Furesø Komuun [ˈfuːʀəsøːʔ] as en däänsk komuun uun't regiuun Hovedstaden mä 41.402 iinwenern (Stant 1. Janewoore 2022) an en grate faan 56,80 km². At ferwaltang sat uun Farum. A Det stääd Birkerød leit tu en graten dial uun't Birkerød Sogn an Bistrup Sogn faan't Rudersdal Komuun, tu en letjen dial oober uk uun't Blovstrød Sogn faan't Allerød Komuun an uun't Farum Sogn. B Det stääd Smørumnedre leit tu en graten dial uun't Måløv Sogn faan't Ballerup Komuun an uun't Smørum Sogn faan't Egedal Komuun, tu en letjen dial oober uk uun't Værløse Sogn. C Hareskovby hiart tu't Hovedstadsområdet. Diar lewe 3776 iinwenern. www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Statistikbanken -> Befolkning og valg -> KM1: Befolkningen 1. januar, 1. april, 1. juli og 1. oktober efter sogn og folkekirkemedlemsskab (däänsk) Commonskategorii: Furesø Komuun – Saamlang faan bilen of filmer 55.79555555555612.374166666667Koordinaaten: 55° 48′ N, 12° 22′ O


Gentofte Komuun [ˈgɛntɔfdə] as en däänsk komuun uun't regiuun Hovedstaden mä en grate faan 25,60 km² an 74.217 iinwenern (Stant 1. Janewoore 2022). Gentofte hiart tu't Hovedstadsområdet an woort mä tu't stääd Kopenhuuwen tääld. Hangö uun Finlun Sermersooq uun Greenlun Stord uun Norweegen Halmstad uun Sweeden. www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Statistikbanken -> Befolkning og valg -> KM1: Befolkningen 1. januar, 1. april, 1. juli og 1. oktober efter sogn og folkekirkemedlemsskab (däänsk) Commonskategorii: Gentofte Komuun – Saamlang faan bilen of filmer 55.7512.55Koordinaaten: 55° 45′ N, 12° 33′ O


Gladsaxe Komuun as en däänsk komuun uun't regiuun Hovedstaden an uun't Hovedstadsområdet. Hat as 24,90 km² grat an täält 69.259 iinwenern (Stant 1. Janewoore 2022). Sjiisklun: Minden an Neubrandenburg Uastenrik: Klagenfurt Kroatien: Split Ungarn Ungarn: Veszprém www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Statistikbanken -> Befolkning og valg -> KM1: Befolkningen 1. januar, 1. april, 1. juli og 1. oktober efter sogn og folkekirkemedlemsskab (däänsk) Commonskategorii: Gladsaxe Komuun – Saamlang faan bilen of filmer 55.74449446944412.472293377778Koordinaaten: 55° 44′ 40,18″ N, 12° 28′ 20,26″ O


Glostrup Komuun [ˈgloːʔsdʀob] as en däänsk komuun uun't nuurduasten faan't eilun Sialun an hiart tu't Hovedstadsområdet an tu't regiuun Hovedstaden. Hat as 13,30 km² grat an hää 23.514 iinwenern (Stant 1. Janewoore 2022). Glostrup Sogn mä Glostrup Kirke an Østervangkirken. www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Commonskategorii: Glostrup Komuun – Saamlang faan bilen of filmer 55.66666666666712.4Koordinaaten: 55° 40′ N, 12° 24′ O


Gribskov Komuun [ˈgʀibsgɔu̯ʔ] as en däänsk komuun uun't regiuun Hovedstaden mä en grate faan 279,50 km² an 41.147 iinwenern (Stant 1. Janewoore 2022). At ferwaltang sat uun Helsinge. A Saarpen mä maner üs 200 iinwenern wurd mä 0 uunwiset. www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Statistikbanken -> Befolkning og valg -> KM1: Befolkningen 1. januar, 1. april, 1. juli og 1. oktober efter sogn og folkekirkemedlemsskab (däänsk) Commonskategorii: Gribskov Komuun – Saamlang faan bilen of filmer 56.0512.216666666667Koordinaaten: 56° 3′ N, 12° 13′ O


Halsnæs Komuun as en däänsk komuun uun't regiuun Hovedstaden mä en grate faan 121,90 km² an 31.344 iinwenern (Stant 1. Janewoore 2022). At ferwaltang sat uun Frederiksvaerk. A Frederiksværk amfaadet uk a sarkspalen Kregme, Melby an Vinderød. www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Statistikbanken -> Befolkning og valg -> KM1: Befolkningen 1. januar, 1. april, 1. juli og 1. oktober efter sogn og folkekirkemedlemsskab (däänsk) Commonskategorii: Halsnæs Komuun – Saamlang faan bilen of filmer


Helsingør Komuun (üüb ingelsk uk Elsinore municipality) as en däänsk komuun uun't regiuun Hovedstaden mä en grate faan 118,90 km² an 62.875 iinwenern (Stant 1. Janewoore 2022). At ferwaltang sat uun't stääd Helsingør. A Saarpen mä maner üs 200 iinwenern wurd mä 0 uunwiset. www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Statistikbanken -> Befolkning og valg -> KM1: Befolkningen 1. januar, 1. april, 1. juli og 1. oktober efter sogn og folkekirkemedlemsskab (däänsk) Commonskategorii: Helsingør Komuun – Saamlang faan bilen of filmer 56.03472222222212.611111111111Koordinaaten: 56° 2′ N, 12° 37′ O


Herlev Komuun as en däänsk komuun uun't regiuun Hovedstaden mä 28.867 iinwenern. Hat hiart uk mä tu't Hovedstadsområdet. At ferwaltang sat uun't stääd Herlev. Eberswalde, Sjiisklun Höganäs, Sweeden Lieto, Finlun Nesodden, Norweegen Seltjarnarnes, Islun www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Statistikbanken -> Befolkning og valg -> KM1: Befolkningen 1. januar, 1. april, 1. juli og 1. oktober efter sogn og folkekirkemedlemsskab (däänsk) Commonskategorii: Herlev Komuun – Saamlang faan bilen of filmer 55.71666666666712.416666666667Koordinaaten: 55° 43′ N, 12° 25′ O


At Tjiisk (üüb Tjiisk Deutsch) as en waastgermaans spriik, wat faan amanbi 105 miljuunen mensken snaaket wurt, fööraal uun Tjiisklun, Uasterrik, a Sweits, Belgien an Luksemborig.


Hillerød Komuun [ˈhiləʀœːʔð] as en däänsk komuun uun't nuurduasten faan't eilun Sialun uun't regiuun Hovedstaden. hat as 214,80 km² grat an hää 53.257 iinwenern (Stant 1. Janewoore 2022). A Det stääd Hillerød amfaadet a sarkspalen Frederiksborg Slotssogn, Grønnevang, Hillerød, Præstevang an Ullerød. B Uun a taalen faan't Nødebo Sogn as det Gadavang Sogn noch mä banen. www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Statistikbanken -> Befolkning og valg -> KM1: Befolkningen 1. januar, 1. april, 1. juli og 1. oktober efter sogn og folkekirkemedlemsskab (däänsk) Commonskategorii: Hillerød Komuun – Saamlang faan bilen of filmer 55.93333333333312.316666666667Koordinaaten: 55° 56′ N, 12° 19′ O


Hvidovre Komuun [ˈviðɔu̯ʁə] as en däänsk komuun uun't regiuun Hovedstaden mä en grate faan 22,90 km² an 53.267 iinwenern (Stant 1. Janewoore 2022). www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Statistikbanken -> Befolkning og valg -> KM1: Befolkningen 1. januar, 1. april, 1. juli og 1. oktober efter sogn og folkekirkemedlemsskab (däänsk) Commonskategorii: Hvidovre Komuun – Saamlang faan bilen of filmer 55.6512.483333333333Koordinaaten: 55° 39′ N, 12° 29′ O


Høje-Taastrup Komuun (uk Høje-Tåstrup skrewen) as en däänsk komuun uun't regiuun Hovedstaden. Hat as 78,30 km² grat an diar lewe 53.053 iinwenern (Stant 1. Janewoore 2022). A Taastrup amfaadet a sarkspalen Høje Tåstrup, Tåstrup Nykirke an Rønnevang, an dialwiis uk Sengeløse Sogn. B Hedehusene amfaadet a sarkspalen Fløng an Hedehusene, an dialwiis uk Reerslev Sogn. www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Statistikbanken -> Befolkning og valg -> KM1: Befolkningen 1. januar, 1. april, 1. juli og 1. oktober efter sogn og folkekirkemedlemsskab (däänsk) Commonskategorii: Høje-Taastrup Komuun – Saamlang faan bilen of filmer 55.647712.27Koordinaaten: 55° 39′ N, 12° 16′ O


