenisej san't 4092 km. Hi as a fiftlingst struum üüb a eerd, an efter a Jangtsekiang di ööderlingst uun Aasien. A Jenisej ferlääpt amanbi üüb 90 graad uastelk lengde faan süüd tu nuurd an dialt Sibiirien uun a maden troch. Sin iintoochregiuun lingt bit tu a Baikalsia an iin uun a Mongolei. San müs ferlääpt iin uun't Karasia uun a Arktis. A Grat Jenisej as di 605 km lung rochter (nuurdelk) tustruum faan a Jenisej uun't Republiik Tuwa. A Letj Jenisej (rüsk Ма́лый Енисе́й/Maly Jenissei; tuwiinisk Каа-Хем/Kaa-Chem, „Letj Struum“) as di 563 km lung lachter (süüdelk) tustruum faan a Jenisej uun't Republiik Tuwa. Jenisej uun't Stootelk Fertiaknis faan Struumer an Sian (rüsk) Artikel Jenisej uun't Grat Sowjetisk Ensiklopedii (BSE), 3. aplaag 1969–1978 (rüsk) Global River Discharge Monitoring: Station Igarka üüb grdc.sr.unh.edu Commonskategorii: Jenisej – Saamlang faan bilen of filmer Jenisejsk spriaken


Nischni Nowgorod (üüb Rüs: Ни́жний Но́вгород Nížnyj Nóvgorod, faan 1932 tu 1990 Gorki, üüb Rüs: Го́рький Gór’kij) as at hoodsteed faan det Nischni Nowgorod Prowins uun de Wolga Bundesdistrikt uun Rüslun. At steed leit uun a uast faan det europeeisk dial faan't lun. Det hee 1.252.236 lidj (2020). Faan 1932 tu 1990 wiar at steed efter de rüs an sowjetisk skriiwer Maksim Gorki (üüb Rüs: Макси́м Го́рький Maksím Gór’kij, 1868-1936) neemd. Russia: Federal Districts and Major Cities, citypopulation.de


Hamborig as en bundeslun an steed uun a nuurd faan Tjiisklun. Det hee 1.852.478 lidj (2020). At steed hee sööwen besirken: Germany: States and Major Cities, citypopulation.de Statistikamt Nord


Kirow (üüb Rüs: Ки́ров Kírov; faan 1457 tu 1780 Chlynow, üüb Rüs: Хлы́нов Chlýnov; faan 1780 tu 1934, Wjatka, üüb Rüs: Вя́тка Vjátka) as at hoodsteed faan det Kirow Prowins uun de Wolga Bundesdistrikt uun Rüslun. At steed leit uun a uast faan det europeeisk dial faan't lun. Det hee 518.348 lidj (2020). Sant 1934 as at steed efter sowjetisk poliitiker Sergej Kirow (üüb Rüs: Серге́й Миро́нович Ки́ров Sergéj Mirónovič Kírov, 1886-1934) neemd. Russia: Federal Districts and Major Cities, citypopulation.de Kirow wurd de 1. Deetsember 1934 uun en atentaat duadmaaget.


At Tuwiinisk spriak (aanj nööm: тыва дыл tyva dyl) as en Turkspriak faan di sibiirisk twiig, diar faan gud 200.000 minsken uun't Republiik Tuwa spreegen woort, huar Tuwiinisk uk amtspriak as. Hat woort mä kyrilisk skraft skrewen. Son 27.000 spreegern lewe bütjluns uun a Mongolei an uun Sjiina. Sant 1940 woort Tuwiinisk mä en ütjwidjet kyrilisk skraft skrewen: Ң ң ([ŋ], üs latiinsk „ng“) Ө ө ([ø], üs latiinsk „ö“) Ү ү ([y], üs latiinsk „ü“) Tuwiinisk bi Ethnologue Turkspriaken: Altaisk, Aserbaidschaansk, Baschkiirisk, Chaladschisk, Chakasisk, Gagausisk, Jakutisk, Karatschai-Balkaarisk, Karlukisk, Kasachisk, Kiptschakisk, Kirgiisk, Oghuurisk, Oghuusisk, Sibiirisk, Tataarisk, Tschuwaschisk, Turkmeensk, Tuwiinisk, Türkisk, Uighuurisk, Usbekisk Commonskategorii: Tuwiinisk – Saamlang faan bilen of filmer


