En Crimptang es diarfuar nöörig, en Kābelskoch me en ofisoliaret Stek Kābel sa töhop tö fo, dat en gur Foremslüt diarfuar sörigt, dat di Stroom gur leeren uur ken. Hat jeft Tangen fan mal gönstig bit āpskailig jüür. Di beeter Tangen haa en Önerseeting es dö ek frii bit dat di Kābelskoch rocht "döörcrimpet" of töhopgnööset es. Hat jeft uk Tangen me Kneebiinwucht, man des sen ek gur me jen Hun tö brük. Iin ön di Baken sen Gapen fuar 1,5, 2,5 en 6,5 mm-Kābel Iin ön di Baken sen Omstelweelen fuar forskelig tjuk Kābeln en Kābelskuur. Di left Tang heer leenger Wuchten, diarfuar sen tau Hunen nöörig.


Tangen sen Werktjüch. Ja sen aaftinoch diarfuar taacht, di Kraft fan di Hun of di Jerem üp dit Werkstek tö konsentriari. Aaftinoch maaki ja Saaken, wat üđers fuul muar Stohai wiar me en kuurt Finger- of Hunslach. Iin ön di Kategorii "Tangen" sen hok Tangen biskrewen. Aaftinoch sen di Grensen mung Tangen en Sjern ek hiilendal klaar, en aaftinoch es di Mechānik uk ek olter forkelig,


Adrorhizon (lat. Adrorhizon) san bloosenplaanten an hiar tu a orchideen (Orchidaceae). At jaft 1 slach uun Indien an Sri Lanka: Adrorhizon purpurascens. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Adrorhizon Wikispecies hää en artiikel tu: Adrorhizon


Engelön es en Lön ön Nuurđweesteuroopa en di gurtst Diil fan't Foriinigt Köningrik. Tö Engelun jert di gurter Diil fan dit Ailön Gurtbritannien. Ön di Nuurđen liit Skotlön en ön Weesten es Wales. Trinjom Gurtbritannien es Weeter: Uasterfuar es di Nuurđsee, ön Weesten di Iirsk See, süđerfuar es di Engelsk Kanaal en ön di Süđweesten di Atlantik. Hauptstat fan Engelön mqn uk fan dit hiili Königrik es London. Ön Engelön uuni 53 Miljoonen Lir, dit sen 85% fan't hiiili Köningrik. Engelön es tö niigen Regioonen āpdiilet. Jen diarfan es Gurt London: Gurt London Süđuast-Engelön Süđweest-Engelön Weester Medlönen (Regioon) Nuurđweest-Engelön Nuurđuast-Engelön Yorkshire en Humber Uast Medlönem Uasten fan Engelön Di tiin gurtest Staten ön Engelön sen: United Kingdom: Countries and Major Cities, citypopulation.de Wikimedia Commons heer Skelter of Filmi aur: Ingelun Wikivoyage Raisfeerer Ingelun (Dütsk) 52.483333333333-1.5666666666667Koordinaaten: 52° 29′ N, 1° 34′ W


Di engelsk Spraak (üp engelsk:English [ˈɪŋɡlɪʃ]) jert töhop me Dütsk, Holönsk, Platdütsk, Afrikaans en Friisk tö di weestgernānisk Spraaken. Di Uurterskat waar jest ön't 9. Jaarhönert fan di nuurđgermānisk Spraaken en fan dit 11. Jaarhönert ön uk fan Fraansöösk āpfelt. Forskelen mung dit Engelsk ön di Feriinigt Staaten en dit Foriinigt Köningrik: Wiktionary: Engelsk Spraak (Dütsk) Commons: Engelsk Spraak – Saamling fan Skelter en Videos Wikimedia Commons heer Skelter of Filmi aur: Engelsk Ütspraak Wikibooks Engelsk (Dütsk) Wikisource: Engelsk (Dütsk)


En Sküüvmaat es en Giraat hurme em meet ken. Dit es sa iinrocht, dat em wat ek bluatfan büten em fan benen meet ken, em ken uk meet hur diip en Hol of Bööring es. Wan em dit Sküüvmaat faststel ken, da let höm dit uk üs Liir nüti. Diarfan kumt dit mes Uurt Schieblehre üp Dütsk.


ff f1 A Teutoburger Walt as en beragkeed uun Nuurdsjiisklun. Hi leit uun a bundeslunen Niidersaksen an Nuurdrhein-Waastfaalen. San huuchst toop as a Barnacken mä en hööchde faan 446,4 m auer NHN. En ualen nööm för a berger as Osning. A Teutoburger Walt as fööraal diarför bekäänd, dat diar uun't juar 9 a Röömern oner Publius Quinctilius Varus faan a Germaanen turag slaanj wurden san. Diaram stäänt diar uk en määchtag stunbil tu iaren faan Arminius di Cherusker (Hermann). Seenksteed för Hermann Externstianer Topographisches Informationsmanagement, Bezirksregierung Köln, Abteilung GEObasis NRW (Halep) Willy Lippert: Das Eggegebirge und sein Vorland. Eggegebirgsverein, Bad Driburg, S. 13. Commonskategorii: Teutoburger Walt – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Teutoburger Walt (sjiisk)


En Tolstok of Tümstok es en Werktjüch, hur em Leengden me meet ken. Uk wan wü deling niin Tol muar man mä Meetern an Sentimeetern meet, jit dit fiiđerhen "Tol"stok. Di Noom Tümstok kumt fan dit ual Maat Tüm (holönsk Duim, deensk Tomme, sweedsk Tum). Ön Sweeden haa ja Meetlisten me Meeter en senerlig Tumstokern, wat Meetern en sweedsk Tumen weegi. Fuar't Miist es en Tolstok tau Meetern lung en fan tiin Steken maaket. Commons: Tol- of Tümstok – Saamling fan Skelter en Videos


En Krumphöös of Krumpslang es en Slang fan en Könststof, wat höm fan Wāremk diametrāl töhoptair man sin Leengdi litjet of gaar ek foranert. Aaftinoch es sok Materiaal suurt, man em ken dit ön forskelig Klöören fo. Me en Krumphöös ken em gur isoliari, wan em en Stek Kābel heer, wat eeđer Reparatuur blank es. Ik fuar Kābelskuur, hur Plus en Minus nai bienachtler sen es en Krumphöös en gur Taacht. Fuar di Slang tö krumpi uur aaftinoch en Füüertjüch nomen. Beeter giar man en Wāremluchtpistool, hurfuar dit en senerlig Müring fuar sok Aarber jeft. Fuar Krumpslang uur thermoplastisk Könststoff wārem maaket, di Döörmeeter gurter maaket en des uur köölet. Sa halt di Slang höör nii Forem en em ken uk Höösen diarfan skiar of klep. Wan di Könststof weđer wārem uur, "wel" di töbeek tö sin ual Forem en tair höm töhop. Di Skirem fuar Krumphöösen ön en Wāremluchtpistool, dat dit Kābel trinjom wārem uur. Video - Limiinhualing Krumpslang me wārem Lucht. Commons: Krumphöösen – Saamling fan Skelter en Videos


En Wāremluchtpistool es en Giraat hurbenen Weđerstants-Wiiren mal wārem uur. Di Wāremk mut ütblöögen uur, aurdat di Wiiren üđers döörbren wöör. Me di wārem Lucht wat fuarn ütkumt ken em Fārev fan di Grünj of fo, wat drüch maaki of uk Krumphöösen tohopkrumpi. Uk Plexiglees let höm gur böög, wan em dit me sa'n Pistool wārem maaket. Hat jeft uk "Swaiswiiren" fan Könststof, wat em me en Wāremluchtpistool fuar Reparatuuren ön Könststofaamers en sok Tjüch iinset ken. En Wāremluchtpistool heer fuar't Miist 1.500 bit 2.000 Watt sa üs tau bit trii Skrekelingen hurme muar of mener Weđerstantswiiren tö- en ofskrekelt uur. Beeter Giraaten haa uk en Elektroonik, wat di Wāremker konstant halt en hur em di uk me rail ken. Di Skirem fuar Krumphöösen, dat des trinjom wārem uur. Dit Weel fuar di Elektroonik sa üs di Skrekeler me trii Iinstelingen. En Wāremluchtpistool ken em āprocht henstel, dat di ofkööli ken of dat em di Hunen frii heer. Commons: Wāremluchtpistool – Saamling fan Skelter en Videos


A Weederkraaben (Dytiscidae) san en famile faan Kraaben (Insekten), huar't 3.200 slacher of muar faan jaft. Uun Euroopa lewe son 375 slacher, uun Madeleuroopa san't son 152. Agabinae – Colymbetinae – Copelatinae – Coptotominae – Dytiscinae – Hydrodytinae – Hydroporinae – Laccophilinae – Lancetinae – Matinae – †Liadytiscinae Acilius – Aethionectes – Africodytes – Africophilus – Agabetes – Agabus – Agametrus – Agaporomorphus – Aglymbus – Agnoshydrus – Allodessus – Allopachria – Amarodytes – Amurodytes – Andex – Andonectes – Anginopachria – Anisomeria – Anodocheilus – Antiporus – Australphilus – Austrodytes – Barretthydrus – Batrachomatus – Bidessodes – Bidessonotus – Bidessus – Boreonectes – Borneodessus – Brachyvatus – Brancuporus – Bunites – Canthyporus – Carabdytes – Carabhydrus – Celina – Chostonectes – Clypeodytes – Coelhydrus – Colymbetes – Comaldessus – Copelatus – Coptotomus – Crinodessus – Cybister – Darwinhydrus – Deronectes – Derovatellus – Desmopachria – Dimitshydrus – Dytiscus – Ereboporus – Eretes – Etruscodytes – Exocelina – Fontidessus – Geodessus – Gibbidessus – Glareadessus – Graphoderus – Graptodytes – Haideoporus – Hemibidessus – Heroceras – Herophydrus – Heterhydrus – Heterosternuta – Hoperius – Hovahydrus – Huxelhydrus – Hydaticus – Hyderodes – Hydrocolus – Hydrodessus – Hydrodytes – Hydroglyphus –


A Bleedhurnkraaben (Scarabaeidae) san en famile faan insekten uun det order faan a Kraaben (Insekten) (Coleoptera). Diar hiar wel 27.000 slacher uund 1.600 sköölen tu. Det iindialang tu auerfamilin, dialordern an onerordern as noch böös ünseeker. Aclopinae – Aegialiinae – Allidiostomatinae – Aphodiinae – Aulonocneminae – Cetoniinae – Chironinae – Dynamopodinae – Dynastinae – Eremazinae – Melolonthinae – Orphninae – Phaenomeridinae – Rutelinae – Scarabaeinae – Termitotroginae – †Cretoscarabaeinae – †Electrorubesopsinae – †Lithoscarabaeinae Melolontha Driikraab (Melolontha melolontha) Phyllopertha Jüünekraab (Phyllopertha horticola) Scarabaeus Skarabäus (Scarabaeus sacer) Commonskategorii: Bleedhurnkraaben – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Bleedhurnkraaben


A Gnaukraaben (iar: Anobiidae, daalang: Ptinidae) san en famile faan insekten uun det order faan a Kraaben (Insekten) (Coleoptera). Alvarenganiellinae - Anobiinae - Dorcatominae - Dryophilinae - Ernobiinae - Eucradinae - Mesocoelopodinae - Ptilininae - Xyletininae Actenobius – Afropetalium – Anakania – Anhedobia – Anisotheca – Anitys – Anobiopsis – Anobium – Ascutotheca – Australanobium – Byrrhodes – Bythostethus – Cacotemnus – Caenocara – Calymmaderus – Calytheca – Cerocosmos – Clada – Colposternus – Condrotheca – Cryptorama – Cryptoramorphus – Ctenobium – Cyphanobium – Dasytanobium – Deroptilinus – Desmatogaster – Dimorphotheca – Dorcatoma – Dorcatomiella – Dryophilastes – Dryophilodes – Dryophilus – Episernomorphus – Episernus – Ernobius – Euceratocerus – Eucrada – Eutylistus – Euvrilletta – Exopetalium – Fallanobium – Falsogastrallus – Fauvelinus – Gastrallus – Grynobius – Hadrobregmus – Hedobia – Helenoxylon – Hemicoelus – Homophthalmus – Lasioderma – Leanobium – Leptanobium – Leptobia – Macranobium – Masatierrum – Megabregmus – Megorama – Mesocoelopus – Metadorcatoma – Metatheca – Methemus – Metholcus – Microbregma – Microernobius – Microzogus – Mimogastrallus – Mirosternomorphus – Mirosternus – Mizodorcatoma – Mysticephala – Neobyrrhodes – Neodryophilus – Neohedobia – Neosothes – Neoxyletobius – Nepalanobium – Nesopetalium – Nesotheca – Nevermannia (Fisher) – Nevermannus


A Hurnkraaben (Cerambycidae) san en famile faan Kraaben (Insekten) (Coleoptera), huar son 35.000 slacher uun 4.000 sköölen tu hiar. Uun Madeleuroopa san't wel man son 200 slacher. Hurnkraaben haa lung feelern, diar hurner like, so kaam jo tu hör nööm. Cerambycinae – Dorcasominae – Lamiinae – Lepturinae – Necydalinae – Parandrinae – Prioninae – Spondylidinae Hylotrupes Weederwirem (Hylotrupes bajulus) Commonskategorii: Hurnkraaben – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Hurnkraaben


A Njokskraaben (Geotrupidae) san en famile faan Insekten uun det order faan a Kraaben (Insekten). Diar jaft'at gud 150 slacher faan, elwen uun Madeleuroopa. Bolboceratinae – Geotrupinae – Taurocerastinae Allotrupes – †Amberathyreus – Anoplotrupes – Athyreus – Australobolbus – Blackbolbus – Blackburnium – Bolbaffer – Bolbaffroides – Bolbelasmus – Bolbobaineus – Bolbocaffer – Bolboceras – Bolbocerastes – Bolboceratex – Bolboceratops – Bolbocerodema – Bolboceroides – Bolbocerosoma – Bolbochromus – Bolbogonium – Bolbohamatum – Bolboleaus – Bolborhachium – Bolborhinum – Bolborhombus – Bolbothyreus – Bolbotrypes – Bradycinetulus – Ceratophyus – Ceratotrupes – Chelotrupes – Cnemotrupes – †Cretobolbus – †Cretogeotrupes – Elephastomus – Enoplotrupes – Epigeotrupes – Eubolbitus – Eucanthus – Frickius – Geohowdenius – Geotrupes – †Geotrupoides – Gilletinus – Glyptogeotrupes – Halffterius – Halffterobolbus – Haplogeotrupes – Jekelius – Lethrus – †Lithogeotrupes – Megatrupes – Meridiobolbus – Mimobolbus – Mycotrupes – Namibiobolbus – Namibiotrupes – Neoathyreus – Odonteus – Odontotrypes – Onthotrupes – Parabolbapium – †Parageotrupes – Parathyreus – Peltotrupes – Pereirabolbus – Phelotrupes – Prototrupes – Pseudoathyreus – Pseudotrypocopris – Sericotrupes – Silphotrupes – Socotrabolbus – Somalobolbus – Stenaspidius – Taurocerastes – Thorectes – Trypocopris – Typhaeus – Zefevazia – Zuninoeus Geotrupes Sjaasentoor (Geotrupes stercorarius) Commonskategorii: Njokskraaben – Saamlang