Hørsholm Komuun [ˈhœʀshɔlʔm] as en däänsk komuun uun't regiuun Hovedstaden. At ferwaltang sat uun't stääd Hørsholm. hat as 31,30 km² grat an diar lewe 24.761 iinwenern (Stant 1. Janewoore 2022). Oulainen, Finlun www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Statistikbanken -> Befolkning og valg -> KM1: Befolkningen 1. januar, 1. april, 1. juli og 1. oktober efter sogn og folkekirkemedlemsskab (däänsk) Commonskategorii: Hørsholm Komuun – Saamlang faan bilen of filmer 55.88311388888912.5Koordinaaten: 55° 53′ N, 12° 30′ O


Ishøj Komuun as en däänsk komuun uun't regiuun Hovedstaden mä en grate faan 26,50 km² an 23.225 iinwenern (Stant 1. Janewoore 2022). At ferwaltang sat uun't stääd Ishøj. www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Statistikbanken -> Befolkning og valg -> KM1: Befolkningen 1. januar, 1. april, 1. juli og 1. oktober efter sogn og folkekirkemedlemsskab (däänsk) Commonskategorii: Ishøj Komuun – Saamlang faan bilen of filmer 55.61666666666712.316666666667Koordinaaten: 55° 37′ N, 12° 19′ O


Dütsk (Üp Dütsk Deutsch, Fööring Tjiisk, Aamring Sjiisk, Mooring Tjüüsch) es en weestgermaansk Spraak, wat fan ombi 105 Miljoonen Mensken snaket uur, fuarall ön Dütsklön, Uasterrik, di Swaits, Belgien en Luksemborig.


Lyngby-Taarbæk Komuun (uk Lyngby-Tårbæk skrewen) as en däänsk komuun uun't Regiuun Hovedstaden mä en grate faan 38,80 km² an 57.826 iinwenern (Stant 1. Janewoore 2022). Askim uun Norweegen Huddinge uun Sweeden Nuuk (Godthåb) uun Greenlun Seyðisfjörður uun Islun Vantaa uun Finlun. www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Statistikbanken -> Befolkning og valg -> KM1: Befolkningen 1. januar, 1. april, 1. juli og 1. oktober efter sogn og folkekirkemedlemsskab (däänsk) Commonskategorii: Lyngby-Taarbæk Komuun – Saamlang faan bilen of filmer


Rudersdal Komuun as en däänsk komuun uun't nuurduasten faan't eilun Sialun mä 57.247 iinwenern (Stant 1. Janewoore 2022) an en grate faan 73,30 km². Hat hiart tu't regiuun Hovedstaden, at ferwaltang sat uun Holte. Det komuun hiart tu en dial uk tu't Hovedstadsområdet. A Trørød an Brådebæk san mä det stääd Hørsholm tuupslööden wurden. B Birkerød leit uun't sarkspal Bistrup Sogn an tu en dial uun't Birkerød Sogn, tu en letjen dial uk uun't Farum Sogn faan't Furesø Komuun an uun't Blovstrød Sogn faan't Allerød Komuun. C Hørsholm leit tu en graten dial uun't Hørsholm Komuun, tu en letjen dial oober uk uun a sarkspalen Gammel Holte Sogn, Birkerød Sogn, Vedbæk Sogn an uun't Karlebo Sogn faan't Fredensborg Komuun. D A sarkspalen Ny Holte Sogn, Nærum Sogn an Søllerod Sogn hiar tu't Hovedstadsområdet. www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Statistikbanken -> Befolkning og valg -> KM1: Befolkningen 1. januar, 1. april, 1. juli og 1. oktober efter sogn og folkekirkemedlemsskab (däänsk) Nyt fra Danmarks Statistik - Nr.160. (PDF, 83 kB) 15. April 2010, ufrepen de 30. Nofember 2010 (dänisch). Commonskategorii: Rudersdal Komuun – Saamlang faan bilen of filmer


Rødovre Komuun as en däänsk komuun uun't regiuun Hovedstaden. Hat hiart uk tu't Hovedstadsområdet. Diar wene üüb 12,20 km² 41.382 minsken (Stant 1. Janewoore 2022). Järvenpää, Finlun Lørenskog, Norweegen www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Statistikbanken -> Befolkning og valg -> KM1: Befolkningen 1. januar, 1. april, 1. juli og 1. oktober efter sogn og folkekirkemedlemsskab (däänsk) Commonskategorii: Rødovre Komuun – Saamlang faan bilen of filmer 55.68305555555612.449722222222Koordinaaten: 55° 41′ N, 12° 27′ O


Tårnby Komuun as en däänsk komuun uun't regiuun Hovedstaden üüb't eilun Amager an hiart dialwiis tu't Hovedstadsområdet. Diar lewe 42.723 iinwenern (Stant 1. Janewoore 2022) üüb en grate faan 66,10 km². Tu det komuun hiart uk Kastrup mä di fluuchplaats faan Kopenhuuwen. Skedsmo, Norweegen Alingsås, Sweeden www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Statistikbanken -> Befolkning og valg -> KM1: Befolkningen 1. januar, 1. april, 1. juli og 1. oktober efter sogn og folkekirkemedlemsskab (däänsk) Commonskategorii: Tårnby Komuun – Saamlang faan bilen of filmer 55.63338333333312.600069444444Koordinaaten: 55° 38′ N, 12° 36′ O


Vallensbæk Komuun as en däänsk komuun uun't regiuun Hovedstaden mä en grate faan 9,50 km² an 16.488 iinwenern (Stant 1. Janewoore 2022). Det stääd Vallensbæk hiart uk mä tu't Hovedstadsområdet. www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Commonskategorii: Vallensbæk Komuun – Saamlang faan bilen of filmer 55.63333333333312.366666666667Koordinaaten: 55° 38′ N, 12° 22′ O


Hålilönj (aw Tjüsch: Helgoland, aw Änglisch: Heligoland) as en ailönj önj e Weestsiie än en åmtsfri gemiine önj e Kris Pinnebärj.


Frederikshavn Komuun as en däänsk komuun uun Nuurd-Jütlun uun't regiuun Nordjylland mä en grate faan 650,20 km² an 58.878 iinwenern (Stant 1. Janewoore 2022). At ferwaltang sat uun't stääd Frederikshavn. Commonskategorii: Frederikshavn Komuun – Saamlang faan bilen of filmer www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer)


Mariagerfjord Komuun as en däänsk komuun bi a Mariagerfjord uun Jütlun mä 41.662 iinwenern (Stant 1. Janewoore 2022) an en grate faan 718,30 km². Hat hiart tu't regiuun Nordjylland, at ferwaltang sat uun Hobro. www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Commonskategorii: Mariagerfjord Komuun – Saamlang faan bilen of filmer 56.6833333333339.9333333333333Koordinaaten: 56° 41′ N, 9° 56′ O


Morsø Komuun as en däänsk komuun uun't regiuun Nordjylland mä en grate faan 366,40 km² an 20.068 iinwenern (Stant 1. Janewoore 2022). At ferwaltang sat uun Nykøbing Mors. Tu det komuun hiart fööraal det eilun Mors uun a Limfjord an do noch en rä letjer eilunen. Misburg-Anderten (Hannover, Sjiisklun) Bollnäs (Sweeden) Flekkefjord (Norweegen) Kankaanpää (Finlun) Bukoba (Tansania) www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Commonskategorii: Morsø Komuun – Saamlang faan bilen of filmer


Rebild Komuun as en däänsk komuun uun't regiuun Nordjylland mä 30.646 iinwenern (Stant 1. Janewoore 2022) an en grate faan 621,30 km². At ferwaltang sat uun Støvring. Gelenau/Erzgebirge, (Sjiisklun) Rakoniewice, (Poolen) Jiaxing, (Sjiina) Commonskategorii: Rebild Komuun – Saamlang faan bilen of filmer www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) 56.8338559.850187Koordinaaten: 56° 50′ N, 9° 51′ O


Thisted Komuun as en däänsk komuun uun Jütlun mä 43.089 iinwenern (Stant 1. Janewoore 2022) an en grate faan 1073,70 km². Hat hiart tu't regiuun Nordjylland, at ferwaltang sat uun't stääd Thisted. Peter von Scholten (1784-1854), generoolguwernöör faan dön Deensk-Waastindien, wurd uun Vestervig bäären. Commonskategorii: Thisted Komuun – Saamlang faan bilen of filmer www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer)


Vesthimmerlands Komuun as en däänsk komuun uun Jütlun mä 36.326 iinwenern (Stant 1. Janewoore 2022) an en grate faan 769,80 km². Hat hiart tu't regiuun Nordjylland, at ferwaltang sat uun Aars. Commonskategorii: Vesthimmerlands Komuun – Saamlang faan bilen of filmer www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer)