Serbien (serbisk Србија/Srbija harke?/i) as en banenlun uun Süüduasteuroopa. A naiberlunen san uun't uasten Ungarn, Rumeenien an Bulgaarien, uun't süüden Nuurd-Matsedoonien, Albaanien an at Kosovo, an uun't waasten Montenegro, Bosnien an Herzegowina an Kroaatien. Serbien hää 23 distrikten: Wikimedia Atlas: Serbien – Geograafisk an histoorisk koorden Commonskategorii: Serbien – Saamlang faan bilen of filmer Artiikel 10 faan a Serbisk Ferfaadang Fulkstäälang faan Oktuuber 2011 (PDF; 2,3 MB) Human Development Index (HDI): 2010 Rankings Fulkstäälang 2011 Serbia: Administrative Division, citypopulation.de


Baschkortostaan, amtelk at Republiik Baschkortostaan (üüb Rüs: Респу́блика Башкортоста́н Respúblika Baškortostán [rʲɪsˈpublʲɪkə bəʂkərtɐˈstan]; üüb Baschkir: Башҡортостан Республикаһы Bašqortostan Respublikahy), as en autonoom republiik uun det europeeisk dial faan Rüslun. Det leit uun de Wolga Bundesdistrikt. Uun a nuurdwaast leit Udmuurtien, uun a nuurd det Perm Regiuun, uun a nuurduast det Swerdlowsk Prowins, uun a uast det Tscheljabinsk Prowins, uun a süüd an süüdwaast det Orenburg Prowins an uun a waast Tatarstaan. Det hee 4.038.151 lidj (2020). At hoodsteed faan't republiik as Ufa. De Ufa Struum (üüb Baschkir: Ҡариҙел Qariðel) as de gratst struum uun Baschkortostaan. De Uraal Struum (üüb Baschkir: Яйыҡ Jajyq) hee sin hood uun a uastdial faan't republiik, nai bi't grens tu det Tscheljabinsk Prowins, an leept do tu a süüd troch't uastdial an iin uun det Tscheljabinsk Prowins. Auer de Uraal Struum at grens twesken Euroopa an Aasien ütjmaaget, leit en letjen dial faan't republiik uun Aasien. Uk uun a uast faan Baschkortostaan san dön Uraal Berger. De Ufa Struum At Kwel faan de Uraal Struum Dön Uraal Berger uun de Beloretsk Distrikt Dön tjiin gratst steeden uun't republiik san: Efter det 2002 rüs folksteeling, snaaket 97% faan a lidj uun't republiik Rüs, 26% Tataarisk, an 23%


Mari El (üüb Rüs: Респу́блика Мари́й Эл Respúblika Maríj El, üüb Miad-Mari: Марий Эл Республик Marij El Respublik, üüb Berig-Mari: Мары Эл Республик Mary El Respublik) as en autonoom republiik uun det europeeisk dial faan Rüslun. Det leit uun de Wolga Bundesdistrikt. Uun a nuurd an nuurduast leit det Kirow Prowins, uun a süüduast Tatarstaan, uun a süüd Tschuwaschien an uun a waast an nuurdwaast det Nischni Nowgorod Prowins. Det hee 679.417 lidj (2020). At hoodsteed faan't republiik as Joschkar-Ola. Dön tjiin gratst steeden uun't republiik san: Russia: Volga Federal District, citypopulation.de Russia: Mari El Republic, citypopulation.de


Mordwiinien of Mordoowien (üüb Rüs: Респу́блика Мордо́вия Respúblika Mordóvija [rʲɪsˈpublʲɪkə mɐrˈdovʲɪjə], üüb Mokscha an Ersja: Мордовия Республикась Mordovija Respublikaś) as en autonoom republiik uun det europeeisk dial faan Rüslun. Det leit uun de Wolga Bundesdistrikt. Uun a nuurd leit det Nischni Nowgorod Prowins, uun a nuurduast Tschuwaschien, uun a süüduast det Uljanowsk Prowins, uun a süüd det Pensa Prowins an uun a waast det Rjasan Prowins. Det hee 790.197 lidj (2020). At hoodsteed faan't republiik as Saransk. Dön tjiin gratst steeden uun't republiik san: Russia: Volga Federal District, citypopulation.de Russia: Republic of Mordovia, citypopulation.de


Tatarstaan as en autonoom republiik uun det europeeisk dial faan Rüslun. Det leit uun de Wolga Bundesdistrikt. Uun a nuurdwaast leit Mari El, uun a nuurd det Kirow Prowins, uun a nuurduast Udmuurtien, uun a uast Baschkortostaan, uun a süüduast det Orenburg Prowins, uun a süüd det Samara Prowins, uun a süüdwaast det Uljanowsk Prowins an uun a waast Tschuwaschien. Det hee 4 000 084 lidj (2022). At hoodsteed faan't republiik as Kasan. Dön tjiin gratst steeden uun't republiik san: Kasan Guwernement Russia: Volga Federal District, citypopulation.de Russia: Republic of Tatarstan, citypopulation.de