Toamasina as det naistgratst steed uun Madagaskar. At steed leit uun a uast faan't lun, bi det Indisk Oosean. Det hee 325.857 lidj (2018). Det as at hoodsteed faan det Atsinanana Regiuun. Madagascar: Republic of Madagascar, citypopulation.de


Antsirabe as det traadgratst steed uun Madagaskar. At steed leit uun a maden faan't lun. Det hee 246.354 lidj (2018). Det as at hoodsteed faan det Vakinankaratra Regiuun. Madagascar: Republic of Madagascar, citypopulation.de


A Grä Heeger, (mo.) schithäägel, schithääger, (go.) schitendraier (Ardea cinerea) as en fögel uun det famile faan a Heegern (Ardeidae). Grä Heeger uun a loft. Hoodskrook faan en Grä Heeger. Ardea cinerea - MHNT Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Grä Heegern Wikispecies hää en artiikel tu: Grä Heegern


Mahajanga as det fjuardgratst steed uun Madagaskar. At steed leit uun a nuurdwaast faan't lun. Det hee 246.022 lidj (2018). Det as at hoodsteed faan det Boeny Regiuun. Madagascar: Republic of Madagascar, citypopulation.de


Fianarantsoa as det füftgratst steed uun Madagaskar. At steed leit uun a süüduast faan't lun. Det hee 191.776 lidj (2018). Det as at hoodsteed faan det Matsiatra-Ambony Regiuun. Madagascar: Republic of Madagascar, citypopulation.de


Toliara as det seekstgratst steed uun Madagaskar. At steed leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 168.756 lidj (2018). Det as at hoodsteed faan det Atsimo-Andrefana Regiuun. Madagascar: Republic of Madagascar, citypopulation.de


Antsiranana as det sööwenstgratst steed uun Madagaskar. At steed leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 129.320 lidj (2018). Det as at hoodsteed faan det Diana Regiuun. Madagascar: Republic of Madagascar, citypopulation.de


Sambava as det aachstgratst steed uun Madagaskar. At steed leit uun a nuurduast faan't lun, bi det Indisk Oosean. Det hee 84.039 lidj (2018). Det as at hoodsteed faan det Sava Regiuun. Madagascar: Republic of Madagascar, citypopulation.de


Pierre André Latreille (* 29. Nofember 1762 uun Brive-la-Gaillarde; † 6. Febrewoore 1833 uun Paris) wiar en fransöösken bioloog. Hi hää ham fööraal mä insekten befaadet. Diarten üüb't Nuurdfresk Wikipedia, diar faan Latreille bestemet wurden san. Commonskategorii: Pierre André Latreille – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Pierre André Latreille


Imerintsiatosika as det njüügenstgratst steed uun Madagaskar. At steed leit uun a maden faan't lun, uun det Itasy Regiuun. Det hee 69.953 lidj (2018). Madagascar: Republic of Madagascar, citypopulation.de


Antalaha as det tjiinstgratst steed uun Madagaskar. At steed leit uun a nuurduast faan't lun, uun det Sava Regiuun, bi det Indisk Oosean. Det hee 67.888 lidj (2018). Madagascar: Republic of Madagascar, citypopulation.de


A Galapagos Eilunen (spoonsk Islas Galápagos, IPA lokal: laz ˈihlah ɣaˈlapaɣoh; amtelk Archipiélago de Colón, sjiisk Kolumbus-Archipel) sa en prowins faan Ekwadoor an en skööl faan eilunen uun a uastelk Pasiifik. Jo lei bi a ekwaator son 1.000 km waasten faan't küst faan Ekwadoor (Süüdameerikoo). Di nööm Galápago (spoonsk för saadelpokel) komt efter a rag faan enkelt slacher faan skiltpoden, diar bluas üüb Galapagos lewe, an en saadel like. Galapagos amfaadet en bedüüden rä faan plaanten an diarten, diar't nochhuaren ööders jaft, jo san diar endeemisk. Diaram san a eilunen en weltarewdial faan a UNESCO. An uk a weedern trinjam hiar tu en 198.000 km² grat siaskülregiuun. Diar san 13 grater eilunen mä en areaal faan muar üs 10 km² an muar üs 100 letjen. Eilunen mä muar üs ään kwadrootkilomeeter san: Censo de Población y Vivienda de Galápagos 2015, Resultados Definitivos. (PDF; 60 MB), ufrepen di 10. Jüüne 2021. Heidi M. Snell, Paul A. Stone, Howard L. Snell: A Summary of Geographical Characteristics of the Galapagos Islands. Uun: Journal of Biogeography. Binj 23, Numer 5, 1996, S. 619–624 (doi:10.1111/j.1365-2699.1996.tb00022.x). Commonskategorii: Galapagos Eilunen – Saamlang faan bilen of filmer Galápagos (Prowins)


En Twiigkleper es en Werktjüch fuar di Guart. Des Aart fan Sjern es fuar gurter Twiigern fan 1 bit 3 cm Döörmeeter. Dat em des rocht ofklep ken heer di Twiigkleper lüng Greepen fuar en gur Wucht sa üs en Kneebiinmechānik. Fuar litjer Twiigern en Eekerbaien dēr dit fuar't Miist uk en Ruusensjern. En Twiigkleper Di Kneebiinmechānik


Aerangis san bloosenplaanten an hiar tu a orchideen (Orchidaceae). At jaft sowat 50 slacher uun tropisk Afrikoo (31 slacher) an Madagaskar (21 slacher). Aerangis alata Aerangis albidiflora Aerangis albido-rubra Aerangis antennophoro Aerangis aporoides Aerangis appendiculata Aerangis arachnites Aerangis arachnopus Aerangis articulata Aerangis biloba Aerangis brachycarpa Aerangis calligera Aerangis caudata Aerangis citrata Aerangis clavigera Aerangis collum-cygni Aerangis coriacea Aerangis cryptodon Aerangis curnowiana Aerangis decaryana Aerangis distincta Aerangis ellisii Aerangis fastuosa Aerangis flabellifolia Aerangis friesiorum Aerangis fuscata Aerangis grandiflora Aerangis hyaloides Aerangis jacksonii Aerangis kirkii Aerangis kotschyana Aerangis luteo-alba Aerangis macrocentra Aerangis malmquistiana Aerangis mitrata Aerangis modesta Aerangis neoperrieri Aerangis ramosa Aerangis rhodosticta Aerangis roseocalcarata Aerangis sanderiana Aerangis scottii Aerangis somalensis Aerangis spiculata Aerangis stylosa Aerangis thomsonii Aerangis ugandensis Aerangis umbonata Aerangis venosa Aerangis verdickii ×Aerangaeris (Aerangis × Rangaeris) ×Amesangis (Aerangis × Amesiella) ×Angrangis (Aerangis × Angraecum) ×Diaphanangis (Aerangis × Diaphananthe) ×Euryangis (Aerangis × Eurychone) ×Summerangis (Aerangis × Summerhayesia) ×Thesaera (Aerangis × Aeranthes) World Checklist of Aerangis. In: The Board of Trustees of the Royal Botanic Gardens, Kew. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Aerangis Wikispecies hää en artiikel tu: Aerangis


En Ruusensjern es en Werktjüch fuar di Guart. Di iinfach Mechānik es sa taacht, dat en di beest Wucht heer, wan di Bloom of Twiig rocht nai bi di Aks es. Ruusensjern jeft et fan āpskailig gönstig bit aur di Maaten jüür. Ön di rocht Greep sjocht em hur'ling di Wucht taacht es. Di Löwe Nr. 14 kumt fan Flintbek bi Kiel. Em skel hol en Stek Wiir diarön maaki, dat di Feđer ek wechflocht. Üđers es dit en gur Sjern.


En Siren- of Wiirenkleper es en Werktjüch wat fuaral di Guart en fuar Elektrotechnik ön Gang es. Di iinfach Mechānik es sa taacht, dat en di beest Wucht heer, wan di Wiir of dit Kābel rocht nai bi di Aks es. Di Noom Sirenkleper kumt diarfan, dat di ek ön di Meren man ön jen Sir klept, wan em fan di Sir diareeđer luket. Wiirenklepers jeft et fan āpskailig gönstig bit aur di Maaten jüür. Wan em di Wiirenkleper om 90° drait, da klept di fan di Sir en ek ön di Meren. Sa ken em beeter raaki hur em ofklep wel.


Aeranthes san bloosenplaanten an hiar tu a orchideen (Orchidaceae). At jaft sowat 48 (Kew: 128) slacher uun Madagaskar. Aeranthes adenopoda Aeranthes aemula Aeranthes africana Aeranthes albidiflora Aeranthes ambrensis Aeranthes angustidens Aeranthes antennophora Aeranthes arachnitis Aeranthes bathieana Aeranthes biauriculata Aeranthes brevivaginans Aeranthes campbelliae Aeranthes carnosa Aeranthes caudata Aeranthes crassifolia Aeranthes denticulata Aeranthes dentiens Aeranthes ecalcarata Aeranthes erectiflora Aeranthes filipes Aeranthes grandiflora Aeranthes henricii Aeranthes hermannii Aeranthes laxiflora Aeranthes leandriana Aeranthes longipes Aeranthes moratii Aeranthes multinodis Aeranthes neoperrieri Aeranthes nidus Aeranthes orophila Aeranthes orthopoda Aeranthes parkesii Aeranthes parvula Aeranthes peyrotii Aeranthes polyanthemus Aeranthes ramosa Aeranthes robusta Aeranthes sambiranoensis Aeranthes schlechteri Aeranthes setiformis Aeranthes setipes Aeranthes strangulata Aeranthes subramosa Aeranthes tenella Aeranthes tricalcarata Aeranthes tropophila Aeranthes virginalis World Checklist of Aerangis. In: The Board of Trustees of the Royal Botanic Gardens, Kew. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Aeranthes Wikispecies hää en artiikel tu: Aeranthes


Di Wucht-Rail es jen fan di nöörigst Railen bi di Füsiik en di Mechānik. Jü es al aur 2.000 Jaaren fuarof fan Archimedes ütfünen uuren. Des Rail meent, dat sa fuul muar Kraft nöörig es diar kuurter di Leengdi fan di Wucht of Wuchtboom as. Di üđer Wai om: wat di Wucht leenger es diar mener Kraft es nöörig. Fuar iinfachi Aarberers es di Rail Aarber es Kraft x Wai Wan üp jen Sir jen 80 cm Wai maaket, da hual Din Finger ek diarmung hur di üđer Wai bluat 4 cm es. Dit kür mal siir dö. Wan Kraft ( F {\displaystyle F} K) en Last ( F {\displaystyle F} L) eeder't Luar ön en Wucht tii, sa üs ön di Teekning rochts weeget, da teelt: F {\displaystyle F} K • l {\displaystyle l} K = F {\displaystyle F} L • l {\displaystyle l} L Diarbi es l {\displaystyle l} K di Leengdi fan di Kraftjerem en l {\displaystyle l} L fan di Lastjerem. Wan di Kraften ek eeđer't Luar tii, da teelt bluat di luarrocht Diil (di Normaalkraft). Dit jit da noch ön Vektorskriifwiis: W = F → 1 ⋅ s → 1 = F → 2 ⋅


Di Kneebiinmechānik of Kneebiinwucht es en Konstruktsjoon, hurfan di Wucht forleengert uur, dat ön di Lastsir fuul Kraft ofdönen uur söner dat di Wuchtjerem olter lüng wiis mut. Des Aart fan Mechānik kumt aaftinoch bi Tange, Klepdrs en Sjern sa üs di Twiigkleper of di Griptang fuar. Senerlig es diarbi, dat di Kraft sa fuul gurter uur diar fiiđer di Jeremer töhop sen of di Kneebiinmechānik döörstreekt es. Uk di Forbrenermootor heer en Kneebiin wat fan Wrangelwialter en Pleuelstang uur. Üđers wiar di Omwai fan Öntjen, lineāri Kraft en omset tö rotiarendi Kraft sa üs Skramel achtern üt blaasi noch ek sa lung üp Straat blewen. Wrangelwialter en Pleuel uur tö en Kneebiinwucht Kastenforslüt Biirborel Jerembjen fan en Klok


En Böörmaskiinenhualer es diarfuar taacht, dat em en Böörmaskiin sa iinset ken dat di lik dial en uk üđers rocht tö pas bööret. Wan em muar üs jen Hol bööret, da uur di forskelig Höölern uk ek sa forskelig üs me en Maskiin üt frii Hun. Dit Werkstek let höm me en litj Maskiinen-Skrüüvstok ütrocht. Jit beeter giar en Stantböörmaskiin wat diarfuar taacht es. Jen Töögenhualer fan di Crimptang es breeken. Di Hööler skel töpas bööret uur. Bet sküüv ofseeget man dit dēr üp Slach sin Tiinst. Sa ken em höm help.


En Iinspeen- en Aarbersstaal (üs jest fan Black & Decker üs Workmate forkoopet) es Klapstaal wat em ön't Weeter iinstel ken en hur em wat iinspeen ken. Di Speening es ek sa pal üs bi en Skrüüvstok man em ken forskelig Werksteken tö biaarberi fasthual aurdat di Staalbuurter Hööler haa hur em "Speenskuur" iinsteek ken. Wan em wat sliip of bööri wel, da heer em me sa'n Staal aaftinoch en trēr Hun. Di Taachten sen fuar't Miist fan di ual Hööwelbaanken aurnomen, wat em man ek me langs fo kür. Des Kas es iinspeent, dat em di ual Fārev diarfan of fo ken.