Tu't Regiuun Sjælland uun Denemark hiart en graten dial faan't eilun Sialun an a eilunen Lolland, Falster an Møn. At ferwaltang sat uun Sorø. Uun't Regiuun Sjælland lei tau faan elwen loonsdialen (landsdelen): Østsjælland an Vest- og Sydsjælland. Uun Denemark san 2007 nei ferwaltangsianhaiden iinfeerd wurden, a komuunen. Diar san flook stääden an gemeenen uun tuupslööden wurden. Uun't regiuun Sjælland lei jodiar komuunen (Iinwenertaalen mä stant 1. Janewoore 2022): Dön tjiin gratst stääden uun't regiuun san: Commonskategorii: Regiuun Sjælland – Saamlang faan bilen of filmer Region Sjælland (däänsk) www.statistikbanken.dk → Befolkning og valg → Folketal → Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Denmark: Region Sjælland, citypopulation.de


Favrskov Komuun as en däänsk komuun uun Jütlun mä 48.880 iinwenern (Stant 1. Janewoore 2022) an en grate faan 540,30 km². Hat hiart tu't regiuun Midtjylland. At ferwaltang sat uun Hinnerup. www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Statistikbanken -> Befolkning og valg -> KM1: Befolkningen 1. januar, 1. april, 1. juli og 1. oktober efter sogn og folkekirkemedlemsskab (däänsk) Commonskategorii: Favrskov Komuun – Saamlang faan bilen of filmer


Hedensted Komuun as en däänsk komuun uun Jütlun mä 47.099 iinwenern (Stant 1. Janewoore 2022) an en grate faan 551,10 km². Hat hiart tu't regiuun Midtjylland. www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Statistikbanken -> Befolkning og valg -> KM1: Befolkningen 1. januar, 1. april, 1. juli og 1. oktober efter sogn og folkekirkemedlemsskab (däänsk) Commonskategorii: Hedensted Komuun – Saamlang faan bilen of filmer


Herning Komuun as en komuun uun Jütlun, Denemark mä 89.230 iinwenern (Stant: 1. Janewoore 2022) an en grate faan 1321,10 km². Hat hiart tu't regiuun Midtjylland. At ferwaltang sat uun Herning. A Tu Herning hiar a sarkspalen Fredens, Gjellerup, Hedeager, Herning, Sankt Johannes, Snejbjerg, Rund an Tjørring. Commonskategorii: Herning Komuun – Saamlang faan bilen of filmer Offizielle Website der Herning Kommune (Dänisch) Krak Karte – Gemeinden suchen (interaktive Karte) www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Statistikbanken -> Befolkning og valg -> KM1: Befolkningen 1. januar, 1. april, 1. juli og 1. oktober efter sogn og folkekirkemedlemsskab (däänsk)


Holstebro Komuun as en däänsk komuun uun Jütlun mä 58.553 iinwenern (Stant 1. Janewoore 2022) an en grate faan 793,00 km². Hat hiart tu't regiuun Midtjylland. At ferwaltang sat uun Holstebro. Commonskategorii: Holstebro Komuun – Saamlang faan bilen of filmer www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Statistikbanken -> Befolkning og valg -> KM1: Befolkningen 1. januar, 1. april, 1. juli og 1. oktober efter sogn og folkekirkemedlemsskab (däänsk)


Horsens Komuun as en däänsk komuun uun Jütlun mä 94.443 iinwenern (Stant 1. Janewoore 2022) an en grate faan 519,40 km². Hat hiart tu't regiuun Midtjylland. At ferwaltang sat uun Horsens. www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Commonskategorii: Horsens Komuun – Saamlang faan bilen of filmer


Ikast-Brande Komuun as en däänsk komuun uun Jütlun mä 41.885 iinwenern (Stant 1. Janewoore 2022) an en grate faan 733,50 km². Hat hiart tu't regiuun Midtjylland. At ferwaltang sat uun Ikast. www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Commonskategorii: Ikast-Brande Komuun – Saamlang faan bilen of filmer


Lemvig Komuun as en däänsk komuun uun Jütlun mä 19.398 iinwenern (Stant 1. Janewoore 2022) an en grate faan 508,70 km². Hat hiart tu't regiuun Midtjylland. At ferwaltang sat uun Lemvig. Commonskategorii: Lemvig Komuun – Saamlang faan bilen of filmer Offizielle Website der Lemvig Kommune (Dänisch) Krak Karte – Gemeinden suchen (interaktive Karte) www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer)


Norddjurs Komuun as en däänsk komuun uun't uasten faan Jütlun mä 36.921 iinwenern (Stant 1. Janewoore 2022) an en grate faan 721,00 km². Hat hiart tu't regiuun Midtjylland. At ferwaltang sat uun Greenaa. Commonskategorii: Norddjurs Komuun – Saamlang faan bilen of filmer www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer)


Odder Komuun as en däänsk komuun uun't regiuun Midtjylland mä en grate faan 223,70 km² an 23.304 iinwenern (Stant 1. Janewoore 2022). At ferwaltang sat uun Odder. www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Commonskategorii: Odder Komuun – Saamlang faan bilen of filmer


Randers Komuun as en däänsk komuun uun't regiuun Midtjylland mä 98.988 iinwenern (Stant 1. Janewoore 2022) an en grate faan 747,80 km². Auer a heleft faan a iinwenern wene uun det stääd Randers, huar uk at ferwaltang sat. A Jodiar gemeenen hiar nü tu't stääd Randers Sweeden Västerås, Sweeden Islun Akureyri, Islun Norweegen Ålesund, Norweegen Finlun Lahti, Finlun Poolen Jelenia Góra, Poolen www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Wääbsteed faan't stääd Randers. Archiwiaret faan det originool di 12. Janewoore 2016. Ufrepen di 8. Janewoore 2010. Commonskategorii: Randers Komuun – Saamlang faan bilen of filmer


Ringkøbing-Skjern as en däänsk komuun uun't regiuun Midtjylland uun't waasten faan Jütlun mä 56.203 iinwenern (Stant 1. Janewoore 2022) an en grate faan 1469,50 km². Commonskategorii: Ringkøbing-Skjern Komuun – Saamlang faan bilen of filmer www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer)


Silkeborg Komuun as en däänsk komuun uun Jütlun mä 97.358 iinwenern (Stant 1. Janewoore 2022) an en grate faan 850,30 km². Hat hiart tu't regiuun Midtjylland. At ferwaltang sat uun't stääd Silkeborg. Commonskategorii: Silkeborg Komuun – Saamlang faan bilen of filmer www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer)


Skanderborg Komuun as en däänsk komuun uun Jütlun mä 64.318 iinwenern (Stant 1. Janewoore 2022) an en grate faan 416,80 km². Hat hiart tu't regiuun Midtjylland. At ferwaltang sat uun't stääd Skanderborg. Commonskategorii: Skanderborg Komuun – Saamlang faan bilen of filmer www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer)


Skive Komuun as en däänsk komuun uun Jütlun mä 45.078 iinwenern (Stant 1. Janewoore 2022) an en grate faan 683,40 km². Hat hiart tu't regiuun Midtjylland. At ferwaltang sat uun't stääd Skive. Commonskategorii: Skive Komuun – Saamlang faan bilen of filmer www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer)


Struer Komuun as en däänsk komuun uun't regiuun Midtjylland mä 20.802 iinwenern (Stant 1. Janewoore 2022) an en grate faan 246,20 km². At ferwaltang sat uun't stääd Struer. Commonskategorii: Struer Komuun – Saamlang faan bilen of filmer www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer)


Syddjurs as en däänsk komuun uun't uasten faan Jütlun mä 43.596 iinwenern (Stant 1. Janewoore 2022) an en grate faan 689,70 km². Hat hiart tu't regiuun Midtjylland, at ferwaltang sat uun Rønde. www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Commonskategorii: Syddjurs Komuun – Saamlang faan bilen of filmer


En Pesistiin uur ön di Wuch fastmaaket, dat Karminger ön't Stuun pesi ken. Hat es uk forsjukt uuren, sawat fuar Wüfhaurn tö maaki, man diar es ek fuul fan kemen. Bi gurt Festivals ken di Wüfhaurn Traachter fing, dat di uk di Pesistiiner nüti ken. Wan em iin ön't Hüs di diar Forliising brükt, skel bet hentö nü langsen Weeter brükt uur. Jir es töhopreeknet, hur fuul dit uur ken: Wan em aliining itüüs es, skel em ark Dai ombi 10 tö 15 Lop luas tö pesi. Wan em dit me di normaal Kloo maaket, brükt em ark Lop ombi tri Liters Weeter, wan em san Spaaritaste heer. Dit sen aur di Dai 40 tö 45 Liters. Me en Pesistiin, wat me Weeter aarbert, brükt em jit langsen ark Lop jen Liter. Dit sen aur di Dai 10 tö 15 Liters. Hat giar man uk söner Weeter. Hat jeft bi dös Technik tri forskelig Möögelkhairen: Me Kemie (Techtings-Wiitighair) Söner Kemie (Swumer) Söner Kemie (Silikoonmembraan) Bi dit jerst Systeem heer, üs ali, en senerk Hāremforslüt. Diarbenen es en litj Fat, hur en sperend Wiitighair iinkumt. Dit maaket techt, dat et ek stjunkt. Di Wiitighair skel nönt tö Diiren en Plaanten dö,