Udmuurtien (üüb Rüs: Удму́ртская Респу́блика Udmúrtskaja Respúblika, üüb Udmuurt: Удмурт Элькун Udmurt El’kun) as en autonoom republiik uun det europeeisk dial faan Rüslun. Det leit uun de Wolga Bundesdistrikt. Det hee 1.500.955 lidj (2020). At hoodsteed faan't republiik as Ischewsk. Dön seeks gratst steeden uun't republiik san: Russia: Volga Federal District, citypopulation.de Russia: Republic of Udmurtia, citypopulation.de


Chakasien (üüb Rüs an Chakas: Хака́сия Chakásija), amtelk at Republiik Chakasien (üüb Rüs: Респу́блика Хака́сия Respúblika Chakásija [rʲɪˈspublʲɪkə xɐˈkasʲɪjə], üüb Chakas: Хака́с Респу́бликазы Chakás Respúblikazy), as en republiik uun det asiaatisk dial faan Rüslun. Det leit uun de Sibiirien Bundesdistrikt. Det hee 534.262 lidj (2020). At hoodsteed faan't republiik as Abakan. Dön tjiin gratst steeden uun't republiik san: Russia: Siberian Federal District, citypopulation.de http://citypopulation.de/en/russia/chakasija/ Russia: Republic of Khakassia, citypopulation.de]


Ufa (üüb Rüs: Уфа́ Ufá, üüb Baschkir: Өфө Öfö) as a hoodsteed faan't Republiik Baschkortostaan uun Rüslun. At steed leit uun a maden faan't republiik, bi de Ufa Struum. Det hee 1.128.787 lidj (2020). Russia: Federal Districts and Major Cities, citypopulation.de


A Ufa (rüsk Уфа; baschkiirisk Ҡариҙел; tataarisk Өфә/Öfä, tschuwaschisk Ӗпхӳ) as en 918 km lungen struum uun a Europeesk dial faan Ruslun. Hi as en tustruum faan a Belaja. Commonskategorii: Ufa – Saamlang faan bilen of filmer Artikel Ufa uun't Grat Sowjetisk Ensiklopedii (BSE), 3. aplaag 1969–1978 (rüsk) Ufa uun't Stootelk Fertiaknis faan Struumer an Sian (rüsk)


At Baschkiirisk spriak ( башҡорт теле?/i [bɑʃqɵrt tɨlɨ]) of Baschkir as en Turkspriak uun det famile faan a Kiptschakisk spriaken. Hat as amtspriak uun Baschkortostaan. Baschkiirisk woort sant 1938 mä en uunpaaset kyrilisk skraft skrewen: Faan't Baschkiirisk jaft at flook spriakwiisen. Jo wurd tu trii sköölen tuupfaadet: Kuvakan („Berag-Baschkiirisk“) Yurmati („Gäärslun-Baschkiirisk“) Burschan („Waast-Baschkiirisk“) Nöömer üüb Baschkiirisk haa sääks faaler. t.b. тау tau (berag): Bashkort, a language of the Russian Federation üüb ethnologue.com (ingelsk) 2014 Turkspriaken: Altaisk, Aserbaidschaansk, Baschkiirisk, Chaladschisk, Chakasisk, Gagausisk, Jakutisk, Karatschai-Balkaarisk, Karlukisk, Kasachisk, Kiptschakisk, Kirgiisk, Oghuurisk, Oghuusisk, Sibiirisk, Tataarisk, Tschuwaschisk, Turkmeensk, Tuwiinisk, Türkisk, Uighuurisk, Usbekisk


Det Nowosibirsk Prowins (üüb Rüs: Новосиби́рская о́бласть Novosibírskaja óblast’) as en prowins uun de Sibiirien Bundesdistrikt faan Rüslun. At prowins leit uun a süüdwaast faan a bundesdistrikt. Det hee 2.798.170 lidj (2020). At hoodsteed faan't regiuun as Nowosibirsk. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Russia: Siberian Federal District, citypopulation.de Russia: Novosibirsk Oblast, citypopulation.de