Aerides san bloosenplaanten an hiar tu a orchideen (Orchidaceae). At jaft sowat 20-26 (Kew: 207) slacher uun tropisk Aasien. Aerides augustianum Aerides crassifolium Aerides crispum Aerides emericii Aerides falcata Aerides flabellata Aerides houlletiana Aerides inflexa Aerides × jansonii Aerides krabiense Aerides lawrenciae Aerides leeana Aerides macmorlandii Aerides maculosa Aerides multiflorum Aerides odorata Aerides orthocentrum Aerides quinquevulnera Aerides ringens Aerides roebelenii Aerides rosea Aerides savageanum Aerides shibatianum Aerides sukauensis Aerides thibautianum Aerides timoranum Aerides × jansonii (Aerides falcata x Aerides odorata) World Checklist of Aerides. In: The Board of Trustees of the Royal Botanic Gardens, Kew. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Aerides Wikispecies hää en artiikel tu: Aerides


Mechānik (fan ualgreks μηχανικὴ τέχνη mechané, nordfriisk maskiin) es en Fak fan di Füsiik. Di Mechānik waar ön dit 17. Jaarhönert fuaral fan Isaac Newton grünjlair. Des wiar di jest modern Natuurweetenskep. Tö di Mechānik hiir fuaral uk di Wuchten, wat forskelig Werktjüch sa gur maaket. Commons: Mechaanik – Saamling fan Skelter en Videos Wikisource: Mechaanik (Dütsk) Wikiquote: Mechaanik (Dütsk)


Møn (huuchsjiisk uk Mön of Moen) as en däänsk eilun uun a Uastsia. Uun't nuurden leit Sjaelland an uun't uasten Falster. Diar wene gud 9.000 minsken üüb 217,75 km². Møn hiart tu't Vordingborg Komuun uun't Regiuun Sjælland. Commonskategorii: Møn – Saamlang faan bilen of filmer


Falster [ˈfælˀstɐ] as en däänsk eilun uun't Kattegat. Uun't nuurden leit Sjaelland, uun't waasten Lolland an uun't uasten Møn. Diar wene gud 43.000 minsken üüb 513,76 km². Falster hiart tu't Guldborgsund Komuun uun't Regiuun Sjælland. Commonskategorii: Falster – Saamlang faan bilen of filmer


Lolland, iar uk Laaland, det ment weederlun as en däänsk eilun uun't Kattegat. Efter uasten tu leit det eilun Falster. Üüb Lolland wene gud 57.000 minsken üüb 1242,86 km². Di waaster dial faan Lolland hiart tu't Lolland Komuun, di uaster dial tu't Guldborgsund Komuun. Commonskategorii: Lolland – Saamlang faan bilen of filmer


Aganisia (lat. Aganisia) san bloosenplaanten an hiar tu a orchideen (Orchidaceae). At jaft sowat 3 (Kew: 15) slacher uun Süüd-Ameerikoo. Uun Trinidad an Tobago, Brasiilien, Kolumbien, Venezuela, Guyana an Peruu kem Aganisia föör. Acacallis Lindl. Acacallis cyanea Lindl. (1853) (= Aganisia cyanea (Lindl.) Rchb.f) Acacallis hoehnei (Hoehne) Schltr. (1918) (= Aganisia cyanea (Lindl.) Rchb.f.) Acacallis coerulea (Rchb. f.) Schltr. (1918) (= Aganisia fimbriata Rchb.f.) Acacallis fimbriata (Rchb. f.) Schltr. (1918) (= Aganisia fimbriata Rchb.f) Acacallis oliveriana (Rchb. f.) Schltr. (1914) (= Aganisia fimbriata Rchb.f.) Acacallis rosariana V.P.Castro & da Silva (2001) (= ?) Aganisia cyanea Aganisia fimbriata Aganisia pulchella xDownsara. = Aganisia x Batemannia x Otostylis x Zygosepalum xHamelwellsara = Aganisia x Batemannianax Otostylis x Zygopetalum x Zygosepalum xMasonara = Promenaea x Aganisia x Batemanniana x Colax x Otostylis x Zygopetalum x Zygosepalum xOtonisia = Aganisia x Otostylis xZygonisia = Aganisia x Zygopetalum World Checklist of Aganisia. In: The Board of Trustees of the Royal Botanic Gardens, Kew. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Aganisia Wikispecies hää en artiikel tu: Aganisia


En Proovlaag es en Technik fan di Aarber me Fārev. Diarbi jert dit tö di Sliptechnik. Wan em en Grünj slipet heer en weet wel weđer dit hiilendal gleer uuren es, da sprüt of strikt em en Laag Fārev diarüp, wat fuul junker of leechter es. Des uur da weđer slipet, binai sa fiir bit dat des taust Laag wech es. Hur di Kontrastklöör jit tö se es, diar sen Hööler of Daanken, wat em jit āpfel mut. Wan di Önergrünj en üđer Kontrastklöör heer, da ken em uk Knasten of Buulen keen, wat en bet hooger sen. Ön di gre Grünjfārev ken em Daanken en Knasten se wan dit jit ek drüch es. Diar ken em man ek fuul me bigen. En wit Laag waar aur di gre Laag streeken. Hur Knasten sen, diar uur di wit Fārev döörslipet. Wan em Daanken se wel, da mut jit en trēr Klöör boowen üp. Hur des ek wechslipet es, diar sen Daanken. Hur di gre Fārev döörkumt sen jit Knasten. Bi sok Aarber uur fuar't Miist wiit en fan Hun slipet, dat em gur se ken hur'ling dit fiiđergiar en dat em ek döörslipet hur litj Buulen iin ön di Önergrünj


Hunsliper es en Uurt wat bit ombi 1930 jit ek nöörig wiar. Di Forskel kām me di Slipmaskiinen. Hunslipers mut jit langsen ek waani, wan em Kanten of Huken eeđeraarberi wel of fan em senerlig akuraat aarberi wel. Di iinfachst Hunsliper es en Slipholt wat em iinfach fan en Stek Lat maaket hur en Stek Sönpopiir trinjom hölen uur. Al leenger jeft et Slipsteken me Gumifut wat fuar Slippopiir fan di Rul taacht sen. Fuarn en achtern sen Klamern hur em dit Popiir fastmaaki ken. Fuar Öölpopiir wat fuaral Autolakiarers haa sen al mal lung Gumi-Slipskuur ön Gang. Jüst bi Autos uur jit aaftinoch me Töögenleecht en Proovlaag aarbert, hur en Maskiin olter waker aurhen giar. Al leenger es en Slipmerel ek muar altert fan Popiir. Sa waar em diartö uun en sii Slipmerel en ek muar Slippopiir. Me di Kletforslüt kām uk Slipmereln wat "me Klet" hölen uur. Me di Könststoftechnik waar uk Röören fuar di Stofsüüger möögelk. Sa ken em me hok Hunslipers ditsalev Slipmerel nüti üs me sin Slipmaskiin, en em ken di Stof uk me disalev Süüger wechsüügi. Me Slipmereln fan Könststof kām uk wiit Sliperii diartö. Sa ken uk di Maaler trinjom Hüs en Guart


Mä Süüdeuroopa as miast at süüdelk Euroopa mend saner Süüduasteuroopa. Hat lingt uun't nuurden ap tu a Alpen an Pyreneen, an efter uasten hen tu a Adria. Andora Andora Gibraltaar Gibraltaar Itaalien Itaalien Malta Malta Monako Monako Portugal Portugal San Marino San Marino Spoonien Spoonien Watikaanstääd Watikaanstääd Süüdfrankrik Commonskategorii: Süüdeuroopa – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Süüdeuroopa (sjiisk)


Aglossorrhyncha san bloosenplaanten an hiar tu a orchideen (Orchidaceae). At jaft sowat 13 (Kew: 18) slacher uun Oseaanien. Aglossorrhyncha aurea Schltr. Aglossorrhyncha biflora J.J.Sm. Aglossorrhyncha bilobula Kores Aglossorrhyncha fruticicola J.J.Sm. Aglossorrhyncha galanthiflora J.J.Sm. Aglossorrhyncha jabiensis J.J.Sm. Aglossorrhyncha lucida Schltr. Aglossorrhyncha lucida var. dischorensis Schltr. Aglossorrhyncha lucida var. lucida Aglossorrhyncha lucida var. wariana Schltr. Aglossorrhyncha micronesiaca Schltr. Aglossorrhyncha peculiaris J.J.Sm. Aglossorrhyncha serrulata Schltr. Aglossorrhyncha stenophylla Schltr. Aglossorrhyncha torricellensi Schltr. Aglossorrhyncha viridis Schltr. World Checklist of Aglossorrhyncha. In: The Board of Trustees of the Royal Botanic Gardens, Kew. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Aglossorrhyncha Wikispecies hää en artiikel tu: Aglossorrhyncha


At Belladonna of uk Suart Dolkäärs (Atropa belladonna) as en frücht an en plaantenslach faan det skööl Atropa uun't famile faan a Naachtskaadplaanten (Solanaceae). Di latiinsk nööm komt efter det greks godhaid Atropos, ian faan trii godhaiden, diar auer üüs luas besteme. An at epithet (di ööder dial) komt ferlicht faan't itajeensk bella donna, det ment smok wüf. Mä plaantensaft faan Belladonna woort a uugstian fergratert, an det sjocht smoker ütj. Di nööm Dolkäärs sait oober uk, dat Belladonna dol maaget. Det komt faan ünlik alkaloiiden uun det plaant, fööraal faan Atropin (efter Atropa) an Scopolamin. Sodenang as at Dolkäärs giftag, woort oober uk al sant at madelääler uun a medesiin iinsaat. Plaant Bloos Frücht Siad Commonskategorii: Belladonna – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Belladonna Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


Agrostophyllum san bloosenplaanten an hiar tu a orchideen (Orchidaceae). At jaft sowat 91 (Kew: 122 rekorden) slacher uun tropisk Aasien. Agrostophyllum acutum (Neiguinea). Agrostophyllum amboinense (Maluku - Ambon). Agrostophyllum appendiculoides (Neiguinea). Agrostophyllum aristatum (Fidji). Agrostophyllum arundinaceum (Borneo). Agrostophyllum atrovirens (Maluku - Ambon). Agrostophyllum bilobolabellatum (Papua-Neiguinea ). Agrostophyllum bimaculatum (Neiguinea). Agrostophyllum brachiatum (Neiguinea). Agrostophyllum brachiatum var. brachiatum (Neiguinea). Agrostophyllum brachiatum var. latibrachiatum (Neiguinea). Agrostophyllum brevipes (E. Himalaya to Indo-China). Agrostophyllum callosum (Nepal to Hainan) Agrostophyllum compressum (Neiguinea). Agrostophyllum crassicaule (Neiguinea, Bismarck Archipel). Agrostophyllum crassicaule var. bismarckiense (Bismarck Arch.) Agrostophyllum crassicaule var. crassicaule (Neiguinea). Agrostophyllum curvilabre (Neiguinea to Solomon Is.). Agrostophyllum cyathiforme (W. Malaysia). Agrostophyllum cycloglossum (Neiguinea). Agrostophyllum cyclopense (Neiguinea). Agrostophyllum denbergeri (Sumatra to Java). Agrostophyllum dischorense (Neiguinea). Agrostophyllum djararatense (Sumatra). Agrostophyllum dolychophyllum (Neiguinea). Agrostophyllum earinoides (Neiguinea). Agrostophyllum elatum (Neiguinea). Agrostophyllum elmeri (Philippinen). Agrostophyllum elongatum (Malaysia to W. Pacific). Agrostophyllum fibrosum (Neiguinea).. Agrostophyllum finisterrae (Neiguinea). Agrostophyllum flavidum (Assam). Agrostophyllum fragrans (Neiguinea). Agrostophyllum globiceps (W. Sumatra). Agrostophyllum globigerum (N. Borneo). Agrostophyllum glumaceum (W. Malaysia). Agrostophyllum graminifolium (Neiguinea to Vanuatu). Agrostophyllum grandiflorum (Neiguinea). Agrostophyllum indifferens ((Kalimantan). Agrostophyllum inocephalum (S. Taiwan to Philippinen). Agrostophyllum javanicum (W. ). Agrostophyllum kaniense (Neiguinea). Agrostophyllum kusaiense (Caroline Is.). Agrostophyllum lamellatum (Neiguinea). Agrostophyllum lampongense (Sumatra). Agrostophyllum laterale (Borneo). Agrostophyllum latilobum


A Strunluupern (Calidris) san en skööl faan fögler uun't famile faan a Snepenfögler (Scolopacidae). Jo lewe üüb a nuurdelk eerdheleft. C. acuminata – C. alba – C. alpina – C. bairdii – C. canutus – C. falcinellus – C. ferruginea – C. fuscicollis – C. himantopus – C. maritima – C. mauri – C. melanotos – C. minuta – C. minutilla – C. ptilocnemis – C. pugnax – C. pusilla – C. pygmaea – C. ruficollis – C. subminuta – C. subruficollis – C. temminckii – C. tenuirostris – C. virgata Stönerk (Calidris alpina) Kanuut (Calidris canutus) Kleipraker (Calidris minuta) Brüüshöön (Calidris pugnax) Commonskategorii: Strunluupern – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Strunluupern


A Weederluupern (Tringa) san en skööl faan fögler uun't famile faan a Snepenfögler (Scolopacidae). T. brevipes – T. erythropus – T. flavipes – T. glareola – T. guttifer – T. incana – T. melanoleuca – T. nebularia – T. ochropus – T. semipalmata – T. solitaria – T. stagnatilis – T. totanus Kleer, Kliir, Kliiri (Tringa totanus) Commonskategorii: Weederluupern – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Weederluupern


A Rintüütern san en skööl faan fögler uun't famile faan a Snepenfögler (Scolopacidae). Jo haa en üübfaalen krüm nääb. N. americanus – N. arquata – N. borealis – N. hudsonicus – N. madagascariensis – N. minutus – N. phaeopus – N. tahitiensis – N. tenuirostris Grat Rintüüter (Numenius arquata) Letj Rintüüter (Numenius phaeopus) Commonskategorii: Rintüütern – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Rintüütern


A Rütjern (Limosa) san en skööl faan fögler uun't famile faan a Snepenfögler (Scolopacidae). Diar hiar man sjauer slacher tu. L. fedoa – L. haemastica – L. lapponica – L. limosa Letj Rütjer (Limosa lapponica) Rütjer (Limosa limosa) Commonskategorii: Rütjern – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Rütjern


Alamania (lat. Alamania punicea) san bloosenplaanten an hiar tu a orchideen (Orchidaceae). At jaft 1 slach (wel 2 onerslacher) uun Meksiko. Epidendrum puniceum (Lex.) Rchb.f. (1862) Alamania punicea subsp. greenwoodiana Alamania punicea subsp. punicea World Checklist of Alamania. In: The Board of Trustees of the Royal Botanic Gardens, Kew. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Alamania Wikispecies hää en artiikel tu: Alamania


A Modersnepen (Gallinago) san en skööl faan fögler uun't famile faan a Snepenfögler (Scolopacidae). Jo slacher like enööder fiks, haa en lung flaak nääb, an stongre uun a moder of uun a waas efter wirmer an sneken. G. andina – G. delicata – G. gallinago – G. hardwickii – G. imperialis – G. jamesoni – G. macrodactyla – G. magellanica – G. media – G. megala – G. nemoricola – G. nigripennis – G. nobilis – G. paraguaiae – G. solitaria – G. stenura – G. stricklandii – G. undulata – †G. kakuki Stonger (Gallinago gallinago) Dobelsnep (Gallinago media) Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Modersnepen Wikispecies hää en artiikel tu: Modersnepen


Altensteinia Aglossorrhyncha) san bloosenplaanten an hiar tu a orchideen (Orchidaceae). At jaft sowat 7 slacher uun Süüd-Ameerikoo. Altensteinia boliviensis Altensteinia citrina Altensteinia elliptica Altensteinia fimbriata Altensteinia longispicata Altensteinia marginata Altensteinia virescens Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Altensteinia Wikispecies hää en artiikel tu: Altensteinia


A Holtsnepen of Eegentelk Snepen (Scolopax) san en skööl faan fögler uun't famile faan a Snepenfögler (Scolopacidae). Diar hiar aacht slacher tu. A miasten slacher lewe uun Süüduastaasien, ian uun Euraasien, an ian uun Kanada. S. bukidnonensis – S. celebensis – S. minor – S. mira – S. rochussenii – S. rosenbergii – S. rusticola – S. saturata Euraasisk Holtsnep (Scolopax rusticola) Commonskategorii: Holtsnepen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Holtsnepen


Det Fitovinany Regiuun (üüb Malagasy: Faritra Fitovinany, üüb Fraansöösk: La Région de Fitovany) as sant 2021 ian faan a regiuunen uun Madagaskar. At regiuun leit uun a süüduast faan't lun. At hoodsteed faan't regiuun as Manakara. A nööm faan't regiuun het üüb Malagasy "sööwen tupstrummer". At regiuun hee trii distrikten. Föör 2021 wiar det dial faan det Vatovavy-Fitovinany Regiuun. fito, "sööwen"; vinany, "tupstruum". Madagascar: Administrative Division, citypopulation.de


Det Vatovavy Regiuun (üüb Malagasy: Faritra Vatovavy, üüb Fraansöösk: La Région de Vatovavy) as sant 2021 ian faan a regiuunen uun Madagaskar. At regiuun leit uun a süüduast faan't lun. At hoodsteed faan't regiuun as Mananjary. At regiuun hee trii distrikten. Föör 2021 wiar det dial faan det Vatovavy-Fitovinany Regiuun. Madagascar: Administrative Division, citypopulation.de


Vatovavy-Fitovinany wiar bit 2021 ian faan a ferwaltangsregiuunen üüb Madagaskar. Uun't juar 2004 lewet diar 1.097.700 minsken. Hat wiar 19.605 km² grat. Uun Vatovavy-Fitovinany wiar sääks distrikten: Ifanadiana Ikongo Manakara Mananjary Nosy Varika Vohipeno A 16. Jüüne 2021 as hat apspleden wurden tu jo nei regiuunen: Fitovinany mä't hoodstääd Manakara, Vatovavy mä't hoodstääd Mananjary.