Viborg Komuun as en däänsk komuun uun Jütlun mä 96.847 iinwenern (Stant 1. Janewoore 2022) an en grate faan 1408,90 km². Hat hiart tu't regiuun Midtjylland, at ferwaltang sat uun't stääd Viborg. Commonskategorii: Viborg Komuun – Saamlang faan bilen of filmer www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer)


Aarhus Komuun as en däänsk komuun uun't uasten faan Jütlun mä en grate faan 467,70 km² an 355.238 iinwenern (Stant 1. Janewoore 2022). Hat leit uun't regiuun Midtjylland. At ferwaltang sat uun Aarhus. A Jegstrup an Tranbjerg hiar nü mä tu Aarhus Erik Pontoppidan (1698 - 1764) Julie Leth (* 1992) Commonskategorii: Aarhus Komuun – Saamlang faan bilen of filmer www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer)


Assens Komuun as en däänsk komuun uun't waasten faan't eilun Fyn mä 29 sarkspalen. ¹Dial faan muar komuunen www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Statistikbanken -> Befolkning og valg -> KM1: Befolkningen 1. januar, 1. april, 1. juli og 1. oktober efter sogn og folkekirkemedlemsskab (däänsk) Commonskategorii: Assens Komuun – Saamlang faan bilen of filmer


Faaborg-Midtfyn as en däänsk komuun üüb det eilun Fyn uun't ferwaltangsregiuun Syddanmark. www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Statistikbanken -> Befolkning og valg -> KM1: Befolkningen 1. januar, 1. april, 1. juli og 1. oktober efter sogn og folkekirkemedlemsskab (däänsk) Commonskategorii: Faaborg-Midtfyn Komuun – Saamlang faan bilen of filmer Amtelk wääbsteed faan't Faaborg-Midtfyn Komuun (däänsk)


Kerteminde Komuun as en däänsk komuun uun't nuurduasten faan det eilun Fyn uun't ferwaltangsregiuun Syddanmark. Commonskategorii: Kerteminde Komuun – Saamlang faan bilen of filmer Amtelk wääbsteed faan Kerteminde Komuun (däänsk) www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Statistikbanken -> Befolkning og valg -> KM1: Befolkningen 1. januar, 1. april, 1. juli og 1. oktober efter sogn og folkekirkemedlemsskab (däänsk)


Middelfart Komuun as en däänsk komuun uun't nuurdwaasten faan't eilun Fyn an hiart tu't ferwaltangsregiuun Syddanmark. Commonskategorii: Middelfart Komuun – Saamlang faan bilen of filmer Amtelk wääbsteed faan Middelfart Komuun (däänsk) www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Statistikbanken -> Befolkning og valg -> KM1: Befolkningen 1. januar, 1. april, 1. juli og 1. oktober efter sogn og folkekirkemedlemsskab (däänsk)


Nordfyn as en däänsk komuun uun't nuurden faan't eilun Fyn uun't ferwaltangsregiuun Syddanmark. ¹ Dial faan muar komuunen Commonskategorii: Nordfyns Komuun – Saamlang faan bilen of filmer Amtelk wääbsteed faan Nordfyn (däänsk) www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Statistikbanken -> Befolkning og valg -> KM1: Befolkningen 1. januar, 1. april, 1. juli og 1. oktober efter sogn og folkekirkemedlemsskab (däänsk) 55.56638888888910.092222222222Koordinaaten: 55° 34′ N, 10° 6′ O


Nyborg Komuun as en däänsk komuun uun't uasten faan't eilun Fyn an hiart tu't ferwaltangsregiuun Syddanmark. Commonskategorii: Nyborg Komuun – Saamlang faan bilen of filmer Amtelk wääbsteed faan Nyborg Komuun (däänsk) www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Statistikbanken -> Befolkning og valg -> KM1: Befolkningen 1. januar, 1. april, 1. juli og 1. oktober efter sogn og folkekirkemedlemsskab (däänsk)


Odense Komuun as en däänsk komuun üüb det eilun Fyn uun't Regiuun Syddanmark. Hat as 305,60 km² grat an hää 205.978 iinwenern (Stant 1. Janewoore 2022). At ferwaltang sat uun Odense. ¹ Dial faan muar komuunen A: woort sant 2007 üs en stääddial faan Odense uunsen B: woort sant 2010 üs en stääddial faan Odense uunsen Commonskategorii: Odense Komuun – Saamlang faan bilen of filmer Amtelk wääbsteed faan Odense Komuun (däänsk an ingelsk) www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Statistikbanken -> Befolkning og valg -> KM1: Befolkningen 1. januar, 1. april, 1. juli og 1. oktober efter sogn og folkekirkemedlemsskab (däänsk) Nyt fra Danmarks Statistik - Nr.415. 1. Oktuuber 2007, ufrepen di 30. Nofember 2010 (däänsk).


Svendborg Komuun as en däänsk komuun uun't süüduasten faan det eilun Fyn. www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Statistikbanken -> Befolkning og valg -> KM1: Befolkningen 1. januar, 1. april, 1. juli og 1. oktober efter sogn og folkekirkemedlemsskab (däänsk) Commonskategorii: Svendborg Komuun – Saamlang faan bilen of filmer Amtelk wääbsteed faan Svendborg Komuun (däänsk)


Ærø Komuun as en däänsk komuun uun't Regiuun Syddanmark. Diar hiart fööraal det eilun Ærø tu an do noch enkelt letjer eilunen. www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Statistikbanken -> Befolkning og valg -> KM1: Befolkningen 1. januar, 1. april, 1. juli og 1. oktober efter sogn og folkekirkemedlemsskab (däänsk) Commonskategorii: Ærø Komuun – Saamlang faan bilen of filmer Amtelk wääbsteed faan Ærø Komuun (däänsk)


Aabenraa Komuun as en däänsk komuun uun't ferwaltangsregiuun Syddanmark. Diar hiar 19 sarkspalen tu. www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Statistikbanken -> Befolkning og valg -> BY1: Folketal pr. 1. januar fordelt på byer (däänsk) Statistikbanken -> Befolkning og valg -> BEF4: Folketal pr. 1. januar fordelt på øer (däänsk) Commonskategorii: Aabenraa Komuun – Saamlang faan bilen of filmer


Billund Komuun as en däänsk komuun uun't ferwaltangsregiuun Syddanmark mä 7 sarkspalen. www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Statistikbanken -> Befolkning og valg -> KM1: Befolkningen 1. januar, 1. april, 1. juli og 1. oktober efter sogn og folkekirkemedlemsskab (däänsk) Commonskategorii: Billund Komuun – Saamlang faan bilen of filmer


Esbjerg Komuun as en däänsk komuun uun't ferwaltangsregiuun Syddanmark. Tu det komuun hiar 37 sarkspalen. Commonskategorii: Esbjerg Komuun – Saamlang faan bilen of filmer www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Statistikbanken -> Befolkning og valg -> KM1: Befolkningen 1. januar, 1. april, 1. juli og 1. oktober efter sogn og folkekirkemedlemsskab (däänsk)


Fredericia Komuun as en däänsk komuun uun't Regiuun Syddanmark. Hat as 133,60 km² grat an hää 51.606 iinwenern (Stant 1. Janewoore 2022). At ferwaltang sat uun Fredericia. www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Statistikbanken -> Befolkning og valg -> KM1: Befolkningen 1. januar, 1. april, 1. juli og 1. oktober efter sogn og folkekirkemedlemsskab (däänsk) Commonskategorii: Fredericia Komuun – Saamlang faan bilen of filmer


Haderslev Komuun as en däänsk komuun uun't Regiuun Syddanmark. www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Statistikbanken -> Befolkning og valg -> BEF4: Folketal pr. 1. januar fordelt på øer (däänsk) Commonskategorii: Haderslev Komuun – Saamlang faan bilen of filmer Wääbsteed faan't kommun (däänsk)


Kolding Komuun as en däänsk komuun uun't uasten faan Jütlun. Commonskategorii: Kolding Komuun – Saamlang faan bilen of filmer Amtelk wääbsteed faan Kolding Komuun (däänsk) www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Statistikbanken -> Befolkning og valg -> KM1: Befolkningen 1. januar, 1. april, 1. juli og 1. oktober efter sogn og folkekirkemedlemsskab (däänsk)