Det Omsk Prowins (üüb Rüs: О́мская о́бласть Ómsk óblast’) as en prowins uun de Sibiirien Bundesdistrikt faan Rüslun. At prowins leit uun a süüdwaast faan a bundesdistrikt. Det hee 1.926.665 lidj (2020). At hoodsteed faan't regiuun as Omsk. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Russia: Siberian Federal District, citypopulation.de Russia: Omsk Oblast, citypopulation.de


Det Tomsk Prowins (üüb Rüs: То́мская о́бласть Tómskaja óblast’) as en prowins uun de Sibiirien Bundesdistrikt faan Rüslun. At prowins leit uun a süüdwaast faan a bundesdistrikt. Det hee 1.079.271 lidj (2020). At hoodsteed faan't regiuun as Tomsk. Dön sööwen gratst steeden uun't prowins san: Russia: Siberian Federal District, citypopulation.de Russia: Tomsk Oblast, citypopulation.de


Det Irkutsk Prowins (üüb Rüs: Ирку́тская о́бласть Irkútskaja óblast’) as en prowins uun de Sibiirien Bundesdistrikt faan Rüslun. At prowins leit uun a süüduast faan a bundesdistrikt. Det hee 2.391.193 lidj (2020). At hoodsteed faan't regiuun as Irkutsk. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Russia: Siberian Federal District, citypopulation.de Russia: Irkutsk Oblast, citypopulation.de


Det Kemerowo Prowins (üüb Rüs: Ке́меровская о́бласть Kémerovskaja óblast’) as en prowins uun de Sibiirien Bundesdistrikt faan Rüslun. At prowins leit uun a süüdwaast faan a bundesdistrikt. Det hee 2.657.854 lidj (2020). At hoodsteed faan't regiuun as Kemerowo. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Russia: Siberian Federal District, citypopulation.de Russia: Kemerovo Oblast, citypopulation.de


Det Astrachan Prowins (üüb Rüs: Астраха́нская о́бласть Astrachánskaja óblast’) as ian faan a prowinsen uun Rüslun. At prowins leit uun a uast faan de Süüdrüslun Bundesdistrikt faan't lun. Det hee 1.010.073 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Astrachan. A Wolga struum leept maden troch't prowins faan nuurdwaast tu süüduast. At prowins wurd de 27. Deetsember 1943 üüs en prowins uun det Rüs SFSR grünjlaanjen. Russia: Southern Federal District, citypopulation.de Russia: Astrakhan Oblast, citypopulation.de


Det Rostow Prowins (üüb Rüs: Росто́вская о́бласть Rostóvskaja óblast’) as ian faan a prowinsen uun Rüslun. At prowins leit uun a waast faan de Süüdrüslun Bundesdistrikt faan't lun. Det hee 4.277.976 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Rostow bi a Don. De Don Struum leept troch't prowins an iin uun't Sia faan Asow, uun a süüdwaast. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Russia: Southern Federal District, citypopulation.de Russia: Rostov Oblast, citypopulation.de


Det Wolgograd Prowins (üüb Rüs: Волгогра́дская о́бласть Volgográdskaja óblast’) as ian faan a prowinsen uun Rüslun. At prowins leit uun a nuurd faan de Süüdrüslun Bundesdistrikt faan't lun. Det hee 2.610.161 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Wolgograd. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Russia: Southern Federal District, citypopulation.de Russia: Volgograd Oblast, citypopulation.de


Det Perm Regiuun (üüb Rüs: Пе́рмский край Pérmskij kraj) as ian faan a regiuunen uun Rüslun. At regiuun leit uun a süüdwaast faan de Wolga Bundesdistrikt faan't lun. Det hee 2.599.260 lidj (2020). At hoodsteed faan't regiuun as Perm. Russia: Volga Federal District, citypopulation.de


Det Krasnodar Regiuun (üüb Rüs: Краснода́рский край Krasnodárskij kraj) as ian faan a regiuunen uun Rüslun. At prowins leit uun a waast faan de Süüdrüslun Bundesdistrikt faan't lun. Det hee 5.226.647 lidj (2020). At hoodsteed faan't regiuun as Krasnodar. Dön tjiin gratst steeden uun't regiuun san: Russia: Southern Federal District, citypopulation.de Russia: Krasnodar Krai, citypopulation.de


Det Altai Regiuun (üüb Rüs: Алта́йский край Altájskij kraj) as en prowins uun de Sibiirien Bundesdistrikt faan Rüslun. At prowins leit uun a süüdwaast faan a bundesdistrikt. Det hee 2.317.153 lidj (2020). At hoodsteed faan't regiuun as Barnaul. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Russia: Siberian Federal District, citypopulation.de Russia: Altai Krai, citypopulation.de