Taolagnaro (üüb Fraansöösk: Fort-Dauphin) as at hoodsteed faan det Anosy Regiuun, uun Madagaskar. At steed leit uun a süüd faan't regiuun. Det hee 67.284 (2018). At steed wurd 1643 faan a fransuusen grünjlaanjen, an wurd efter a krüünprins faan Frankrik (üüb Fraansöösk: Dauphin) neemd. Madagascar: Republic of Madagascar, citypopulation.de


E Türkai (aw Türkisch: Türkiye Cumhuriyeti) as en lönj, wat önjt söödååsten foon Europa än önjt weesten foon Aasien läit. Et lönj heet 85.279.553 inboogere (2022). E hoodstää foont lönj as Ankara, ouers jü grutst stää as Istanbul. Da tiin grutste stääse önjt lönj san: Turkey: Administrative Division, citypopulation.de Turkey: Provinces and Major Cities, citypopulation.de


Mananjary as at hoodsteed faan det Vatovavy Regiuun uun Madagaskar. At steed leit uun a uast faan't regiuun, bi de Indisk Oosean. Det hee 25.222 lidj (2018). Madagascar: Republic of Madagascar, citypopulation.de


Ambrella (lat. Ambrella) san bloosenplaanten an hiar tu a orchideen (Orchidaceae). At jaft 1 slach uun Nuurd-Madagaskar. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Ambrella Wikispecies hää en artiikel tu: Ambrella


Farafangana as at hoodsteed faan det Atsimo-Atsinanana Regiuun, uun Madagaskar. At steed leit uun a uast faan't regiuun, bi de Indisk Oosean. Det hee 34.676 lidj (2018). Madagascar: Republic of Madagascar, citypopulation.de


De Amazonas Bundesstoot as een faan a bundesstooten faan Weenesuela. A bundesstoot leit uun a süüd faan't lun. Det hee 197.900 lidj (2019). At hoodsteed faan a bundesstoot as Puerto Ayacucho. Amazonas Struum Venezuela: Bolivarian Republic of Venezuela, citypopulation.de


De Anzoátegui Bundesstoot as een faan a bundesstooten faan Weenesuela. A bundesstoot leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 1.753.900 lidj (2019). At hoodsteed faan a bundesstoot as Barcelona. Venezuela: Bolivarian Republic of Venezuela, citypopulation.de


De Apure Bundesstoot as een faan a bundesstooten faan Weenesuela. A bundesstoot leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 618.400 lidj (2019). At hoodsteed faan a bundesstoot as San Fernando de Apure. Venezuela: Bolivarian Republic of Venezuela, citypopulation.de


De Aragua Bundesstoot as een faan a bundesstooten faan Weenesuela. A bundesstoot leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 1.870.900 lidj (2019). At hoodsteed faan a bundesstoot as Maracay. Venezuela: Bolivarian Republic of Venezuela, citypopulation.de


De Barinas Bundesstoot as een faan a bundesstooten faan Weenesuela. A bundesstoot leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 945.400 lidj (2019). At hoodsteed faan a bundesstoot as Barinas. Venezuela: Bolivarian Republic of Venezuela, citypopulation.de


De Bolívar Bundesstoot as een faan a bundesstooten faan Weenesuela. A bundesstoot leit uun a süüduast faan't lun. Det hee 1.865.400 lidj (2019). At hoodsteed faan a bundesstoot as Ciudad Bolívar. Venezuela: Bolivarian Republic of Venezuela, citypopulation.de


De Carabobo Bundesstoot as een faan a bundesstooten faan Weenesuela. A bundesstoot leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 2.543.600 lidj (2019). At hoodsteed faan a bundesstoot as Valencia. Venezuela: Bolivarian Republic of Venezuela, citypopulation.de


De Cojedes Bundesstoot as een faan a bundesstooten faan Weenesuela. A bundesstoot leit uun a nuurdwaast faan't lun. Det hee 370.000 lidj (2019). At hoodsteed faan a bundesstoot as San Carlos de Austria. Venezuela: Bolivarian Republic of Venezuela, citypopulation.de


Amerorchis (lat. Amerorchis rotundifolia) san bloosenplaanten an hiar tu a orchideen (Orchidaceae). At jaft 1 slach uun Nuurd-Ameerikoo. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Amerorchis Wikispecies hää en artiikel tu: Amerorchis


De Delta Amacuro Bundesstoot as een faan a bundesstooten faan Weenesuela. A bundesstoot leit uun a süüduast faan't lun. Det hee 206.000 lidj (2019). At hoodsteed faan a bundesstoot as Tucupita. Uun Delta Amacuro hää di struum Orinoco san müs iin uun a Atlantik. Venezuela: Bolivarian Republic of Venezuela, citypopulation.de


De Falcón Bundesstoot as een faan a bundesstooten faan Weenesuela. A bundesstoot leit uun a nuurdwaast faan't lun. Det hee 1.077.700 lidj (2019). At hoodsteed faan a bundesstoot as Coro. Venezuela: Bolivarian Republic of Venezuela, citypopulation.de


De Guárico Bundesstoot as een faan a bundesstooten faan Weenesuela. A bundesstoot leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 941.500 lidj (2019). At hoodsteed faan a bundesstoot as San Juan de los Morros. Venezuela: Bolivarian Republic of Venezuela, citypopulation.de


De Lara Bundesstoot as een faan a bundesstooten faan Weenesuela. A bundesstoot leit uun a nuurdwaast faan't lun. Det hee 2.047.800 lidj (2019). At hoodsteed faan a bundesstoot as Barquisimeto. Venezuela: Bolivarian Republic of Venezuela, citypopulation.de


De Mérida Bundesstoot as een faan a bundesstooten faan Weenesuela. A bundesstoot leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 1.042.800 lidj (2019). At hoodsteed faan a bundesstoot as Mérida. Venezuela: Bolivarian Republic of Venezuela, citypopulation.de


De Miranda Bundesstoot as een faan a bundesstooten faan Weenesuela. A bundesstoot leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 3.292.700 lidj (2019). At hoodsteed faan a bundesstoot as Los Teques. Venezuela: Bolivarian Republic of Venezuela, citypopulation.de


De Monagas Bundesstoot as een faan a bundesstooten faan Weenesuela. A bundesstoot leit uun a nuurduast faan't lun. Det hee 1.020.200 lidj (2019). At hoodsteed faan a bundesstoot as Maturín. Venezuela: Bolivarian Republic of Venezuela, citypopulation.de


De Nueva Esparta Bundesstoot as een faan a bundesstooten faan Weenesuela. A bundesstoot leit uun a uun a Kariibik. Det hee 617.100 lidj (2019). At hoodsteed faan a bundesstoot as La Asunción. Eilunen oner a winj Venezuela: Bolivarian Republic of Venezuela, citypopulation.de


De Portuguesa Bundesstoot as een faan a bundesstooten faan Weenesuela. A bundesstoot leit uun a nuurdwaast faan't lun. Det hee 1.055.200 lidj (2019). At hoodsteed faan a bundesstoot as Guanare. A bundesstoot as efter de Portuguesa Struum neemd. A bundesstoot wurd 1909 grünjlaanjen. Venezuela: Bolivarian Republic of Venezuela, citypopulation.de


Amesiella san bloosenplaanten an hiar tu a orchideen (Orchidaceae). At jaft sowat 3 slacher üüb a Philippinen. Amesiella minor Amesiella monticola Amesiella philippinensis Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Amesiella Wikispecies hää en artiikel tu: Amesiella


De Sucre Bundesstoot as een faan a bundesstooten faan Weenesuela. A bundesstoot leit uun a nuurduast faan't lun. Det hee 1.091.300 lidj (2019). At hoodsteed faan a bundesstoot as Cumaná. Venezuela: Bolivarian Republic of Venezuela, citypopulation.de


De Táchira Bundesstoot as een faan a bundesstooten faan Weenesuela. A bundesstoot leit uun a waast faan't lun. Det hee 1.271.600 lidj (2019). At hoodsteed faan a bundesstoot as San Cristóbal. Venezuela: Bolivarian Republic of Venezuela, citypopulation.de


De Trujillo Bundesstoot as een faan a bundesstooten faan Weenesuela. A bundesstoot leit uun a waast faan't lun. Det hee 867.600 lidj (2019). At hoodsteed faan a bundesstoot as Trujillo. Venezuela: Bolivarian Republic of Venezuela, citypopulation.de


De Vargas Bundesstoot as een faan a bundesstooten faan Weenesuela. A bundesstoot leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 379.000 lidj (2019). At hoodsteed faan a bundesstoot as La Guaira. Venezuela: Bolivarian Republic of Venezuela, citypopulation.de


De Yaracuy Bundesstoot as een faan a bundesstooten faan Weenesuela. A bundesstoot leit uun a nuurdwaast faan't lun. Det hee 740.700 lidj (2019). At hoodsteed faan a bundesstoot as San Felipe. Venezuela: Bolivarian Republic of Venezuela, citypopulation.de


De Zulia Bundesstoot as een faan a bundesstooten faan Weenesuela. A bundesstoot leit uun a waast faan't lun. Det hee 4.311.600 lidj (2019). At hoodsteed faan a bundesstoot as Maracaibo. Venezuela: Bolivarian Republic of Venezuela, citypopulation.de


Frederik Paulsen (* 31. Juuli 1909 ön Daagibel; † 03. Juuli 1997 ön Aalkersem üp Föör) wiar normaalerwiis Friedrich Paulsen nēmt. Hi wiar Dochter fan di Meditsiin. Paulsen heer FERRING Pharmaceuticals āpbecht. Paulsen waar ön dit nuurđfriisk Tērp Daagibel beeren. Sin Aalern kām fan Föör. Sin Firma jit FERRING eeđer sin Mooderspraak. 1933 bigenti Paulsen, Meditsiin tö studiarin, en dit wiar ön Kiel. Hi fing man bal Strir me di Nazis, en diarom wiar dit beeter fuar höm en forswinj fan Dütsklön. 1935 ging hi da aur Basel ön di Sjweits naa Malmö ön Sweeden. Diar blef hi da. 1942 waar Frederik Paulsen sweedsk Staatsbüürer. Hi bigenti, di Hormoone tö bilukin, en wat diarfan kām, dit leengti fuar sin Firma, Ferring Pharmaceutics, diar hi ön't Jaar 1950 di Grün lair. Friedrich Paulsen foranerti sin Fuarnaaam hentö "Frederik" wan hi en Sweedi waar. Üs Paulsen 60 Jaaren ual wiar, diar hi sin Firma tö sin Seen, Frederik Paulsen, di Jüngeri. 1988 waar di Ferring Stifting ön Alkersem grünjlair. Frederik Paulsen wel diarme en Iinrochting āpbech, diar fuar di Fering Spraak en Kultuur aarbert. Paulsen es knap 88 Jaaren ual uuren. Hi es ön Alkersem stürewen. Leewentslaap (Engelsk) Leewentslaap (Dütsk) Ferring Stiftung


Long Beach (ingelsk för lung strun) as en stääd uun't Los Angeles County uun Kalifornien (USA) mä 470.130 iinwenern (Stant 2020). Long Beach as efter Los Angeles det naistgrat stääd uun't metropoolregiuun Greater Los Angeles Area, an det sööwenstgratst uun Kalifornien. https://www.census.gov/quickfacts/fact/table/longbeachcitycalifornia/PST045219 Commonskategorii: Long Beach (Kalifornien) – Saamlang faan bilen of filmer


At Greater Los Angeles Area as det metropoolregiuun trinjam det gratstääd Los Angeles (Kalifornien, USA). Hat leit uun Süüdkalifornien. Hat amfaadet trii Metropolitan Statistical Areas (MSAs): Los Angeles–Long Beach–Anaheim MSA (Counties Los Angeles an Orange, "Metropolitan Area") Riverside–San Bernardino–Ontario MSA (Counties Riverside an San Bernardino, "Inland Empire") Oxnard–Thousand Oaks–Ventura MSA (Ventura County) Uun't Greater Los Angeles Area san fiiw fluuchplaatsen: Los Angeles International Airport Los Angeles-Ontario (Ontario) John Wayne (Santa Ana) Hollywood Burbank (Burbank) Long Beach Airport (Long Beach) Commonskategorii: Greater Los Angeles Area – Saamlang faan bilen of filmer


Guayaquil as det gratst steed uun Ekwadoor. At steed leit uun a waast faan't lun. Det hee 2.278.691 lidj (2010). Det as at hoodsteed faan det Guayas Prowins. Ecuador: Cities & Towns, citypopulation.de


Cuenca as det traadgratst steed uun Ekwadoor. At steed leit uun a süüd faan't lun. Det hee 329.928 lidj (2010). Det as at hoodsteed faan det Azuay Prowins. Ecuador: Cities & Towns, citypopulation.de


Santo Domingo de los Colorados as det fjuardgratst steed uun Ekwadoor. At steed leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 270.875 lidj (2010). Det as at hoodsteed faan det Santo Domingo de los Tsáchilas Prowins. Ecuador: Cities & Towns, citypopulation.de


Machala as det füftgratst steed uun Ekwadoor. At steed leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 231.260 lidj (2010). Det as at hoodsteed faan det El Oro Prowins. Ecuador: Cities & Towns, citypopulation.de


Durán as det seekstgratst steed uun Ekwadoor. At steed leit uun a waast faan't lun, uun det Guayas Prowins, nai bi Guayaquil. Det hee 230.839 lidj (2010). Ecuador: Cities & Towns, citypopulation.de


Manta as det sööwenstgratst steed uun Ekwadoor. At steed leit uun a waast faan't lun, uun det Manabí Prowins, bi a Pasiifik. Det hee 217.553 lidj (2010). Ecuador: Cities & Towns, citypopulation.de


Sir Francis Beaufort, ütspreeken [boˈfort], (* 7. Mai 1774 ön Navan, County Meath, uun Irlön; † 17. Detsember 1857 ön Hove, Sussex, Engelun) wiar Hüdrograaf fan di engelsk Admiraliteet. Hi maaketi diar Seekaarten, en des jerten tö di beest Kaarten ön des Tir. Leeterhen uur di Beaufort-Tabeli eeđer höm nēmt. Det Beaufort-Tabeli es gaar ek fan Francis Beaufort āpstelt uuren. Waarskiint't, dat di fan Alexander Dalrymple maaket uuren es, di Hüdrograaf fan di "East India Company". Dalrymple es diarüp kemen, üs hi di Winjmelnern biluketi. Aur sin hiili Leewent her Beaufort Daiboker aur't Weđer skrewen. Ön 't Jaar 1806 skreew hi diar iin, dat hi faan da ön en Tabeli aur di Kraft fan di Winj maaki wel, en des skul 13 Harthairen weegi. Des Tabeli skul me "Niin Winj" bigen en me "Orkan" ǎphual. 1807 waar di Tabeli förter ütaarbert, en Beaufort skreew āp, hok Sail en Folskep bi hok Winjmacht drai kür. Bi 5 Beaufort kür jit ali Sailer stuun bliv, bi 6 en muar skul jen eeđer't üđer dialhaalet uur. 1829 waar Beaufort Hüdrograaf fan di engelsk Admiraliteet, en fan 1838 ön waar sin Tabeli fan't Amt iinföört. Des fing tö des Tir man jit niin Naam.