Sønderborg Komuun (sjiisk: Kommune Sonderburg) as en däänsk komuun uun't Regiuun Syddanmark. www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Commonskategorii: Sønderborg Komuun – Saamlang faan bilen of filmer Sønderborg Komuun (sjiisk) Sønderborg Komuun (däänsk)


Tønder Komuun as en däänsk komuun uun't ferwaltangsregiuun Syddanmark. Diar hiar 30 sarkspalen tu. www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Commonskategorii: Tønder Komuun – Saamlang faan bilen of filmer


Varde Komuun as en däänsk komuun uun't ferwaltangsregiuun Syddanmark. Tu det komuun hiar 29 sarkspalen. www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Statistikbanken -> Befolkning og valg -> KM1: Befolkningen 1. januar, 1. april, 1. juli og 1. oktober efter sogn og folkekirkemedlemsskab (däänsk) Üs stääd of saarep ("by") täält ales mä muar üs 200 iinwenern. Commonskategorii: Varde Komuun – Saamlang faan bilen of filmer


Vejen Komuun as en däänsk komuun uun't ferwaltangsregiuun Syddanmark. Diar hiar 22 sarkspalen tu. Commonskategorii: Vejen Komuun – Saamlang faan bilen of filmer www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer)


Vejle Komuun as en däänsk komuun uun't uasten faan Jütlun. Commonskategorii: Vejle Komuun – Saamlang faan bilen of filmer Amtelk wääbsteed faan Vejle Komuun (däänsk) www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Statistikbanken -> Befolkning og valg -> KM1: Befolkningen 1. januar, 1. april, 1. juli og 1. oktober efter sogn og folkekirkemedlemsskab (däänsk)


Iserlohn as en stää önj dåt tjüsch bundeslönj Nordrhin-Weestfåålen. E stää läit önj di Märkischer Kreis. Dåt heet 92.174 inboogere (2019). Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Iserlohn Germany: Nordrhein-Westfalen, citypopulation.de


Wat menst dü? Rostock (stääd), det stääd uun Mecklenborag-Föörpomern Rostock (lunkreis), di lunkreis uun Mecklenborag-Föörpomern


Hemer as en stää önj dåt tjüsch bundeslönj Nordrhin-Weestfåålen. E stää läit önj di Märkischer Kreis. Dåt heet 34.062 inboogere (2019). Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Hemer Germany: Nordrhein-Westfalen, citypopulation.de


Taning as en stää önj e Kris Nordfraschlönj, Slaswik-Holstiinj. Deer booge 4984 manschne (2019). Tu e gemiine Taning hiire uk da toorpe Kååting (Kating), Kååtingsiil (Katingsiel), Ålwersem (Olwersum) än Grut Ålwersem (Groß-Olwersum). Taning läit aw't huulewailönj Ääderstää. E stää Taning läit bai e nordkånte foon e müning foon e Ääder Struum. Dåt heet en huuwen, wat önj dåt 17. iirhunert grääwen wörd. Di Gräine Küstwäi gungt dör e ååstkånte foon e stää Taning. Önjt sööden foon e stää läit Ålwersem. Önjt weesten foon Ålwersem san Grut-Ålwesem än Kååting. Kååtingsiil läit önjt söödweesten foon e gemiine. Di Kååting Hoolting läit önjt sööden foon e gemiine, önjt sööden foon e Norderluchslüütj (Norderlochgraben). Uk önj e gemiine as e Natörschöölberik Gräin Ailönj ma Ääderwåt (Naturschutzgebiet Grüne Insel mit Eiderwatt), bai di Ääder önjt sööden foon Grut-Ålwersem. E Taninghiird wörd for di jarste keer 1187 nååmd. Dåt wus diilj foon e Uthlande. 1186 wörd jü St.-Laurentius-Schörk foon nü grünläid. 1414 wörd e stää dilbråned. Dåt jarst Beloogering foon Taning (1700) än dåt ouder Beloogering foon Taning (1713-1714) wjarn bejääwenhäide önj di Grute Nordische Krich (1700-1721). Foon 1867 tu e reform foon e krise (1970) wus e stää e hoodstää foon e Kris Ääderstää. Di


At aprikoos (Prunus armeniaca) as en frücht an en buum uun det skööl Prunus an hiart tu a ruusenplaanten (Rosaceae). Frücht mä ään graten stian Bloosen Frücht bi a buum Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Aprikoos Wikispecies hää en artiikel tu: Aprikoos


A Käärsbuum (Prunus cerasus) as en buum uun det skööl Prunus an hiart tu a Ruusenplaanten (Rosaceae). Diar san flook suurten uun trii sköölen uun Sjiisklun an ambi: Glääskäärsen, Weederkäärsen, Amarelen: 5 suurten Morelen: 4 suurten Skaadmorelen: 8 suurten Twiig mä früchten Bloosen Buum mä rip früchten En im bestoofet en bloos Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Käärsen Wikispecies hää en artiikel tu: Käärsen Käärsbuum. Uun: FloraWeb.de.


Garding as en stääd uun a kreis Nuurdfresklun (Schleswig-Holstian), diar wene amanbi 2.600 minsken. Det leit üüb't hualeweilun Eidersteed. Johannes Jessen (1880-1945), prääster Knut Kiesewetter (* 1941), musiiker Theodor Mommsen (1817–1903), histooriker Tycho Mommsen (1819–1900), skriiwer Richard Petersen (1865–1946), injenöör Dieter Staacken (* 1935), konstler Stääd Garding Sarkspal Garding Garding (stääd) uun't Nordfriesland Lexikon faan't NFI Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2021 (XLS-datei) (Widjerfeerd üüb grünjlaag faan't fulkstäälang 2011) (Halep üüb sjiisk)


A Plumbuum (Prunus domestica) as en buum un det skööl Prunus an hiart tu a Ruusenplaanten (Rosaceae). Mirabelentwiig Plumholt Sjineesk plum (Prunus salicina) Buumskiiw faan Prunus domestica Efter Carl von Linné san diar sööwen onerslacher: Zwetschge (Prunus domestica subsp. domestica) Prunus domestica subsp. insititia Prunus domestica subsp. intermedia Prunus domestica subsp. italica Prunus domestica subsp. pomariorum Prunus domestica subsp. prisca Mirabel (Prunus domestica subsp. syriaca) Daalang käänt am muar onerslacher: Prunus domestica subsp. ovalis Prunus domestica subsp. italica Prunus domestica subsp. praecox Prunus domestica subsp. versicolor Prunus domestica subsp. bisacuminata W. Adler, K. Oswald, R. Fischer: Exkursionsflora von Österreich. Stuttgart; Wien: Ulmer 1994. Commonskategorii: Plumen (Prunus domestica) – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Plumen (Prunus domestica)


A Mandelbuum (Prunus dulcis) as en buum uun det skööl Prunus an hiart tu a Ruusenplaanten (Rosaceae). Bloos, siad an frücht; tiaknang Bloosen Mandelnöd, mä an saner skel Mandelnödenmuus Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Prunus dulcis Wikispecies hää en artiikel tu: Prunus dulcis


A Firsich (Prunus persica) as en frücht an en plaant uun det skööl Prunus an hiart tu a Ruusenplaanten (Rosaceae). Apskäären firsich En apskäären firsichstian Bloos Commonskategorii: Firsich (Prunus persica) – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Firsich (Prunus persica)


Sankt Peter-Ording as en stääd uun Nuurdfresklun (Schleswig-Holstian), diar wene amanbi 4.200 minsken. St. Peter strun 1895 Ording 1895 Loftbil faan St. Peter-Ording, faan waasten Fluuchplaats Sankt Peter-Ording Commonskategorii: Sankt Peter-Ording – Saamlang faan bilen of filmer Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2021 (XLS-datei) (Widjerfeerd üüb grünjlaag faan't fulkstäälang 2011) (Halep üüb sjiisk)


At Moonkoop of uk at Klapruus (Papaver rhoeas) as en plaant uun det famile faan a Papaveraceae. Auer diar flook alkaloiden uun san, as det plaant giftag. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Moonkoop (Papaver rhoeas) Wikispecies hää en artiikel tu: Moonkoop (Papaver rhoeas) Moonkoop. Uun: FloraWeb.de. Papaver rhoeas uun Germplasm Resources Information Network (GRIN), Ministeerium för büürerei uun Ameerikoo, ARS, National Genetic Resources Program. National Germplasm Resources Laboratory, Beltsville, Maryland. Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