Tschetscheenien, amtelk det Tschetscheens Republiik (üüb Rüs: Чечня́ Čečnjá an Чече́нская Респу́блика Čečénskaja Respúblika; üüb Tschetscheens: Нохчийчоь Noxçiyçö an Нохчийн Республика Noxçiyn Respublika), as en republiik uun det Nuurdkaukasus Bundesdistrikt faan Rüslun. Det leit uun a süüduast faan a bundesdistrikt. Det hee 1.478.726 lidj (2020). At hoodsteed faan't republiik as Grosny. Dön seeks gratst steeden uun't republiik san: Russia: Northern Caucasian Federal District, citypopulation.de Russia: Republic of Chechnya, citypopulation.de


Inguscheetien, amtelk at Republiik Inguscheetien (üüb Rüs: Ингуше́тия Ingušétija an Респу́блика Ингуше́тия Respúblika Ingušétija; üüb Inguschisk: ГӀалгӏайче Ghalghajče an ГӀалгӀай Мохк Ghalghaj Mochk) as en republiik uun det Nuurdkaukasus Bundesdistrikt faan Rüslun. Det leit uun a süüd faan a bundesdistrikt. Det hee 507.061 lidj (2020). At hoodsteed faan't republiik as Magas. Dön fiiw gratst steeden uun't republiik san: Russia: Northern Caucasian Federal District, citypopulation.de Russia: Republic of Ingushetia, citypopulation.de


Det Belgorod Prowins (üüb Rüs: Белгоро́дская о́бласть Belgoródskaja óblast’) as ian faan a prowinsen uun Rüslun. At prowins leit uun a süüdwaast Madelrüslun Bundesdistrikt faan't lun. Uun a nuurd leit det Kursk Prowins, uun a uast det Woronesch Prowins an uun a süüd an waast a Ukraine. Det hee 1.549.151 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Belgorod. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: 2000 (folksteeling) - 1.511.620. 2010 (folksteeling) - 1.532.526. 2020 (schetsing) - 1.549.151. Russia: Central Federal District, citypopulation.de Russia: Belgorod Oblast, citypopulation.de Russia: Central Federal District, citypopulation.de


Det Brjansk Prowins (üüb Rüs: Бря́нская о́бласть Brjánskaja óblast’) as ian faan a prowinsen uun Rüslun. At prowins leit uun a waast uun de Madelrüslun Bundesdistrikt faan't lun. Det hee 1.192.491 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Brjansk. De Desna Struum leept faan a nuurd tu a süüd troch't prowins. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: 2000 (folksteeling) - 1.378.941. 2010 (folksteeling) - 1.278.217. 2020 (schetsing) - 1.192.491. Russia: Central Federal District, citypopulation.de Russia: Bryansk Oblast, citypopulation.de Russia: Central Federal District, citypopulation.de


At siadgus (uk raidgus, (mo.) gragöis ??) (Anser fabalis) as en fögel an hiart tu at onerfamile faan a ges an swaanen (Anserinae). Siadges uun a loft. Aier faan Anser fabalis-MHNT Commonskategorii: Siadges – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Siadges


Tschetscheens(k) (aanj nööm: Noxçiyŋ mott/Нохчийн мотт) of Tschetschen hiart tu't skööl faan a Nach spriaken uun det famile faan a Nuurduastkaukaasisk spriaken. Hat as nai mä Inguschisk an jodiar tau spriaken tuup san a Wainach spriaken. Tschetscheensk as amtspriak uun Tschetscheenien. Sant 1938 woort tschetscheensk mä kyrilisk skraft skrewen. Commonskategorii: Tschetscheensk – Saamlang faan bilen of filmer Wikipedia üüb Tschetscheensk


Ingusch(eet)isk (aanj nööm: ГІалгІай мотт Ğalğaj mott [ʁalʁaj mott]) hiart tu't skööl faan a Nach spriaken uun det famile faan a Nuurduastkaukaasisk spriaken. Hat as nai mä Tschetscheensk an jodiar tau spriaken tuup san a Wainach spriaken. Inguschisk as bütj Rüsk en amtspriak uun Inguscheetien (Ruslun) an woort faan 240.000 minsken spreegen. Sant 1938 woort Inguscheetisk mä kyrilisk skraft skrewen. Commonskategorii: Ingusch(eet)isk – Saamlang faan bilen of filmer Wikipedia üüb Ingusch(eet)isk