Portoviejo as det aachstgratst steed uun Ekwadoor. At steed leit uun a waast faan't lun. Det hee 206.682 lidj (2010). Det as at hoodsteed faan det Manabí Prowins. Ecuador: Cities & Towns, citypopulation.de


Loja as det njüügenstgratst steed uun Ekwadoor. At steed leit uun a süüd faan't lun. Det hee 170.280 lidj (2010). Det as at hoodsteed faan det Loja Prowins. Ecuador: Cities & Towns, citypopulation.de


Ambato as det tjiinstgratst steed uun Ekwadoor. At steed leit uun a maden faan't lun. Det hee 165.185 lidj (2010). Det as at hoodsteed faan det Tungurahua Prowins. Ecuador: Cities & Towns, citypopulation.de


Amitostigma san bloosenplaanten an hiar tu a orchideen (Orchidaceae). At jaft sowat 27 slacher uun Uast-Aasien. Amitostigma alpestre Amitostigma amplexifolium Amitostigma basifoliatum Amitostigma bifoliatum Amitostigma capitatum Amitostigma dolichocentrum Amitostigma faberi Amitostigma farreri Amitostigma gonggashanicum Amitostigma gracile Amitostigma keiskei Amitostigma keiskeoides Amitostigma kinoshitae Amitostigma lepidum Amitostigma monanthum Amitostigma papilionaceum Amitostigma parciflorum Amitostigma physoceras Amitostigma pinguicula Amitostigma simplex Amitostigma tetralobum Amitostigma thailandicum Amitostigma tibeticum Amitostigma tominagae Amitostigma trifurcatum Amitostigma wenshanense Amitostigma yueanum World Checklist of Amitostigma. Uun: The Board of Trustees of the Royal Botanic Gardens, Kew. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Amitostigma Wikispecies hää en artiikel tu: Amitostigma


Córdoba as det naistgratst steed uun Argentiinien. At steed leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 1.612.100 lidj (2019). Det as at hoodsteed faan det Córdoba Prowins. Argentina: Cities, citypopulation.de


Rosario as det traadgratst steed uun Argentiinien. At steed leit uun a nuurduast faan't lun uun det Santa Fe Prowins. Det hee 1.339.500 lidj (2019). Argentina: Cities, citypopulation.de


Wat menst dü? Weederluupern (Fögler) Weederluupern (Insekten)


A Spargeloortagen (Asparagales) san en order faan plaanten mä 14 familin. Enkelt slacher üs Spargel of Pore haa en grat bedüüdang üs iidj för a minsken. Öödern üs Krokusen of Orchideen wurd för hör smok bloosen aptaanj. Amaryllisplaanten (Amaryllidaceae) Agapanthus Look (Allium) Pore (Allium ampeloprasum) Skalot (Allium cepa, mä Allium ascalonicum) Lookskalot (Allium fistulosum) Knooplook (Allium sativum) Gäärslook (Allium schoenoprasum) Baarlook (Allium ursinum) Amaryllis Rederstäären (Hippeastrum) Aprilbluumen (Narcissus) Puaskruus (Narcissus pseudonarcissus) Pingstruus (Narcissus poeticus) Spargelplaanten (Asparagaceae) Agaawen (Agave) Siisal (Agave sisalana) Spargel (Skööl) (Asparagus) (Guard-)Spargel (Asparagus officinalis) Convallaria Meiklooken (Convallaria majalis) Draagbuumer (Dracaena) Kanaarisk Draagbuum (Dracaena draco) Sansevieria Yucca("pualmer") Gäärsbuumplaanten (Asphodelaceae) Asteliaceae Julklooken (Blandfordia, Blandfordiaceae) Boryaceae Doryanthaceae Hypoxidaceae Irisplaanten (Iridaceae) Krokusen (Crocus) Safraan, Saweraan (Crocus sativus) Gladioolen (Gladiolus) Iris (Iris) Güül wüf(en) (Iris pseudacorus) Ixioliriaceae Lanariaceae Orchideen (Orchidaceae) Tecophilaeaceae Xanthorrhoeaceae → Asphodelaceae Xeronemataceae Commonskategorii: Spargeloortagen (Asparagales) – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Spargeloortagen (Asparagales)


Siinsten san en dial faan't wiartskap uun en selskap. Ööders üs bi a büürerei (primeer wiartskaptwiig) woort niks produsiaret, an ööders üs bi't hoonwerk (sekundeer wiartskaptwiig) woort uk niks ferwerket. A siinsten tääl tu a tertieer wiartskaptwiig. Hoker en siinst ütjfeert, werket üüb üübdrach faan hoker ööders. Uun't madelääler wiar knechten an siinstfoomnen ei huuch uunsen, an jo hed uk knaap rochten. Daalang san siinsten en wichtag dial faan't wiartskapleewent, uun a stääden werke muar üs a heleft faan a minsken uun a siinsten. Wichtag siinsten san: a stoot mä sin beamten uun a ferwaltang afkooten an notaaren beenken an ferseekerangen (finanssiinsten) kuuplidj (hanel an siinsten) ferkiarsonernemen gastronomii dochtern an pleegern amklapern siinsten uun a priwoot hüshual Commonskategorii: Siinsten – Saamlang faan bilen of filmer


Faust as det stak am di dochter Johann Georg Faust, di uun't 16. juarhunert lewet hää, faan amanbi 1480 bit 1541. Diar san flook staken am ham skrewen wurden, man det bekäändst as was det tragööde faan Johann Wolfgang von Goethe. Goethe hää muarsis begand, det stak tu skriiwen, sodenang jaft'at diar muar ütjgoowen faan. Tuleletst san diar Faust I an Faust II bi ütjkimen: Urfaust, tesken 1772 an 1775 Faust. Ein Fragment, 1788 Faust. Eine Tragödie. (Faust I), 1808 Faust. Der Tragödie zweiter Teil (Faust II), 1832 Wikisource: Faust (sjiisk) Commonskategorii: Faust – Saamlang faan bilen of filmer


ünbekäänd dootem: Harald I. Blätus bäären


Harald I. Blätus wurd könang faan Norweegen


Liima as at hoodsteed faan Peruu. At steed leit uun a waast faan't lun, bi a Pasiifik. Det hee 10.795.500 lidj (2020). Muar üs njügen miljoonen diarfaan wene uun't Prowins Liima, det eegentelk hoodsteed, an gud ian miljoon uun't huuwensteed Callao, diar uk mä tu't hoodsteedregiuun hiart. Liima leit uun a troopen, sodening as't diar at hiale juar warem, oober diar fäält knaap rin. Liima hee wüüstenkliima. Dat'at diar ei altu hiat woort, hee mä a kuul Humboldtstruum tu dun, di för a küst loongs leept. Peru: Regions & Cities, citypopulation.de WMO: World Weather Information Service Commons: Liima – Saamling faan biljen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Liima (tjiisk)


Det Apurímac Department (üüb Spaans: Departamento de Apurímac) as ian faan dön fiiw-an-twuntig departmenten faan Peruu. At department leit uun a süüd faan't lun. Det hee 405.759 lidj (2017). At hoodsteed faan't department as Abancay. Peru, citypopulation.de


Callao as en huuwenstääd an en department/prowins uun Peruu mä 1.129.854 iinwenern (Stant 30. Juni 2020). Likes dat Callao mä tu't hoodstäädregiuun faan Liima hiart, as hat dach en aanj prowins mä sööwen distrikten: Commonskategorii: Callao – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Callao (sjiisk)


Det Tucumán Prowins (üüb Spaans: Provincia de Tucumán) as ian faan dön trii-an-twuntig prowinsen uun Argentiinien. At prowins leit uun a nuurdwaast faan't lun. Det hee 1.674.622 lidj (2019). At hoodsteed faan’t prowins as San Miguel de Tucumán. Argentina: Administrative Division citypopulation.de


Det Chubut Prowins (üüb Spaans: Provincia del Chubut [tʃuˈβut], üüb Waliisisk: Talaith Chubut) as ian faan dön trii-an-twuntig prowinsen uun Argentiinien. Det hee 608.729 lidj (2019). At hoodsteed faan’t prowins as Rawson. At prowins as dial faan Patagoonien. A Anden stun uun a waast faan't prowins. At prowins hee füftanj departmenten: Waliisisk wurt uun Gaiman, Trelew an Trevelin snaaket. Argentina: Administrative Division citypopulation.de Argentina: Admninistrative Division, citypopulation.de


Det Chaco Prowins (üüb Spaans: Provincia del Chaco) as ian faan dön trii-an-twuntig prowinsen uun Argentiinien. At prowins leit uun a nuurduast faan't lun. Det hee 1.192.616 lidj (2019). At hoodsteed faan’t prowins as Resistencia. Argentina: Administrative Division citypopulation.de


At Prowins Liima as at hoodstääd faan Peruu. Diar wene 9.674.800 minsken (Stant: 2020). Tuup mä't huuwenstääd Callao as't det "Hoodstäädregiuun Liima". Trinjam't Prowins Liima leit det Department Liima (= Regiuun Liima). Commonskategorii: Liima (Prowins) – Saamlang faan bilen of filmer


At Grä Kriak, (fe.) Grä Kriik, (mo.) grae krååge (Corvus corone cornix of Corvus cornix) as en fögel uun't famile faan a Raawenfögler (Corvidae). Nääst Aier faan Clamator glandarius (en Kukütj) an Corvus cornix - MHNT Kriak Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Grä Kriaken Wikispecies hää en artiikel tu: Grä Kriaken


Amparoa (lat. Amparoa) san bloosenplaanten an hiar tu a orchideen (Orchidaceae). At jaft sowat 3 (?) slacher. World Checklist of Amparoa. Uun: The Board of Trustees of the Royal Botanic Gardens, Kew. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Amparoa Wikispecies hää en artiikel tu: Amparoa


At Department Liima of Regiuun Liima as ian faan fiiwantwuntag departmenten uun Peruu. Hat leit trinjam det hoodstääd Liima, hör hoodstääd as Huacho. Tu det Department hiar njüügen prowinsen: Commonskategorii: Liima (Department) – Saamlang faan bilen of filmer


A Paraná as en struum uun Süüdameerikoo. Hi begant, huar Paranaíba an Rio Grande tuupluup. Det as jüst diar, huar trii bundesstooten faan Brasiilien tuupstupe: Minas Gerais, São Paulo an Mato Grosso do Sul. Efter son 3.200 km lääpt hi troch a Pampa an tuleetst tuup mä a Rio Uruguay iin uun a Río de la Plata. Commonskategorii: Río Paraná – Saamlang faan bilen of filmer


Det Santiago del Estero Prowins (üüb Spaans: Provincia de Santiago del Estero) as ian faan dön trii-an-twuntig prowinsen uun Argentiinien. At prowins leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 968.309 lidj (2019). At hoodsteed faan’t prowins as Santiago del Estero. Argentina: Administrative Division citypopulation.de


Amphigena (lat. Amphigena) san bloosenplaanten an hiar tu a orchideen (Orchidaceae). At jaft sowat 5 (?) slacher. Amphigena cochlearis Amphigena esterhuyseniae Amphigena leptostachya Amphigena salteri Amphigena tenuis World Checklist of Amphigena. Uun: The Board of Trustees of the Royal Botanic Gardens, Kew. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Amphigena Wikispecies hää en artiikel tu: Amphigena


Det Córdoba Prowins (üüb Spaans: Provincia de Córdoba) as ian faan dön trii-an-twuntig prowinsen uun Argentiinien. At prowins leit uun a maden faan't lun. Det hee 3.722.332 lidj (2019). At hoodsteed faan’t prowins as Córdoba. Argentina: Administrative Division citypopulation.de


Det Corrientes Prowins (üüb Spaans: Provincia de Corrientes) as ian faan dön trii-an-twuntig prowinsen uun Argentiinien. At prowins leit uun a nuurduast faan't lun. Det hee 1.111.052 lidj (2019). At hoodsteed faan’t prowins as Corrientes. Argentina: Administrative Division citypopulation.de


Huacho as en stääd uun a waast faan Peruu. Hat as hoodstääd faan't Prowins Huaura an uk faan't Department Liima. Diar wene gud 60.000 minsken. Tuup mä't amlun san't son 160.000. Commonskategorii: Huacho – Saamlang faan bilen of filmer


At Aymara of uk Aimara as en spriak uun Süüdameerikoo mä son 2,2 miljoon spreegern. Efter Quechua an Guaraní as't det traadmiast spreegen spriak faan a ual iinwenern. Nai mä't Aymara as Jaqaru of Kawki mä son 700 spreegern uun't Department Liima (Peruu). Aymara hiart tu nian ööder spriakfamile. Spreegen woort det fööraal uun't huuchlun faan Boliiwien an Peruu. Wikipedia üüb Aymara Commonskategorii: Aymara – Saamlang faan bilen of filmer


Anacamptis (lat. Amphigena) san bloosenplaanten an hiar tu a orchideen (Orchidaceae). At jaft sowat 27 slacher uun Euraasien an Nuurd-Afrikoo. Anacamptis boryi (Griichenlun, Kreeta) Anacamptis caspia Anacamptis champagneuxii (Waastelk Madlunsia) Anacamptis collina (Madlunsia tu Süüd-Turkmeenistan) Anacamptis coriophora (Euroopa, Madlunsia tu Waast-Aasien) Anacamptis coriophora ssp. coriophora (Euroopa tu Waast-Aasien) Anacamptis coriophora ssp. fragrans (Madlunsia tu Uraal) Anacamptis fragrans Anacamptis israelitica (Nuurd-Israel, Palestiina) Anacamptis laxiflora (Waast- an Madel-Euroopa, Madlunsia tu Madelaasien) Anacamptis longicornu (Waast- an Madel-Madlunsia) Anacamptis morio Anacamptis palustris (Euroopa, Madlunsia tu Madelaasien) Anacamptis palustris ssp. elegans (Euroopa tu Madelaasien) Anacamptis palustris ssp. palustris (Waast- an Madel-Euroopa, Madlunsia tu Iraan) Anacamptis palustris ssp. robusta (Waast-Maroko) Anacamptis papilionacea (Madlunsia tu Iraan) Anacamptis papilionacea var. cyrenaica (Nurrduast-Liibien) Anacamptis papilionacea var. papilionacea (Madlunsia tu Iran) Anacamptis picta Anacamptis pyramidalis Anacamptis pyramidalis ssp./var. sanguinea Anacamptis pyramidalis ssp./var. tanayensis Anacamptis pyramidalis ssp./var. urvilleana Anacamptis pyramidalis var. alba Anacamptis robusta Anacamptis sancta (Uastelk madlunsia tu Kaukasus) Anacamptis syriaca (Zypern, Türkei tu Liibanon) Anacamptis × albuferensis (A. fragrans × A. robusta) (Majorka) Anacamptis × bornemanniae (A. longicornu × A. papilionacea) (Nuurd-Afrikoo, Sardiinien) Anacamptis × duquesnei (A. palustris × A. pyramidalis) (Frankrik) Anacamptis × feinbruniae (A. caspia × A. israelitica) Anacamptis × gennarii (A. morio × A. papilinocea) (Waastelk