A Papaveraceae san en plaantenfamile mä amanbi 800 slacher. Jo hiar tu a Ranunculales. Bloosenmünster faan Glaucium flavum Güül Klapruus (Glaucium flavum) Breegen Harten (Lamprocapnos spectabilis) Papaver somniferum (Oopiumplaant) Fumarioideae – Papaveroideae Adlumia – Arctomecon – Argemone – Bocconia – Canbya – Capnoides – Ceratocapnos – Chelidonium – Corydalis – Cryptocapnos – Cysticapnos – Dactylicapnos – Dendromecon – Dicentra – Dicranostigma – Discocapnos – Ehrendorferia – Eomecon – Eschscholzia – Fumaria – Fumariola – Glaucium – Hunnemannia – Hylomecon – Hypecoum – Ichtyoselmis – Lamprocapnos – Macleaya – Meconella – Meconopsis – Papaver – Platycapnos – Platystemon – Platystigma – Pseudofumaria – Pteridophyllum – Romneya – Roemeria – Rupicapnos – Sanguinaria – Sarcocapnos – Stylophorum – Trigonocapnos Glaucium Güül Klapruus (Glaucium flavum) Lamprocapnos Breegen Harten (Lamprocapnos spectabilis) Papaver Moonkoop, Klapruus (Papaver rhoeas) Papaver somniferum Commonskategorii: Papaveraceae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Papaveraceae


Jaapan (jap. 日本, Nihon/Nippon; uunhiar?/i) as en lun uun a waastelk Pasiifik föör't uastküst faan Aasien. Jaapan leit fööraal üüb sjauer grat eilunen, an do san diar noch hunerten faan letjer bewenet eilunen an düüsenen faan ünbeweneten. Det san berger, diar ütj a Pasiifik ütjraage. Sodenang as ääkerlun böös knaap. Faan nuurd bit süüd as Jaapan amanbi 2.000 km lung. Sodenang skeelt det kliima uk auer a miaten. Det lingt faan miatag kliima uun't nuurden mä kuul wontern bit tu subtroopen uun't süüden. Kliimadiagramen Wakkanai (Hokkaidō) Tokio (Honshū) Kagoshima (Kyūshū) Jaapan leit diar, huar sjauer kontinentaalplaaden tuupstupe: Det faan Euraasien uun't nuurdwaasten, Nuurdameerikoo uun't nuurden, a Pasiifik uun't uasten an a Philippiinen uun't süüden. Sodenang jaft at diar 240 wulkaaner, di bekäändst as was di halag berag Fuji(jama). An huar't wulkaaner jaft, skal am uk mä eerdbeewrin reegne. Mä det leetst swaar eerdbeewrin uun't juar 2011 räänd en huuch flud auer't lun an hää sjauer atoomstruumuunlaagen uun Fukushima uunstaken maaget. Sok fluden het tsunamis. Uun a harewst kem faan a Pasiifik taifuuner, det san swaar sturmer liküs hurricanes. Taifuun Nabi, 2005 Det grat waag föör Kanagawa, moolet faan Katsushika Hokusai Jōmon-Tidj Faan 10.000 f.Kr. bit 300 f.Kr. waanert minsken faan


At list faan ISO 3166-2-Codes för Jaapan wiset di code för 47 prefektuuren faan Jaapan. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Jaapan JP), di ööder as di code för at prefektuur. Nian feranerang faan di code sant 1998. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk) ISO 3166-2, Tabel faan lun-codes. ISO 3166-1, Tabel faan lun-codes, so üs uun domain-nöömer.


Japoonsk (jap. 日本語、にほんご、にっぽんご nihongo, nippongo) as det amtsspriak faan Jaapan an woort faan 99% faan a iinwenern snaaket. Uk uun Brasiilien an a USA san bedüüden taalen faan spreegern. Japoonsk wurden san faan Moren tuupsaat. Diar hiart miast en konsonant an en wokool tu: Wikiquote: Japoonsk spreegwurden (sjiisk) Commonskategorii: Japoonsk spriak – Saamlang faan bilen of filmer Wääblink-kataloog tu Japoonsk uun't Curlie Project (iar:DMOZ, üüb huuchsjiisk) (sjiisk) Japoonsk skraft


Kotsenbel Kotsenbel as en gemeen uun Nuurdfresklun (Schleswig-Holstian), diar wene amanbi 240 minsken. Commonskategorii: Kotsenbel – Saamlang faan bilen of filmer Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2021 (XLS-datei) (Widjerfeerd üüb grünjlaag faan't fulkstäälang 2011) (Halep üüb sjiisk)


A Subtroopen (faan ualgreks τρόποι Ἥλιου trópoi Hēliou „huar a san amkiart“) san det regiuun amanbi tesken a kiarkreiser 23° 26′ 05″ an 40° nuurdelk an süüdelk breetje. Jo san det auergungsregiuun tesken a troopen trinjam a ekwaator an miatag kliima üüb a nuurdelk an süüdelk eerdheleft. Subtroopisk kliima jaft at uun a süüdelk USA, trinjam't Madlunsia, uun't nuurdelk Indien an süüdelk Sjiina, Argentiinien an Chiile, süüdelk Süüdafrikoo an Austraalien. A subtroopen kön gans ünlik skak haa: Drüg Subtroopen, hiat an drüg Sahara, Atacama, Nai Uasten Madlunsiakliima, Waastsidjenkliima mä drüg somern an mil wontern Trinjam't Madlunsia, Madel-Chiile, Kalifornien, Süüdwaast-Austraalien, süüdelk Süüdafrikoo Uastsidjenkliima, Sjiinakliima mä wiat somern Süüduast-Sjiina, Nuurd-Iraan, Kaukasus, süüduastelk USA A subtroopen san tu fergliken mä't Tierra Templada, det naistliachst hööchderegiuun uun a troopen. Commonskategorii: Subtroopen – Saamlang faan bilen of filmer


Huar kontinentaalplaaden tuupstupe, komt at tu en eerdbeewrin. A plaaden rofe bienööder an bau en späänang ap, an wan det späänang tu grat woort, spring jo am hög sentimeetern of uk muar bienööder föörbi. Diarbi kön hüsang tuupstört, an wan't oner weeder beewert, kön huuch tsunami-waagen üüb't lun tu rään. A eerd koon muar of maner beewre. Miast woort det uun ianhaiden faan't Richter-skaala uunden: * Normool werket det Richter-skaala bluas bit 6,5. För swaarer beewrin jaft at ööder miaten. USGS: FAQ- Measuring Earthquakes Commonskategorii: Eerdbeewrin – Saamlang faan bilen of filmer


At bütjer skel faan a eerd as at lithosphäre (stianskel), an diaroner as leewent. An diaram feranert ham det stianskel, hat bräächt ütjenööder üs isskosen. Detdiar feranrang het tektoonik an jo skosen het kontinentaalplaaden. Diar san sööwen: Afrikoonsk plaad Antarktis-plaad Euraasisk plaad Indo-Austraalisk plaad Nuurdameerikoo-plaad Pasiifik-plaad Süüdameerikoo-plaad Diar san aacht: Araabisk plaad Kariibisk plaad Cocos-plaad Indisk plaad Juan de Fuca-plaad Nazca-plaad Filipiinen-plaad Scotia-plaad An do san diar noch son 50 letjer plaaden, huar a wedenskapslidj ei gans ians auer san. Oner a kontinentaalplaaden (lithosphäre, "stianskel") as at asthenosphäre ("wok skel"). Det as hiat an suragt diarför, dat at lithosphäre ütjenööderrewen of tuuppuid woort. Diar kön do wulkaaner apstiig, diar materiool faan't asthenosphäre efter boowen bring, an diar komt det uk tu't eerdbeewrin.


En tsunami (jap. 津波, det ment ‚huuwenwaag‘) as en auer a miaten lung weederwaag, diar auer düüsenen faan kilomeetern luup koon. An wan't jin en küst räänt, woort det kurter, oober diarför uk huuger. Diar san hööchdin faan auer 60 meeter meeden wurden. Miast komt at tu en tsunami efter en siabeewrin, det as en eerdbeewrin oner weeder. Swäärs auern Pasiifik brükt en tsunami man en hualwen dai (lachter bil). Mä en gewaltag faard räänd 2004 en tsunami auer a Indisk Osean (rochter bil). An 2011 hää en tsunami en böös katastroof bi atoomstruum-uunlaagen uun Japan ütjliaset. Det faard faan en tsunami bereegent ham ütj at jipde faan't weeder h an at faardferanrang üüb a eerd g (9,81 m/s²). Amso jiper det weeder as, amso gauer woort hi: c = g ⋅ h {\displaystyle c={\sqrt {g\cdot h}}} . Det ment, bi en jipde faan 5.000 m jaaget di tsunami luas mä en faard faan 800 km/h. Det as so gau üs en düüsenfliiger. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Tsunami


At Güül Klapruus (Glaucium flavum) as en plaant uun det famile Papaveraceae. Hat lewet fööraal trinjam't Madlunsia. Di wedenskapelk nööm komt faan lat.: glaucus = blä-green (a bleeden) an lat.: flavus = güül (a bloosen). Frücht an siad faan Glaucium flavum Glaucium flavum Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Güül Klapruus (Glaucium flavum) Wikispecies hää en artiikel tu: Güül Klapruus (Glaucium flavum) Güül Klapruus. Uun: FloraWeb.de.