Gorno-Altaisk (föör 1932 Ulala, 1932-1948 Oirot-Tura; üüb Rüs Го́рно-Алта́йск Górno-Altájsk [ˈgornə ɐlˈtajsk]; üüb Altai: Улалу Ulalu) as at hoodsteed faan det Altai Republiik. At steed leit uun a nuurdwaast faan't republiik. Det hee 64.464 lidj (2020). Russia: Altai Republic, citypopulation.de


A Ualsibiirisk spriaken san en skööl faan sowat tjiin spriaken mä tuup amanbi 15.000 spreegern. Jo wurd uun Uastsibiirien snaaket. Jo wiar al diar, iar ööder Altaisk spriaken tu Sibiirien iinwaanert san. Jukag(ii)risk 3 spriaken, 2 diarfaan † (40–200 spreegern) Jukagiirisk (Oduulisk), 2 spriakwiisen: Nuurd (Tundra) an Süüd (Kolyma) Omok † Tschuwanisk † Tschuktscho-Kamtschadaalisk 5 spriaken (14.000 spreegern) Tschuktscho-Korjakisk Tschukot Tschuktschi (Tschukot) (10.000) Korjak-Aliutor Korjak (Nymylan) (3.500) Aliutor (200) Kerek († of bal †) Kamtschadaalisk Itelmeenisk (Kamtschadaalisk) (100) Niwchisk (Giljakisk) Niwchisk (Giljakisk) (700) 3 spriakwiisen: Amur, Nuurd-Sachalin, Uast-Sachalin Ferlicht hiar tu detdiar skööl uk noch tu: Jenisejsk spriaken Ainu Eskimo-Aleutisk spriaken Jenisejsk spriaken (Ket) Ainu Eskimo-Aleutisk spriaken Ernst Kausen: Paläosibirische Sprachen. In: Die Sprachfamilien der Welt. Teil 1: Europa und Asien. Buske, Hamburg 2013, ISBN 978-3-87548-655-1, S. 371–434. Ernst Kausen: Paläosibirische Sprachen (online, MS-Word, doc)


Ainu as det spriak faan a Ainu, diar üüb Hokkaido uun Jaapan lewe. Daalang jaft at son 15.000 Ainu, diar hör spriak oober knaap noch snaake. Ainu hiart tu't skööl faan a Ualsibiirisk spriaken, jo san oober nian spriakfamile, an san ei alt nai mäenööder. Ernst Kausen: Paläosibirische Sprachen. In: Die Sprachfamilien der Welt. Teil 1: Europa und Asien. Buske, Hamburg 2013, ISBN 978-3-87548-655-1, S. 371–434. Ernst Kausen: Paläosibirische Sprachen (online, MS-Word, doc) Test-Wikipedia üüb Ainu


At Selkupisk spriak (iar uk: Uastjak-Samojedisk, Uastjakisk) as so üs Nentsisk ian faan a Samojedisk spriaken. Jo hiar tuup mä't Finno-Ugrisk tu a Uraalisk spriaken. Selkupisk woort faan a Selkupen uun Waastsibiirien tesken a struumer Ob an Jenisej faan 1.500 minsken spreegen. Jo snaake oober uk aaltumaal rüsk. Uun enkelt skuulen woort Selkupisk onerracht. Det wurd Selkup (šöľqup) ment so föl üs nuurdminsk. Sant 1940 woort selkupisk mä en uunpaaset kyrilisk skraft skrewen: Taz (тазовский диалект): Nuurdselkupisk, näämd efter di struum Tas (Таз). Hat woort faan 90 % faan a Selkupen spreegen, an as det grünjlaag faan't skraftspriak. Tym (тымский диалект): Madelselkupisk, näämd efter di struum Tym (Тым), amanbi 150 spreegern. Ket (кетский диалект): Süüdselkupisk, näämd efter di struum Ket (Кеть), amanbi 20 spreegern. Jarmo Alatalo: Sölkupisches Wörterbuch aus Aufzeichnungen von Kai Donner, U. T. Sirelius und Jarmo Alatalo. 2004 Ei ferwaksle mä Ket (Jenisejsk), det Jenisejsk spriakwiis. Test-Wikipedia üüb Selkupisk