A Sol as sant 2015 at münt faan Peruu. Ian Sol hää 100 Céntimos. San ISO-Code as PEN. Bit 2015 hää hi Nuevo Sol het. At jaft jilskiiner mä 10, 20, 50, 100 an 200 Sol. An jilstaken mä 1, 5, 10, 20, 50 Centimos an 1, 2, 5 Sol. 1- an 5-Centimo staken wurd oober knaap brükt. Commonskategorii: Peruaans Sol – Saamlang faan bilen of filmer


A Céntimo (spoonsk) of Cêntimo (portugiisk), ufkört c, muartaal Céntimos (cts), as di hunertst dial faan enkelt münten diar, huar spoonsk of portugiisk snaaket woort. A Costa-Rica-Colón A Paraguayisk Guaraní A Peruaans Sol A Bolívar Fuerte (Weenesuela) At spoonsk Peseta bit a Euro kaam. A Spoonsken sai daalang oober uk flooksis noch Centimo tu a Euro-Cent. A Filipiinsk Peso hää Sentimos. A portugiisk Escudo wiar iindiald tu Centavos, man uun enkelt weesen portugiisk koloniin jaft at noch „Cêntimos“: A São-Tomeesk Dobra A Kwanza (uun Angoola) Centime Cent Centavo


-11.14505583-77.45292664Koordinaaten: 11° 9′ S, 77° 27′ W At Prowins Huaura as ian faan njüügen prowinsen uun't ferwaltangsregiuun Liima bi't Pasiifikküst faan Peruu. Hat as 4892,52 km² grat, an diar wene 227.685 minsken (Stant 2017). Hoodstääd faan't prowins as Huacho. At Prowins Huaura as iindiald tu twaalew distrikten: Commonskategorii: Huaura (Prowins) – Saamlang faan bilen of filmer


A siadplaanten (Spermatophyta of Spermatophytina) san en onerufdialang faan a plaanten mä 5 klasen. Jo fermuare jo auer siad. (An ei auer spöören.) Näädelbuumer (Coniferopsida of Pinophyta) Cycadopsida of Cycadophyta Ginkgoopsida of Ginkgophyta Gnetopsida of Gnetophyta Bloosenplaanten (Magnoliopsida of Magnoliophyta) Wikispecies hää en artiikel tu: Siadplaanten Commonskategorii: Siadplaanten – Saamlang faan bilen of filmer


-11.124506-77.606206Koordinaaten: 11° 7′ S, 77° 36′ W A Distrikt Huacho as ään faan twaalew distrikten uun't Prowins Huaura. Hi hiart tu't Regiuun Liima uun't waasten faan Peruu. Diar wene 63.142 minsken (Stant 2017) üüb en areaal faan 717,02 km². A miasten wene uun't hoodstääd Huacho.


At Koobra of Bralslaang (Naja naja) as en slaang uun det famile faan a Giftnatern (Elapidae). Hat jaaget miast am naachtem, as oober uk am daiem uun a gang. Koobras freed letj Tetjdiarten üs t.b. Müsen, oober uk Amfiibien of Fögler. Koobras san böös giftag. At Bralslaang lewet uun Süüdaasien: Commonskategorii: Koobras – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Koobras Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


A Boas (Boidae) san en famile faan Slaanger (Serpentes). Tu detdiar famile hiar böös grat slaanger. Jo san ei giftag, oober wirge hör oofern. Diar hiar 14 familin mä 63 slacher tu. Boinae Boa Chilabothrus Corallus Epicrates Eunectes Calabariinae Calabaria Candoiinae Candoia Ungaliophiinae Exiliboa Ungaliophis Charininae Charina Lichanura Erycinae Eryx Sanziniinae Acrantophis Sanzinia Boa (Boa) Könangsboa (Boa constrictor) Anakondas (Eunectes) Grat Anakonda (Eunectes murinus) Commonskategorii: Boas – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Boas


A Natern (Colubridae) san en famile faan Slaanger (Serpentes). Diar hiar muar üs 2.000 slacher tu, det as muar üs a heleft faan aal a slaanger. Jo kem üüb a hialer welt föör, oober ei uun kuul regiuunen. Uun Madeleuroopa san't man sööwen slacher. Ahaetuliinae – Colubrinae – Calamariinae – Dipsadinae – Grayiinae – Natricinae – Pseudoxenodontinae – Sibynophiinae Jodiar onerfamilin wird dialwiis uk üs aanj familin uunsen: Calamariidae, Dipsadidae asw. Dispholidus Buumslaang (Dispholidus typus) Europeesk Weedernatern (Natrix) Ringelnater (Natrix natrix) Zamenis Äskulapnater (Zamenis longissimus) Commonskategorii: Natern – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Natern


A Giftnatern (Elapidae) san en famile faan Slaanger (Serpentes). Diar hiar muar üs 380 slacher tu. Enkelt Giftnatern san böös giftag, hör gift grapt a nerfen uun. Echt Giftnatern (Elapinae) Aspidelaps – Boulengerina – Bungarus – Calliophis – Dendroaspis – Elapsoidea – Hemachatus – Hemibungarus – Leptomicrurus – Micrurus – Micruroides – Naja – Ophiophagus – Paranaja – Pseudohaje – Sinomicrurus – Walterinnesia Siaslaanger (Hydrophiinae) Acalyptophis – Acanthophis – Aipysurus – Aspidomorphus – Astrotia – Austrelaps – Cacophis – Demansia – Denisonia – Drysdalia – Echiopsis – Elapognathus – Emydocephalus – Enhydrina – Ephalophis – Furina – Hemiaspis – Hoplocephalus – Hydrelaps – Hydrophis – Kerilia – Loveridgelaps – Micropechis – Notechis – Ogmodon – Oxyuranus – Parahydrophis – Parapistocalamus – Pelamis – Polyodontognathus – Praescutata – Pseudechis – Pseudonaja – Rhinoplocephalus – Salomonelaps – Simoselaps – Suta – Thalassophis – Toxicocalamus – Tropidechis – Vermicella Platstört Siaslaanger (Laticaudinae) Platstörter (Laticauda) Mambas (Dendroaspis) (Uastelk Green) Mamba (Dendroaspis angusticeps) Jameson Mamba (Dendroaspis jamesoni) Suart Mamba (Dendroaspis polylepis) (Waastelk) Green Mamba (Dendroaspis viridis) Echt Koobras (Naja) Koobra, Bralslaang (Naja naja) Taipaanen (Oxyuranus) Banluntaipaan (Oxyuranus microlepidotus) Commonskategorii: Giftnatern – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Giftnatern Wichtag bööd tu


Wiipern (Viperidae) san en famile faan Slaanger (Serpentes). Diar hiar muar üs 360 slacher tu. Jo san giftag, oober ei leewentsgefeerelk. Azemiopinae Azemiops Crotalinae Agkistrodon – Bothriechis – Bothrocophias – Bothrops – Calloselasma – Cerrophidion – Crotalus – Deinagkistrodon – Garthius – Gloydius – Hypnale – Lachesis – Metlapilcoatlus – Mixcoatlus – Ophryacus – Ovophis – Porthidium – Protobothrops – Sistrurus – Trimeresurus – Tropidolaemus Echt Wiipern (Viperinae) Atheris – Bitis – Causus – Cerastes – Daboia – Echis – Eristicophis – Macrovipera – Montatheris – Montivipera – Proatheris – Pseudocerastes – Vipera Skringelslaanger (Crotalus) Sidjwinjer (Crotalus cerastes) Vipera Krüsoter (Vipera berus) Commonskategorii: Wiipern – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Wiipern Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


A Pythons (Pythonidae) san en famile faan Slaanger (Serpentes). Diar hiar tjiin sköölen mä 38 slacher tu. Antaresia – Aspidites – Bothrochilus – Malayopython – Liasis – Leiopython – Morelia – Nyctophilopython – Python – Simalia Echt Pythons (Python) Könangspython (Python regius) Commonskategorii: Pythons – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Pythons


At Könangsboa (Boa constrictor) as en slach faan Slaanger (Serpentes) uun det famile Boidae. Commonskategorii: Könangsboa – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Könangsboa


At Ringelnater (Natrix natrix) as en slach faan Slaanger (Serpentes) uun det famile faan a Natern (Colubridae). Hat lewet uun a naite faan weeder an frat fööraal Amfiibien. Hat as för minsken ei gefeerelk. Commonskategorii: Ringelnatern – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Ringelnatern Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


Anathallis san bloosenplaanten an hiar tu a orchideen (Orchidaceae). At jaft sowat 100 slacher uun Süüd- an Madel-Ameerikoo. Anathallis abbreviata (Schltr.) Pridgeon & M. W. Chase Anathallis acuminata (Kunth) Pridgeon & M. W. Chase Anathallis adenochila (Loefgr.) F. Barros Anathallis anderssonii (Luer) Pridgeon & M. W. Chase Anathallis angustilabia (Schltr.) Pridgeon & M. W. Chase Anathallis ariasii (Luer & Hirtz) Pridgeon & M. W. Chase Anathallis attenuata (Rolfe) Pridgeon & M. W. Chase Anathallis barbulata (Lindl.) Pridgeon & M. W. Chase Anathallis bleyensis (Pabst) F. Barros Anathallis brevipes (H. Focke) Pridgeon & M. W. Chase Anathallis carnosifolia (C.Schweinf.) Pridgeon & M. W. Chase Anathallis casualis (Ames) Pridgeon & M. W. Chase Anathallis ciliolata (Schltr.) Pridgeon & M. W. Chase Anathallis clandestina (Lindl.) Pridgeon & M. W. Chase Anathallis comayaguensis (Ames) Pridgeon & M. W. Chase Anathallis concinna (Luer & R.Vásquez) Pridgeon & M. W. Chase Anathallis coripatae (Luer & R.Vásquez) Pridgeon & M. W. Chase Anathallis corticicola (Schltr. ex Hoehne) Pridgeon & M. W. Chase Anathallis cuspidata (Luer) Pridgeon & M. W. Chase Anathallis dalessandroi (Luer) Pridgeon & M. W. Chase Anathallis dimidia (Luer) Pridgeon & M. W. Chase Anathallis dolichopus (Schltr.) Pridgeon & M. W. Chase Anathallis dryadum (Schltr.)


At Könangspython (Python regius) as en slach faan Slaanger (Serpentes) uun det famile Pythonidae. Hat lewet faan letj Tetjdiarten üs Müsen of uk faan Fögler. Hat as ei giftag, oober wiregt hör oofern. Commonskategorii: Könangspython – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Könangspython Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


A Sidjwinjer (Crotalus cerastes) as en slach faan Slaanger (Serpentes) uun det famile faan a Wiipern (Viperidae). Hat hää hör nööm efter det aparte sidjwiis winjen. A Sidjwinjer as giftag. Commonskategorii: Sidjwinjer – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Sidjwinjer Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


At Krüsoter (Vipera berus) as en slach faan Slaanger (Serpentes) uun det famile faan a Wiipern (Viperidae). Hat lewet för slaanger üngewöönelk widj ap uun a nuurd, an as giftag. Commonskategorii: Krüsotern – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Krüsotern Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


At Äskulapnater (Zamenis longissimus of uk Elaphe longissima) as en Slaang (Serpentes) uun det famile faan a Natern (Colubridae). Hat koon bit tau meeter lung wurd, an as diarmä ian faan a gratst slaanger uun Euroopa. Hat as ei giftag. At Äskulapnater as uk det sümbool för medesiin: Commonskategorii: Äskulapnater – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Äskulapnater Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


At Grat Anakonda (Eunectes murinus) as en slach faan Slaanger (Serpentes) uun det famile faan a Boas (Boidae). Hat koon bit njüügen meeter lung wurd, an hiart tu a gratst slaanger üüb a welt. Hat lewet nai bi weeder, koon gud swääm an uk dük. Commonskategorii: Grat Anakonda – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Grat Anakonda


Huuger Plaanten (Tracheophytes of Tracheophyta) san plaanten, diar weeder an mineraalien troch spesialisiaret selen skebe. Sodenang as diar en ferskeel tu möösk. Huuger plaanten bestun ütj en rut, aaksen an bleeden. I Lycopodiophyta Lycopodiopsida II Pteridophyta of Monilophyta Equisetopsida Marattiopsida Polypodiopsida Psilotopsida III Siadplaanten (Spermatophyta of Spermatophytina) Näädelbuumer (Coniferopsida of Pinophyta) Cycadopsida of Cycadophyta Ginkgoopsida of Ginkgophyta Gnetopsida of Gnetophyta Bloosenplaanten (Magnoliopsida of Magnoliophyta) Wikispecies hää en artiikel tu: Huuger Plaanten


Interlingue as en ploonspriak, oober knaap en laben spriak. Hör grünjlaagen san 1922 faan Edgar de Wahl ütjfünjen an apskrewen wurden, an jo tääl daalang noch. Kajš, Jan Amos (1938) Krasina, raconta del subterrania del Moravian carst. Podobský, Jaroslav (1935/1947) Li astres del Verne. Costalago, Vicente (2021) Li sercha in li castelle Dewahl e altri racontas. Costalago, Vicente (2021) Antologie hispan. Costalago, Vicente (2021) Fabules, racontas e mites. Li sercha in li castelle Dewahl e altri racontas Antologie hispan. Archiwiaret faan det originool di 9. April 2022. Ufrepen di 12. Jüüle 2023. Fabules, racontas e mites. Archiwiaret faan det originool di 9. April 2022. Ufrepen di 12. Jüüle 2023. Commonskategorii: Interlingue – Saamlang faan bilen of filmer Wikipedia üüb Interlingue


At Lingua Franca Nova (LFN, ütjspreegen el'ef'en) as en ploonspriak, diar faan C. George Boeree ütjwerket wurden as. Hi ging faan't Lingua franca ütj, det wiar en ferkiarspriak uun't madelääler trinjam't Madlunsia. At LFN skal en ianfach gramatik haa, an en ianfach ütjspriak. Hat lei sowat tesken Esperanto an Interlingua. At wokabulaar komt faan a romaans spriaken fransöösk, itajeensk, portugiisk, spoonsk an katalaans. Bon dia. – Gud dai. Alo. – Haloo. Como es tu? – Hü gongt di det? Bon, e tu? – Gud, an di? No mal. – Ei ring. Cual es tua nom? – Hü as dan nööm? Mea nom es Maria. – Man nööm as Maria. Tu gusta un tas de cafe? – Meest dü en kop kofe? Si, per favore. – Ja, wees so gud. Grasias! – Föl soonk! Per no cosa. – Diar ei för. Joia! – Sünjhaid! Tu es vera bela. – Dü beest würelk smok. Pardona? – Wat saist? Me ama tu. – Ik mei di hal liis. Me debe vade aora. – Ik skal nü luas. Asta la ora? – Bit leeder? Adio. – Ajis. Bon sera. – Gud naacht. Bon fortuna. – Föl lok. Wikipedia üüb lfn Wikibooks: Lingua Franca Nova