Breegen Harten (Lamprocapnos spectabilis) san en plaant uun det famile Papaveraceae an di iansagst slach uun det skööl Lamprocapnos. Det plaant komt eegentelk faan Korea an Nuurduastsjiina, wääkst daalang oober uk uun flook guarder. "Mantje uun't baasebale" Onerslach mä witj bloosen Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Breegen Harten Wikispecies hää en artiikel tu: Breegen Harten


Ranunculaceae san en plaantenfamile mä 2.525 slacher uun det kategorii Ranunculales, jo lewe fööraal uun miatag kliima. Jodiar plaanten hual aaltumaal Protoanemonin, diaram san jo giftag för diarten, an dialwiis uk för minsken. Blä Iisenhud (Aconitum napellus) Akelei (Aquilegia) Clematis slach Rederspöör (Consolida regalis) Blä Iisenhud (Aconitum napellus) (Gewöönelk) Akelei (Aquilegia vulgaris) Böderkral (Ranunculus acris) Weederruus (Ranunculus aquatilis) Coptidoideae – Glaucidioideae – Hydrastidoideae – Ranunculoideae – Thalictroideae (= Isopyroideae) Aconitum – Actaea – Adonis – Anemoclema – Anemone – Anemonidium – Anemonoides – Anemonopsis – Aquilegia – Arcteranthis – Asteropyrum – Barneoudia – Batrachium – Beckwithia – Beesia – Buschia – Calathodes – Callianthemoides – Callianthemum – Caltha – Ceratocephala – Ceratocephalus – Cimicifuga – Clematis – Consolida – Coptidium – Coptis – Cyrtorhyncha – Delphinium – Dichocarpum – Enemion – Eranthis – Ficaria – Glaucidium – Gymnaconitum – Halerpestes – Hamadryas – Helleborus – Hepatica – Hydrastis – Isopyrum – Knowltonia – Krapfia – Laccopetalum – Leptopyrum – Leucocoma – Megaleranthis – Metanemone – Miyakea – Myosurus – Naravelia – Nigella – Oreithales – Oxygraphis – Paraquilegia – Peltocalathos – Psychrophila – Pulsatilla – Ranunculus – Semiaquilegia – Shibateranthis – Thalictrum – Trautvetteria – Trollius – Urophysa – Viorna


At böderkral (Ranunculus acris) as en plaantenslach uun det famile Ranunculaceae. Ranunculus-slacher san giftag. Bloos Bleed Frücht Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Böderkral (Ranunculus acris) Wikispecies hää en artiikel tu: Böderkral (Ranunculus acris) Böderkral. Uun: FloraWeb.de. Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


At Weederruus (Ranunculus aquatilis L.) as en plaantenslach uun det famile Ranunculaceae. Ranunculus slacher san giftag. Bloos an bleeden, tiaknang Bloos Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Weederruus (Ranunculus aquatilis) Wikispecies hää en artiikel tu: Weederruus (Ranunculus aquatilis) Weederruus. Uun: FloraWeb.de. Ranunculus aquatilis uun Germplasm Resources Information Network (GRIN), Ministeerium för büürerei uun Ameerikoo, ARS, National Genetic Resources Program. National Germplasm Resources Laboratory, Beltsville, Maryland. Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


Vorlage:Infobox Chemikalie/Summenformelsuche vorhanden Protoanemonin (het uk Anemonol of Ranunculol) as en gift uun aal a plaanten faan det famile Ranunculaceae. Üüb a hidj markst dü, dat det bat an at hidj woort ruad. Wan't deelslonken woort, skel dü spei of feist trochskeeren. Dü woorst diar uk düüsag faan of feist kräämper. Wan det plaant drüget, woort ütj Protoanemonin do Anemonin. Det as ei giftag. Hermann Römpp, Jürgen Falbe und Manfred Regitz: Römpp Lexikon Chemie. 9. aplaag, Georg Thieme Verlag, Stuttgart, 1992. www.giftpflanzen.com Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


A islaam as ian faan a grat weltreligioonen, hi gongt turag üüb di profeet Mohammed. Mä muar üs 1,5 Mrd. mäfulgern as di islaam at öödergratst religioon efter at krastendoom (2,2 Mrd.). Hoker tu a islaam häält, hää fiiw plichten: Schahada (islaamisk gluuw bekään) Salat (beedge) Zakat (a armen wat ufdu) Saum (uun a Ramadan fääste) Haddsch (efter Mekka raise) Commonskategorii: Islaam – Saamlang faan bilen of filmer


At krastendoom as det gratst weltreligioon an amfaadet wel en traaden faan a minsken üüb a eerd. Hat gongt turag üüb Jiises faan Nazareth. Uk di Gregoriaans kalender begant mä det juar, huar Jiises bäären wurd (amanbi). Uun a leetst 2.000 juar as det krastenhiad onerskiaselk waier gingen: Uun Sjiisklun san fööraal det efangeelsk an katuulsk hööw faan bedüüdang. Efter't reformatsioon (begand 1517) as det efangeelsk hööw uun flook twiiger ütjenööder gingen: Commonskategorii: Krastendoom – Saamlang faan bilen of filmer


Jiises faan Nazareth (aramäisk ישוע Jeschua of Jeschu`, * woorskiinelk föör 4 f.Kr. uun Nazareth; † 30 of 31 uun Jerusalem) wiar en waanerpretjer. Sant at juar 28 pretjet hi öfentelk uun Galiläa an Judäa. Tau of trii juar leeder wurd hi faan di röömsk prefekt Pontius Pilatus an sin soldooten bi't krüs slaanj. Efter san duas wurd hi üs Jiises Krast , det ment Jiises, di sualewt, üs messias an Gods sön faan sin mäfulgern feriaret. Det grünjlaag faan Jiises sin liar as uun't Nei Testament apskrewen wurden. Diar as det krastendoom, at gratst weltreligioon ütj apwoksen. Commonskategorii: Jiises – Saamlang faan bilen of filmer At Nei Testament üs greks uur-tekst an uun auersaatangen Literatüür faan of auer Jiises faan Nazareth uun a kataloog faan't Sjiisk Natsionaalbibleteek Jiises Krast, telagt üüb en mangelburd uun't Dr. Carl-Haeberlin Friesen-Museum uun A Wik


Wat menst dü? Jiises faan Nazareth, di minsk Jiises Krast, det mütoloogisk figüür


Uun't juar 4 f.Kr. as Jiises faan Nazareth woorskiinelk bäären. Ünbekäänd Dootem Herodes, köning faan Judea (* 73 f.Kr.) Antipater, Herodes san dring. Malthake, Herodes sin wüf. Marcus Porcius Latro, röömsk retooriker. Marcus Tullius Tiro, röömsk skriiwer.


Uun't juar 28 begant Jiises faan Nazareth, öfentelk tu pretjin. Slacht uun't Baduhennawalt twesken a Frisii an det Röömsk Rik. Daru wurd de naist köning faan Baekje. Ünbekäänd dootem Onjo, de iarst köning faan Baekje.


Uun't juar 30 (ferlicht uk 31) wurd Jiises faan Nazareth bi't krüs slaanj. 08. Nofember: Nerva, keiser faan det Röömsk Rik. Ünbekäänd Dootem Boudicca, köningin faan a Iceni uun Britannia. Claudia Antonia, Keiser Claudius sin foomen († 66) Marcus Ulpius Traianus, röömsk generool an Keiser Trajanus san aatj († 100)


Uun't juar 31 (ferlicht uk 30) wurd Jiises faan Nazareth bi't krüs slaanj.