Sir Francis Beaufort, ütjspreegen [boˈfort], (* 7. Mei 1774 uun Navan, County Meath, uun Irlun; † 17. Detsember 1857 uun Hove, Sussex, Ingelun) wiar hüdrograaf faan a ingelsk admiraliteet. Diar wiar hi tustendag för a best siakoorden faan jü tidj. Leederhen wurd det bekäänd Beaufort-tabel efter ham näämd. Det Beaufort-tabel as goorei faan Francis Beaufort apsteld wurden. Det stamt woorskiinelk faan Alexander Dalrymple, di hüdrograaf faan a "East India Company". An Dalrymple hää det faan a winjmalern ufluket. Sin leewent loong hää Beaufort daibuken auer't weder skrewen. An 1806 skrääw hi diar iin, dat hi faan do uf uun det määcht faan a winj efter en tabel mä 13 straaler beskriiw wul. Det begand mä "luuwen" an hääl ap mä "sturem". 1807 hää hi det tabel widjer ferbeedert, an Beaufort skrääw ap, hün saiel en folskap bi hün winjmäächt dreeg küd. Bi 5 Beaufort kön noch aler saiels stunen bliiw, faan 6 uf uun skal do ian efter't ööder bürgen wurd. 1829 wurd Beaufort hüdrograaf faan a ingelsk admiraliteet, an faan 1838 wurd sin tabel amtelk iinfeerd. Det hed tu jü tidj oober noch nään nööm, an iarst 1906 hää a ingelsk wedersiinst Met Office det tabel tu't iarst tooch


Kareelien (kareelisk an finsk Karjala, rüsk Карелия) as en loonskap uun Nuurduasteuroopa. Hat hiart tu en graten dial tu Ruslun an tu en letjen dial tu Finlun. Iindialang faan Kareelien Kareelien daalang sant 1947 Daalang as Kareelien apdiald tu trii ferwaltangsianhaiden: Republiik Kareelien uun Nuurdwaastruslun Nuurdkareelien uun Finlun Süüdkareelien uun Finlun Efter süüdwaast tu leit at Uastsia, an efter nuurduast at Witj Sia. Uun't süüduasten lei tau grat sian, a Onegasia an a Ladogasia, diar auer a struum Swir mäenööder ferbünjen san. A minsken uun Kareelien snaake rüsk (uun Ruslun), finsk (uun Finlun), an auer a grensen henwech snaake son 30.000 lidj kareelisk. För a minsken uun Finlun hää Kareelien en mütoloogisk bedüüdang. Hat spelet en grat rol uun't Kalewala faan Elias Lönnrot (1802–1884), wel det wichtagst stak faan't finsk literatuur. An di komponist Jean Sibelius (1865-1957) hää det Karelia-Suite skrewen. Commonskategorii: Kareelien – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Kareelien (sjiisk) Wikisource: Kalewala, das National-Epos der Finnen (sjiisk) Karelia-Suite üüb YouTube


At Wepsisk spriak (vepsän kel’) as det spriak faan a Wepsen. Hat hiart tu a uastsiafinsk twiig faan a Finno-Ugrisk spriaken, an woort (2010) faan 1.640 minsken spreegen uasten faan Sankt Petersburg. Widjer am a nuurd gongt det Wepsisk spriak uun't Kareelisk auer, huar hat nai mä as. Ual wepsisk skuulbuk Saarepskilt üüb rüsk an wepsisk Det flag faan a Wepsen wiset üüb det ferbinjang mä Skandinaawien hen. Wepsisk woort mä en uunpaaset latiinsk skraft skrewen: Commonskategorii: Wepsisk spriak – Saamlang faan bilen of filmer Wikipedia üüb Wepsisk


Ingelun as en lun uun Nuurdwaasteuroopa an di gratst dial faan't Ferianagt Könangrik. Tu Ingelun hiart di gratst an süüdelk dial faan't eilun Gratbritannien, uun't nuurden leit Skotlun an uun't waasten Wales. Trinjam Gratbritannien as weeder: Uun't uasten at Nuurdsia, uun't waasten at Iirsk Sia, uun't süüden di Ingelsk Kanool an uun't Süüdwaasten di Atlantik. Hoodstääd faan Ingelun, man uk faan't hialer könangrik as London. Uun Ingelun lewe 53 miljuunen minsken, det san 85% faan't hialer könangrik. Ingelun as tu njüügen ferwaltangsregiuunen apdiald, ian diarfaan as Grat London: Grat London Süüd Uast Ingelun Süüd Waast Ingelun Waast Madlunen Nuurd Waast Ingelun Nuurd Uast Ingelun Yorkshire an a Humber Uast Madlunen Uasten faan Ingelun Dön tjiin gratst stääden uun't lun san: United Kingdom: Countries and Major Cities, citypopulation.de Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Ingelun Wikivoyage Raisfeerer: Ingelun (sjiisk) Angeln (Fulk) 52.483333333333-1.5666666666667Koordinaaten: 52° 29′ N, 1° 34′ W