A Leptotyphlopidae san en famile faan Slaanger (Serpentes). Jo san miast temelk letj an like en wirem. Diar jaft'at 115 slacher faan. Epictinae Leptotyphlopinae Epacrophis – Epictia – Habrophallos – Leptotyphlops – Mitophis – Myriopholis – Namibiana – Rena – Rhinoguinea – Rhinoleptus – Siagonodon – Tetracheilostoma – Tricheilostoma – Trilepida Tetracheilostoma Tetracheilostoma carlae Commonskategorii: Leptotyphlopidae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Leptotyphlopidae


Tetracheilostoma carlae (of uk: Leptotyphlops carlae) as en slach faan Slaanger (Serpentes) uun't famile Leptotyphlopidae. Hat as iarst 2008 wedenskapelk beskrewen wurden, an täält üs letjst slaang faan a welt. Har woort man njüügen cm lung. Commonskategorii: Tetracheilostoma carlae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Tetracheilostoma carlae


At Suart Mamba (Dendroaspis polylepis) as en slach faan Slaanger (Serpentes) uun det famile faan a Giftnatern (Elapidae). Hat lewet uun Afrikoo, woort 2,50 bit 4,50 meeter lung, an as böös giftag. Commonskategorii: Suart Mamba – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Suart Mamba Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


Euraasien as en geograafisken ütjdrük för Euroopa an Aasien üs ään kontinent. Hi as 55 miljuun kwadrootkilomeetern grat, an diar wene amanbi 4,7 miljaarden minsken. Föör 250 miljuun juaren san Euroopa an Aasien tuupwoksen. A grens tesken Euroopa an Aasien as ei iandüüdag. Miast woort en streg taanj faan a Bosporus uun't waasten faan a Türkei, troch at Suart Sia, auer a Kaukasus tu't Kaspisk Sia, loongs a Uraal struum an Uraalberger hen tu a rüsk eilunen Nowaja Semlja uun't Arktisk Sia. Commonskategorii: Euraasien – Saamlang faan bilen of filmer


Ancipitia (lat. Ancipitia) san bloosenplaanten an hiar tu a orchideen (Orchidaceae). At jaft sowat 28 slacher uun Süüd-Ameerikoo. Ancipitia anceps Ancipitia anthrax Ancipitia caniceps Ancipitia caprina Ancipitia condorensis Ancipitia crocodiliceps Ancipitia cypelligera Ancipitia driessenii Ancipitia dunstervillei Ancipitia duplex Ancipitia eumecocaulon Ancipitia furcifera Ancipitia glochis Ancipitia gratiosa Ancipitia harpago Ancipitia inornata Ancipitia jimii Ancipitia londonoi Ancipitia membracidoides Ancipitia niveoglobula Ancipitia odobeniceps Ancipitia onagriceps Ancipitia praecipua Ancipitia solium Ancipitia spathulipetala Ancipitia tetragona Ancipitia viduata Ancipitia vorator World Checklist of Ancipitia. Uun: The Board of Trustees of the Royal Botanic Gardens, Kew. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Ancipitia Wikispecies hää en artiikel tu: Ancipitia


A Banluntaipaan (Oxyuranus microlepidotus, iar uk: Parademansia microlepidota) as en slach faan Slaanger (Serpentes) uun det famile faan a Giftnatern (Elapidae). Hat as det giftagst slaang faan a welt, woort miast so am tau meetern lung, an lewet uun Austraalien. Banluntaipaanen jaage miast rooten an müsen. Üüb ingelsk het hat fierce snake (wil slaang), auer hat so ünwis spring koon. Commonskategorii: Banluntaipaan – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Banluntaipaan


Mendoza as det fjuardgratst steed uun Argentiinien. At steed leit uun a waast faan't lun. Det hee 1.053.500 lidj (2019). Det as at hoodsteed faan det Mendoza Prowins. Argentina: Cities, citypopulation.de


San Miguel de Tucumán as det füftgratst steed uun Argentiinien. At steed leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 902.200 lidj (2019). Det as at hoodsteed faan det Tucumán Prowins. Argentina: Cities, citypopulation.de


La Plata as det seekstgratst steed uun Argentiinien. At steed leit uun a uast faan't lun, nai bi Buenos Aires. Det hee 852.800 lidj (2019). Det as at hoodsteed faan det Buenos Aires Prowins. Argentina: Cities, citypopulation.de


Salta as det sööwenstgratst steed uun Argentiinien. At steed leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 644.400 lidj (2019). Det as at hoodsteed faan det Salta Prowins. Argentina: Cities, citypopulation.de


Mar del Plata as det aachstgratst steed uun Argentiinien. At steed leit uun a uast faan't lun, uun det Buenos Aires Prowins. Det hee 626.300 lidj (2019). Argentina: Cities, citypopulation.de


San Juan as det tjiinstgratst steed uun Argentiinien. At steed leit uun a waast faan't lun. Det hee 512.000 lidj (2019). Det as at hoodsteed faan det San Juan Prowins. Argentina: Cities, citypopulation.de


Det Entre Ríos Prowins (üüb Spaans: Provincia de Entre Rios) as ian faan dön trii-an-twuntig prowinsen uun Argentiinien. At prowins leit uun a uast faan't lun. Det hee 1.373.270 lidj (2019). At hoodsteed faan’t prowins as Paraná. Argentina: Administrative Division citypopulation.de


Det Formosa Prowins (üüb Spaans: Provincia de Formosa) as ian faan dön trii-an-twuntig prowinsen uun Argentiinien. At prowins leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 600.229 lidj (2019). At hoodsteed faan’t prowins as Formosa. Argentina: Administrative Division citypopulation.de


At Grä Kub, Kub, Gratkub, (sö.) Oosmööw, (mo.) heefkube (Larus argentatus) hiart tu at fögelfamile faan a Kuben (Laridae). Kuben, föör ual-, bääft jongfögel. Aier faan Larus argentatus argenteus - MHNT Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Grä Kuben Wikispecies hää en artiikel tu: Grä Kuben


Ancistrochilus san bloosenplaanten an hiar tu a orchideen (Orchidaceae). At jaft sowat 2 slacher uun Süüd-Ameerikoo. Ancistrochilus rothschildianus (waast-tropisk Afrikoo tu Uganda) Ancistrochilus thomsonianus (Süüd-Nigeeria tu waast-madel tropisk Afrikoo) World Checklist of Ancistrochilus. Uun: The Board of Trustees of the Royal Botanic Gardens, Kew. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Ancistrochilus Wikispecies hää en artiikel tu: Ancistrochilus


Det Jujuy Prowins (üüb Spaans: Provincia de Jujuy) as ian faan dön trii-an-twuntig prowinsen uun Argentiinien. At prowins leit uun a nuurdwaast faan't lun. Det hee 600.229 lidj (2019). At hoodsteed faan’t prowins as San Salvador de Jujuy. Argentina: Administrative Division citypopulation.de


Santa Cruz de la Sierra, of Santa Cruz, as det gratst steed uun Boliiwien. At steed leit uun a maden faan't lun. Det hee 1.442.396 lidj (2012). Det as at hoodsteed faan det Santa Cruz Department. Bolivia: Cities, citypopulation.de


El Alto as det naistgratst steed uun Boliiwien. At steed leit uun a nuurdwaast faan't lun, uun det La Paz Department. Det hee 846.880 lidj (2012). Bolivia: Cities, citypopulation.de


La Paz as ian faan dön tau hoodsteeden faan, an det traadgratst steed uun Boliiwien. At steed leit uun a nuurdwaast faan't lun. Det hee 758.845 lidj (2012). Det as uk at hoodsteed faan det La Paz Department. Bolivia: Cities, citypopulation.de


Cochabamba as det fjuardgratst steed uun Boliiwien. At steed leit uun a waast faan't lun. Det hee 632.013 lidj (2012). Det as at hoodsteed faan det Cochabamba Department. Bolivia: Cities, citypopulation.de


Mohamed (araabisk Abū l-Qāsim Muhammad b. ʿAbdallāh b. ʿAbd al-Muttalib b. Hāschim b. ʿAbd Manāf al-Quraschī (araabisk أبو القاسم محمد بن عبد الله بن عبد المطلب بن هاشم بن عبد مناف القرشي, DMG Abū l-Qāsim Muḥammad b. ʿAbdallāh b. ʿAbd al-Muṭṭalib b. Hāšim b. ʿAbd Manāf al-Qurašī; * tesken 570 an 573 uun Mekka, † 8. Jüüne 632 uun Medina) wiar profeet an grünjleier faan a islaam, ian faan a grat weltreligioonen. Sin efterfulgern wiar a kaliifen an widjet at herskap ütj efter Persien, Syrien, Palestiina an Egypten. Mekka an Medina san a halag stääden faan a islaam. At Kaaba uun Mekka. Moschee faan Medina mä Mohamed sin grääf. Kaligrafii mä Mohamed san nööm. Commonskategorii: Mohamed – Saamlang faan bilen of filmer Wikiquote: Mohamed (sjiisk)


Ancistrorhynchus san bloosenplaanten an hiar tu a orchideen (Orchidaceae). At jaft sowat 18 slacher uun tropisk Afrikoo. Ancistrorhynchus akeassiae Ancistrorhynchus brevifolius Ancistrorhynchus capitatus Ancistrorhynchus cephalotes Ancistrorhynchus clandestinus Ancistrorhynchus constrictus Ancistrorhynchus crystalensis Ancistrorhynchus laxiflorus Ancistrorhynchus metteniae Ancistrorhynchus ovatus Ancistrorhynchus parviflorus Ancistrorhynchus paysanii Ancistrorhynchus recurvus Ancistrorhynchus refractus Ancistrorhynchus schumanii Ancistrorhynchus serratus Ancistrorhynchus straussii Ancistrorhynchus tenuicaulis World Checklist of Ancistrorhynchus. Uun: The Board of Trustees of the Royal Botanic Gardens, Kew. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Ancistrorhynchus Wikispecies hää en artiikel tu: Ancistrorhynchus


08. Jüüne: Mohamed


Tesken 570 an 573: Mohamed


24.46939.61Koordinaaten: 24° 28′ N, 39° 37′ O Medina, amtelk al-Madīna al-munawwara (araabisk المَدِينَةُ المُنَوَّرَة) as en gratstääd uun't waastelk Saudi-Araabien. Hat as en halag stääd faan a islaam, auer diar Mohamed sin grääf leit. Commonskategorii: Medina – Saamlang faan bilen of filmer


Oruro as det füftgratst steed uun Boliiwien. At steed leit uun a waast faan't lun. Det hee 264.943 lidj (2012). Det as at hoodsteed faan det Oruro Department. Bolivia: Cities, citypopulation.de


At Metropolitansteed Messina hee 108 gemeenden. Messina: Metropolitan City in Sicilia, citypopulation.de


Androcorys san bloosenplaanten an hiar tu a orchideen (Orchidaceae). At jaft sowat 6 slacher uun Uast-Aasien. Androcorys gracilis (King & Pantl.) Schltr. Androcorys ophioglossoides Schltr. Androcorys oxysepalus K.Y.Lang Androcorys pugioniformis (Lindl. ex Hook f.) K.Y.Lang Androcorys pusillus (Ohwi & Fukuy.) Masam. Androcorys spiralis Tang & F.T.Wang. World Checklist of Androcorys. Uun: The Board of Trustees of the Royal Botanic Gardens, Kew. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Androcorys Wikispecies hää en artiikel tu: Androcorys


Ernesto „Che“ Guevara (eegentelk Ernesto Guevara de la Serna (* 14. Mei 1928 uun Rosario, Argentiinien; † 9. Oktuuber 1967 uun La Higuera, Boliiwien) wiar en rewolutsioneer an skriiwer. Hi hinget a liaren faan Karl Marx uun. Faan 1956 bit 1959 wiar hi di uunfeerer (Comandante) faan't Kubaansk Rewolutsion. Guevara hää medesiin studiaret, as uun jong juaren föl raiset, an hää daibuken skrewen. Sin skraften an föördracher hed grat iinflööd widj auer Kuuba henwech. Auer Guevara sin leewent san flook buken skrewen an filmer dreid wurden. Det US tidjskraft Time täält Guevara tu a 100 wichtagst minsken faan't 20. juarhunert. An det bil rochts täält üs bekäändst knipset bil üüb a hialer welt. Commonskategorii: Che Guevara – Saamlang faan bilen of filmer Wikiquote: Che Guevara (sjiisk)


Hoodkategorii: Wiiren Order: Ortervirales Famile: Retroviridae Onerfamile: Orthoretrovirinae Skööl: Lentivirus Slacher: Bovine immunodeficiency virus – Caprine arthritis encephalitis virus – Equine infectious anemia virus – Feline immunodeficiency virus – Human immunodeficiency virus 1 – Human immunodeficiency virus 2 – Jembrana disease virus – Puma lentivirus – Simian immunodeficiency virus – Visna-maedi virus Lentivirus Typusslach: Human immunodeficiency virus 1 (HIV-1) ICTV Virus Taxonomy 2014


Hoodkategorii: Wiiren Order: Ortervirales Famile: Retroviridae Onerfamilin: Orthoretrovirinae – Spumaretrovirinae Slacher: Alpharetrovirus – Betaretrovirus – Deltaretrovirus – Epsilonretrovirus – Gammaretrovirus – Lentivirus – Simiispumavirus Retroviridae Coffin, J.M. 1992. Structure and classification of retroviruses. In: The Retroviridae, Vol 1, (J. Levy, ed.), Pp. 19–50. Plenum Press, New York. Coffin, J.M., Hughes, S.H. & Varmus, H. (eds.) 1997. Retroviruses. Cold Spring Harbor Laboratory, Cold Spring Harbor, New York. Doolittle, R.F., Feng, D.F., Johnson, M.S. & McClure, M.A. 1989, Origins and evolutionary relationships of retroviruses. Quart. Rev. Biol. 6': 1–30. Index of Viruses. 2009. Retroviridae. In: ICTVdB – The Universal Virus Database, version 4. Büchen-Osmond, C. (Ed), Columbia University, New York, USA. [1] ICTV Virus Taxonomy 2014


Angraecopsis (lat. Angraecopsis) san bloosenplaanten an hiar tu a orchideen (Orchidaceae). At jaft sowat 22 slacher uun Afrikoo. Angraecopsis amaniensis Angraecopsis breviloba Angraecopsis cryptantha Angraecopsis dolabriformis Angraecopsis elliptica Angraecopsis gassneri Angraecopsis gracillima Angraecopsis hallei Angraecopsis holochila Angraecopsis ischnopus Angraecopsis lisowskii Angraecopsis lovettii Angraecopsis macrophylla Angraecopsis malawiensis Angraecopsis parva Angraecopsis parviflora Angraecopsis pobeguinii Angraecopsis pusilla Angraecopsis tenerrima Angraecopsis thomensis Angraecopsis tridens Angraecopsis trifurca World Checklist of Angraecopsis. Uun: The Board of Trustees of the Royal Botanic Gardens, Kew. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Angraecopsis Wikispecies hää en artiikel tu: Angraecopsis