Sachalin (rüsk Сахалин [səxɐˈlʲin]; mandschuurisk ᠰᠠᡥᠠᠯᡳᠶᠠᠨ ᡠᠯᠠ ᠠᠩᡤᠠ ᡥᠠᡩᠠ; ainu kamuy kar put ya mosir; sjineesk 庫頁島 / 库页岛, Pinyin Kùyè Dǎo; japoonsk 樺太島, Karafuto-tō) as det gratst eilun faan Ruslun. Hat leit uun't Oblast Sachalin an diar lei a wichtagst rüsk föörkemen faan eerdööle an eerdgas. Sachalin leit nuurden faan't japoonsk eilun Hokkaido an jo tau eilunen skel ans mä en tunel ferbünjen wurd. Commonskategorii: Sachalin – Saamlang faan bilen of filmer


At Mandschuurisk spriak (ᠮᠠᠨᠵᡠ ᡤᡳᠰᡠᠨ, manju gisun) as det spriak faan a Mandschu an tääld am 1900 al üs ütjstürwen. Man daalang san diar wel son 1.000 Mandschuspreegern uun a Mandschurei (Nuurduastsjiina). Mandschuurisk wiar det spriak faan a sjineesk keisern faan't Mandschu-Dünastii. Mandschuurisk woort mä mongoolisk skraft skrewen. Commonskategorii: Mandschuurisk – Saamlang faan bilen of filmer


A Mandschurei (sjineesk 滿洲 / 满洲, Pinyin Mǎnzhōu ‚Lun faan a Mandschus‘), of uk Manjurei as en regiuun uun Nuurduastsjiina, Ruslun an tu en letjen dial uun a Mongolei. Daalang lei diar a sjineesk prowinsen Heilongjiang, Jilin an Liaoning. Faan't 17. bit tu't 19. juarhunert seed diar a sjineesk keisern faan't Mandschu-Dünastii, an Han-Sjineesen moost diar ei hentji. Uun't ääder 20. juarhunert strääd Jaapan an at Sowjetunion am iinflööd uun det regiuun. Efter a sjineesk bürgerkriich faan 1949 strääd Sjiina jin a Sowjetunion, an iarst 2004 slood Sjiina an Ruslun en ferdrach auer at grens, diar daalang tu en graten dial loongs a struum Amur feert. At Mandschuurisk spriak wiar al am 1900 so gud üs ütjstürwen, man daalang woort det weder liard. Commonskategorii: Mandschurei – Saamlang faan bilen of filmer


At mongoolisk skraft as en skraft för't Mongoolisk spriak. Hat woort uk för't Ewenkisk an Mandschuurisk brükt. Det skraft as al uun't juar 1208 faan di uighuurisk skriiwer Tatar-Tonga ütjsoocht wurden. Det wiar en üübdrach faan Djingis Khan. Mongoolisk woort faan boowen tu onern skrewen, an do widjer faan lachts tu rochts. A tiaken skeel en betj, wan jo eder bi a began, uun a maden of at aanj faan en wurd stun. Commonskategorii: Mongoolisk skraft – Saamlang faan bilen of filmer


Di Euro (tiiken: €; koode: EUR) as sunt di 01. Januar 2002 dåt ofisjäl betåålmadel foon jü Eurozone: 18 foon da 27 lasmootstoote fon jü Europäisch Unjoon. Da lasmootlönje foon jü Eurozone önj 2011 san: Ååstenrik, Andorra, Bälgien, Estlönj, Finlönj, Frånkrik, Griichenlönj, Irlönj, Italien, Letlönj, Luxemborj, Malta, da Nederlönje, Portugal, jü Slowakäi, Slowenien, Spanien, Tjüschlönj än Zypern. Da lönje Monaco än Montenegro brüke di Euro passiiw. Dåt bedjüset, da ministoote san ai EU-lasmoot, ouers da brüke ofisjäl di Euro. Iinj Euro bestoont üt 100 sänte. Et jaft münte foon 1, 2, 5, 10, 20 än 50 sänt. Banknuten jaft et foon 5, 10, 20, 50, 100, 200 än 500 Euro. Åle münte heewe da EU-lönje aw e forsid, aw e äädersid heet ark lönj sin äin bil. Wikimedia Commons heet bile unti filme tu: Euro