En Maskiin (komt faan latiinsk machina, an det faan ualgreks μηχανή mēchanḗ, nordfriisk : Werktjüch) as en technisk iinrachtang, diar di minsk det werk ufnamt. Maskiinen san miast starker, gauer an akerooter üs en minsk, an diarmä kön grat staktaalen bewerket wurd. Arke maskiin as för en was werk föörsen, man enkelt baudialen faan en maskiin kön uk för ööder maskiinen brükt wurd. Al sant düüsenen faan juaren wurd maskiinen brükt, a wichtagst baudialen wiar tuiarst: a heebel, at wel an at skrüüw. En pomp, sant 700 f.Kr. En dreibeenk Heron sin orgel, juar 50 Dampmaskiin, ~ 1750 Commonskategorii: Maskiinen – Saamlang faan bilen of filmer Wikiquote: Maskiin (sjiisk) Motoor


Angraecum san bloosenplaanten an hiar tu a orchideen (Orchidaceae). At jaft sowat 210 slacher uun Afrikoo an Madagaskar. World Checklist of Angraecum. Uun: The Board of Trustees of the Royal Botanic Gardens, Kew. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Angraecum Wikispecies hää en artiikel tu: Angraecum


Anguloa san bloosenplaanten an hiar tu a orchideen (Orchidaceae). At jaft sowat 13 slacher uun Süüd-Ameerikoo. Anguloa × acostae Anguloa brevilabris Anguloa cliftonii Anguloa clowesii Anguloa dubia Anguloa eburnea Anguloa hohenlohii Anguloa × rolfei Anguloa × ruckeri Anguloa × speciosa Anguloa tognettiae Anguloa uniflora Anguloa virginalis World Checklist of Anguloa. Uun: The Board of Trustees of the Royal Botanic Gardens, Kew. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Anguloa Wikispecies hää en artiikel tu: Anguloa


Öön e naacht foon de 16. tu de 17. Feebrewoor 1962 wurd e aawer foon e Nöördsii foon en grot stöörmflööd auerflööded. Dirbai draangeden 340 jude, 315 alian öön Hamborch. Maost de aale weerwe uwe e Haliie wurden auerflööded. Husüüge wurden döör e brandung indrüked än beesteböösens wächräwen. Uwe e Huuge fung more husinge sufole skaoe, dat jude ee mor diröön wone ku. Man kumen nian jude än beeste uwe't ailöön am't lääwen. Uwe e Nees waos et feerhus foon e schork wächbräägen, än as uwe e Huuge, e schorkhoof ferwüüsted. Fole husinge weern dir ok öön stugene maaged ooder maost hial to niks maaged. More bure ferluasen jääre skeepe, man bliawen e grotbeeste, wän ok jääre böösens auerflööded wurden. "Die Sturmflut von 1962", öön Quedens, Georg (1975), Die Halligen, Breklumer Verlag, s. 22-24.


f A Königstein as mä en hööchde faan 2.573 m a huuchst berag uun Namiibia. Commonskategorii: Brandberg – Saamlang faan bilen of filmer


Anoectochilus san bloosenplaanten an hiar tu a orchideen (Orchidaceae). At jaft sowat 50 slacher uun Süüd-Aasien. Anoectochilus albolineatus Anoectochilus albomarginatus Anoectochilus annamenis Anoectochilus baotingensis Anoectochilus brevilabris Anoectochilus brevistylus Anoectochilus burmannicus Anoectochilus calcareus Anoectochilus candidus Anoectochilus chapaensis Anoectochilus clarkei Anoectochilus crispus Anoectochilus daoensis Anoectochilus dewildeorum Anoectochilus elatus Anoectochilus elwesii Anoectochilus emeiensis Anoectochilus falconis Anoectochilus flavescens Anoectochilus formosanus Anoectochilus geniculatus Anoectochilus grandiflorus Anoectochilus imitans Anoectochilus inabai Anoectochilus insignis Anoectochilus integrilabris Anoectochilus kinabaluensis Anoectochilus klabatensis Anoectochilus koshunensis Anoectochilus lanceolatus Anoectochilus longicalcaratus Anoectochilus lylei Anoectochilus narasimhanii Anoectochilus nicobaricus Anoectochilus papuanus Anoectochilus pectinatus Anoectochilus petelotii Anoectochilus pingbianensis Anoectochilus reinwardtii Anoectochilus repens Anoectochilus rhombilabius' Anoectochilus sandvicensis Anoectochilus setaceus Anoectochilus sikkimensis Anoectochilus subregularis Anoectochilus sumatranus Anoectochilus tetrapterus Anoectochilus tridentatus Anoectochilus xingrenensis Anoectochilus yatesiae Anoectochilus zhejiangensis World Checklist of Anoectochilus. Uun: The Board of Trustees of the Royal Botanic Gardens, Kew. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Anoectochilus Wikispecies hää en artiikel tu: Anoectochilus


Oriya of Odia ( ଓଡ଼ିଆ?/i IAST Oṛiā [ˈoːɽiaː]) as en indoaarisk spriak, diar uun Uast-Indien snaaket woort, fööraal uun a Indisk bundesstoot Odisha (of Orissa). At jaft wel son 38 miljoon spreegern. Uun Odisha as Oriya det amtspriak, bütj ingelsk. Oriya hää en aanj skraft, det het uk Oriya an hiart tu a Brahmi skraften. Algemian Ufkemen auer a Minskenrochten, Artiikel 1: ସବୁ ମଣିଷ ଜନ୍ମକାଳରୁ ସ୍ୱାଧୀନ । ସେମାନଙ୍କ ମର୍ଯ୍ୟାଦା ଓ ଅଧିକାର ସମାନ । ସେମାନଙ୍କର ପ୍ରଜ୍ଞା ଓ ବିବେକ ନିହିତ ଅଛି । ସେମାନେ ପରସ୍ପର ପ୍ରତି ଭାତୃଭାବ ପୋଷଣ କରି କାର୍ଯ୍ୟ କରିବା ଦରକାର । Aal a minsken san frei bäären mä likedenang rochten an wäärdaghaid. Jo haa fernonft an geweeten, an skel arkööder uun a geist faan brederlikhaid määt. Wikipedia üüb Odia Oriya mä IPA ütjspriak.


Ansellia (lat. Ansellia) san bloosenplaanten an hiar tu a orchideen (Orchidaceae). At jaft 1 slach uun Afrikoo. Ansellia africana subsp. africana Ansellia africana subsp. australis Anaphorchis (xGraphorchis) Ansidium (xCymbidium) Catasellia (xCatasetum) Cycsellia (xCychnoches) Cyrtellia (xCyrtopodium) Eulosellia (xEulophia) Galeansellia (xGaleandra) Mormosellia (xMormodes) Promellia (xPromenaea) World Checklist of Ansellia. Uun: The Board of Trustees of the Royal Botanic Gardens, Kew. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Ansellia Wikispecies hää en artiikel tu: Ansellia


Pidder Lüng es en Balādi fan di dütsk Dechter Detlev von Liliencron (1844–1909). Dat Dechting es fuaral bi di Weeterkant fan di Nuurđsee bikeent. Biskrewen uur, hur'ling di Sölringer töögen di Deenen öngingen sen, en dit pasiaret üp en historisiarendi Aart en Wiis. Di Personalisiaring fan ali Sölringer es Pider Lüng, en Fesker fan Hörnem. Des raaket di Amtman fan Töner, Henning Pogwisch, di Personalisiaring fan di deensk Regiaring tö des Tir. Pogwisch forsjukt en fo Stjüüren fan di Sölringer. Üp sin Wai heer hi uk en Pröst en Lönsknechti me langs, wat Knefen ön di Feken haa. Iin ön dat Feskerhüs fan Pider Lüng en sin Familii snaki ja, en diarbi fing ja Strir meenachtler. Pider Lüng giar't fuaral aur di Friihairen, tö wat di Friisen en uunet Rocht haa, en diaraur sjocht hi uk ek, huraur hi Jil hentö di Deenen bitaali skel. Fuarüt fan di Balaad es ön en ekstra Dechting āpskrewen, wat fuar Friihair meent wiar: Frii es de Feskfang,0 0 0 0 0 0 0 Frei ist der Fischfang, frii es de Jaght, 0 0 0 0 0 0 0 0 0 frei ist die Jagd, frii es de Strönthgang,0 0 0 0 0 0


Kommunismus (faan latiinsk : communis ‚mäenööder') as en poliitisk ideologii, diar am 1840 uun Frankrik apkaam. Det wurd ment oober ei aleewen detsalew: En selskapelk teorii, diar faan likedenanghaid an freihaid faan a minsken ütjgongt. Hat jaft nian priwoot eegendoom, an fraagen wurd kolektiif, saner en baas liaset. En ökonoomisk an poliitisk teorii, diar fööraal üüb Karl Marx, Friedrich Engels an Wladimir Iljitsch Lenin turag gongt. Diar gongt det am en stoot, huar aal a minsken a salew rochten haa. En nööm för partein, diar a Komunismus praktisk amsaat wel. Komunismus as oober uk en nööm för diktatuuren, huar en komunistisk partei alian at saien hää, so üs uun a weesen Sowjetunioon of uun Sjiina. Sok diktatuuren wurd miast üs realsotsialismus betiakent. Commonskategorii: Komunismus – Saamlang faan bilen of filmer Wikiquote: Komunismus (sjiisk)


Di Borgward es en dütsk Autofirma. Carl F.W. Borgward her 1919 sin Firma iipenmaaket. BORGWARD - Introducing The Brand That Became A Legend. In: Bazaar Town. Febrewoore 2020, ofröpen di 12. Jüüne 2023. Commons: Borgward – Saamling fan Skelter en Videos


A Grä Selag (Halichoerus grypus) hiart tu a Siahünjer (Phocidae) an as at gratst ruuwdiart uun Sjiisklun; hi koon 300 kg swaar wurd. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Grä Selger Wikispecies hää en artiikel tu: Grä Selger


A Laacher Sia uun't gemeen Glees uun a Eifel as a gratst sia uun Rheinlun-Pfalz. Hi as en kraater faan en wulkaan, di tuleetst uun't juar ~ 10.930 f. Kr. ütjbreegen as. Di wulkaan as uk daalang noch aktiif, det markt'am bi tidjwiis ütjgaasangen. Di nööm komt faan lat. lacus (ingelsk lake), an det ment sia. Ütjgaasangen vaan Kööldioksiid Commonskategorii: Laacher Sia – Saamlang faan bilen of filmer


A Multituberculata wiar en order faan ütjstürwen Tetjdiarten (Mammalia), diar Gnaudiarten liket. Jo daaget tuiarst uun't Madel-Jura (föör son 165 miljoon juaren) ap, lewet fööraal uun't Kritjtidj an san uun't Eozän (föör son 34 miljoon juaren) ütjstürwen. Jo haa det ütjsterwen faan a Dinosauriern (föör ~ 65 miljoon juaren) auerlewet. Uk wan jo Gnaudiarten liket haa, san jo diar dach ei nai mä. Taeniolabis Catopsbaatar Taeniolabis taoensis Onerorder: †Cimolodonta Auerfamilin: †Djadochtatherioidea – †Ptilodontoidea – †Taeniolabidoidea Ööder familin: †Boffiidae – †Cimolomyidae – †Eucosmodontidae – †Kogaionidae – †Microcosmodontidae Onerorder: †Plagiaulacida Familin: †Albionbaataridae – †Allodontidae – †Eobaataridae – †Paulchoffatiidae – †Pinheirodontidae – †Plagiaulacidae – †Zofiabaataridae – (†Hahnodontidae , ünseeker) Commonskategorii: Multituberculata – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Multituberculata


ffff f1 A Eifel as en regiuun faan Madelhuuch Berger bit ap tu en hööchde faan 746,9 m auer NHN. Hat namt en areaal faan muar üs 5300 km² iin. Hat leit uun Waastsjiisklun waasten faan a struum Rhein an nuurden faan a Moosel. Commonskategorii: Eifel – Saamlang faan bilen of filmer


fpd3 At Huuch Aacht bi Adenau as mä en hööchde faan 746,9 m auer NHN di huuchst berag uun a Eifel. Hi stäänt üüb a grens tesken a lunkreiser Ahrweiler an Mayen-Koblenz uun Rheinlun-Pfalz. Boowen üüb a toop stäänt di Kaiser-Wilhelm-Türn. Kaiser-Wilhelm-Türn Koordensiinst faan't Bundesamt für Naturschutz Koordensiinst faan't LANIS Rheinlun-Pfalz Commonskategorii: Huuch Aacht – Saamlang faan bilen of filmer


A Lunkreis Mayen-Koblenz as en lunkreis uun a nuurd faan't sjiisk bundeslun Rheinlun-Pfalz. Kreisstääd as Koblenz. Mayen-Koblenz as mä 214.786 iinwenern (31. Detsember 2020) di lunkreis mä't huuchst iinwenertaal uun Rheinlun-Pfalz. Statistisches Landesamt Rheinland-Pfalz Iinwenertaalen üüb a stant faan 2020 (PDF; 727 KB) (Halep üüb sjiisk) Commonskategorii: Lunkreis Mayen-Koblenz – Saamlang faan bilen of filmer


Uunet Rocht es Rocht, wat ek āpskrewen es. Hat uur önnemen, wan et lung sa wesen es (Praktitsiaret Ööwing, latiinsk "consuetudo") en wan dit tö di algimiini Meening aur di Nöörighair paset (Latiinsk opinio necessitatis of opinio iuris). Wan en uunet Rocht tö en bistemet Plaats jert, sa üs tö en Gimiindi, uur dit "Observanz" nēmt. Uunet Rocht uur iin ön masi Rochtsördningen üs ain Rocht önnemen. Dat "kanonisk Rocht" es di ualest Rochtsördning. Bi des jeft et trii Aarten fan uunet Rocht: Wat tö't Gisets paset (secundum legem) Wat ek tö't Gisets paset (contra legem) Wat twesken di "Hööler" ön ark Rochtsördning paset (praeter legem) Senerk Wichtighair heer dat uunet Rocht bi dat Rocht fan di Fulker. Uk ön Dütsklön es't möögelk, dat em wat aur uunet Rochtsrailen döörfo ken. Diar snaket em fan "Iinfachrocht". Uunet Rocht kumt ek fan en Bisjuk bi't Girocht. Hat "wukset" fan lung Ööwing (longa consuetudo). Sa gur üs arkenjen skel dit rocht finj, sa üs dit es. Wan dit ek sa es, da waant di Rochtsmeening(opinio iuris). Sa kumt uunet Rocht ek fan Gisetse, en hat ken uk wiis, dat et diartöögen ön giar. Wan di "opinio iuris" waant, da es dit bluat


Adenau as en stääd uun a Eifel. Hat hiart tu a Lunkreis Ahrweiler uun Rheinlun-Pfalz. Statistisches Landesamt Rheinland-Pfalz Iinwenertaalen üüb a stant faan 2020 (PDF; 727 KB) (Halep üüb sjiisk) Commonskategorii: Adenau – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Adenau (sjiisk)