At list faan ISO 3166-2-Codes för Israel wiset di code för sääks distrikten. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Israel IL), di ööder as di code för di distrikt. Nian feranerang faan di code sant 1998. ISO 3166-2 ISO 3166-1 Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk)


Jerusalem (hebreewsk ירושלים?/i Jeruschalajim [jɛruʃa'lajim], ualgreks Ἱεροσόλυμα, latiinsk Hierosolyma, araabisk القدس al-Quds (asch-Scharif) „at halag stääd“, türkisk Kudüs) as det hoodstääd faan Israel. Uast-Jerusalem woort faan di stoot Palestina üs sin hoodstääd uunsen, man Israel sjocht det ööders. Auer det fraag, wat tu Palestina hiart an wat ei, woort al loong streden an kriich feerd. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Jerusalem


Vorlage:Infobox Chemikalie/Summenformelsuche vorhanden Mä soker ment'am fööraal Saccharoos [zaxaˈroːz]. Det as di soker, di faan sokerrööwen of sokerraid maaget woort. Sokerknölken Karamel Ünlik sokerslacher „Beeder as beeder“, saad Girre, do streield hi soker üüb't sirep. Iindraanj tu Saccharose uun't GESTIS-dootenbeenk faan't IFA, ufrepen di 21. Oktober 2007 (mä JavaScript). RÖMPP Online - Werjuun 3.11, Georg Thieme Verlag KG, Stuttgart, 2011 Volkert Faltings an Reinhard Jannen: Fering-Öömrang Spreegwurdleksikon, Hüsem 2012 Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Soker Köölhüdraaten Stevia


Nazareth (daalang uk Nazaret; hebreewsk נצרת [na'tsɛrɛt]; araabisk الناصرة, DMG an-Nāṣira) as en stääd uun't nuurden faan Israel uun't loonskap Galiläa. Bit uun't 7. juarhunert haa diar juuden lewet, daalang san a miasten araabisk krastenminsken. Woorskiinelk as Jiises Krast uun Nazareth apwoksen. Neubrandenburg, Sjiisklun Tschenstochau, Poolen Loreto, Itaalien Florenz, Italien Den Haag, Neederlunen Saint-Denis, Frankrik Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Nazareth


Luke iarst ans diar: Miatag kliima


At sokerrööw (Beta vulgaris ssp. vulgaris, Altissima skööl) as en frücht (eegentelk en rut) an kultuurplaant an hiart tu't famile faan a amaranten (Amaranthaceae). Hat as nai mä't fuderrööw, mangold of ruad beeten. Liküs jodiaren komt at sokerröw faan't wil rööw (Beta vulgaris ssp. maritima) uf, drait oober föl muar soker üs di wil slach. Efter sokerraid uun warmer regiuunen as at sokerrööw det wichtagst plaant uun madel breetjin, diar soker leewert. Sokerrööw, tiaknang Sokerrööwen Commonskategorii: Sokerrööwen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Rööwen (Beta vulgaris) Wedenskapelk nöömer faan Beta vulgaris bi MMPND


At Rööw (Beta vulgaris) as en plaantenslach uun det famile faan a Amaranten (Amaranthaceae). (Beta vulgaris adanensis) Wil Rööw (Beta vulgaris maritima) Kultuurrööw (Beta vulgaris vulgaris, saamelbetiaknang) Ruad Beeten (Beta vulgaris vulgaris conditiva) Mangold (Beta vulgaris vulgaris cicla of Beta vulgaris vulgaris flavescens) Fuderrööw (Beta vulgaris vulgaris crassa of Beta vulgaris vulgaris alba) Sokerrööw (Beta vulgaris vulgaris altissima) Ruad beeten Mangold Fuderrööw Sokerrööw Commonskategorii: Rööwen (Beta vulgaris) – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Rööwen (Beta vulgaris)


Moster as en gewürts an woort faan witj, brün of suart senep maaget. Daalang woort moster miast mä eetj maaget, iar oober uk flooksis mä drüüwensaft (most), so kaam di moster tu san nööm. Witj senepsiad Polwer faan witj senepsiad Moster Swet moster faan Bayern Fiin Dijon-moster Commonskategorii: Moster – Saamlang faan bilen of filmer


Israel (hebreewsk  מדינת ישראל?/i Medinat Jisra'el, araabisk دولة إسرائيل, DMG Daulat Isrāʾīl, syrisk-aramäisk ܩܘܛܢܘܬܐ ܒܘܠܝܛܝܬܐ ܕܐܝܝܣܪܐܠ Kutnutho bulițoyto d`Isroel) as en lun uun Föör-Aasien. Trinjam lei a Libanon, Syrien, Jordanien, at Waastjordanlun, Egypten an di Gaza-strimel. Uun't waasten leit at Madlunsia. Israel as di 14. Mei 1948 grünjlaanj wurden. Uk wan det lun ei aaltugrat as, skeelt det kliima fiks faan nuurd tu süüd an faan uast tu waast. Be'er Scheva Eilat Haifa Dön tjiin gratst stääden uun't lun san: Üs ferglik: Commonskategorii: Israel – Saamlang faan bilen of filmer Wikimedia Atlas: Israel – Geograafisk an histoorisk koorden Dooten tu't lun an raiswäärnangen faan't Bütjluns Amt uun Sjiisklun Wääblink-kataloog tu Israel uun't Curlie Project (iar:DMOZ, üüb huuchsjiisk) Central Bureau of Statistics. Ufrepen di 6. Nofember 2012] Human Development Report Office: Israel – Country Profile: Human Development Indicators Israel, citypopulation.de 31.60805555555634.818055555556Koordinaaten: 32° N, 35° O


At list faan ISO 3166-2-Codes för die Palästinensische Autonomiegebiete wiset di code för 16 Gouvernements. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för die Palästinensische Autonomiegebiete PS), di ööder as di code för Palästinensischen Autonomiegebiete. G gelegen im Gazastreifen W gelegen im Westjordanland Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk) ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden.


Bethlehem (uk Betlehem, araabisk بيت لحم Bait Lahm, DMG Bayt Laḥm; hebreewsk בית לחם, Beth Lechem) as en stääd uun't Waastjordanlun mä 29.930 iinwenern. Hat leit uun Palestina an lingt uun't nuurden bit Jerusalem. För a krastenminsken hää Bethlehem en grat bedüüdang, auer Jiises diar bäären wees skal. Woorskiinelk as hi oober uun Nazareth bäären. Commonskategorii: Bethlehem – Saamlang faan bilen of filmer


1517 wiar det sööwentanjst juar faan det 17. juarhunert. 03. Febrewoore: En armee faan det Osmaans Rik naam Kairo an det Mamluk Sultanaat kaam tu aanj. 31. Oktuuber: At reformatsioon begant mä Martin Luther. 18. Jüüne: Ōgimachi, 106. keiser faan Jaapaan († 1593) 20. April: Bogdan III., fürst faan Moldau (* 1479)


Di Stoot Palestiina (araabisk دولة فلسطين, DMG Dawlat Filasṭīn) as di 15. Nofember 1988 uun Algier faan't PLO ütjrepen wurden. Diarefter hiar tu Palestina det Waastjordanlun, di Gaza-strimel an Uast-Jerusalem, wat uk det hoodstääd wurd skal. Israel häält oober grat dialen faan't Waastjordanlun besaat an wal Uast-Jerusalem ei ütjrük. Likes as di stoot al faan auer 100 lunen gudkäänd wurden, an sant 2012 sat Palestina uk uun a UNO üs "tuluker". Diar san 16 distrikten: a. Taalen faan Jerusalem amfaade uk det besaat Uast Jerusalem PLO asks Mahmud Abbas to be acting president of “state of Palestine”, Al Jazeera faan a 8. Mei 2005 31.88333333333335.2Koordinaaten: 31° 53′ N, 35° 12′ O


Wat menst dü? Gazastrimel, Palestiina Distrikt Gaza uun Palestiina Gaza Stääd uun Palestiina Gaza (Prowins) uun Mosambik


At list faan ISO 3166-2-Codes för Algerien wiset di code för 48 Wilayat. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Algerien DZ), di ööder as di code för den Wilaya. Nian feranerang faan di code sant 1998. ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk)


36.7666666666673.05Koordinaaten: 36° 46′ N, 3° 3′ O Algier (araabisk مدينة الجزائر, Madīnat al-Dschazā'ir, berberspriak: دزاير, Dzayer [dzæˈjer], fransöösk Alger) as det hoodstääd faan Algeerien. Hat as uk det gratst stääd uun't lun an di kulturel madelponkt. Uun Algier san a somern drüg an warem an a wontern keelag an wiat. Sodenang hiart det kliima diar tu't madlunsia-kliima. Däänsk an Noorsk skeb bombardiaret an blokiaret Algier uun en krich twesk Denemark-Noorweegen an't Beylik faan Algier (1769-1772). Commonskategorii: Algier – Saamlang faan bilen of filmer Hark Olufs


Algeerien as en lun uun't nuurdwaasten faan Afrikoo. Uun't nuurden leit at Madlunsia, uun't waasten lei Mauretaanien an Marokko, uun't süüden Mali an Niger an uun't uasten Libyen an Tuneesien. Di nööm komt faan det hoodstääd Algier uf. Uun't süüd leit a Sahara. Dön tjiin gratst stääden uun't lun san: Algeerien hää 48 prowinsen: Wüfen raage uun't madel en ääler faan 77,9 juaren, an maaner ian faan 75,5 juaren. Uun't juar 2017 woon Algeerien 93.5 miljarden kubikmeetern faan eerdgas. At lun as üüb det tjiinst steed faan lunen, wat eerdgas wan. Commonskategorii: Algeerien – Saamlang faan bilen of filmer Wikimedia Atlas: Algeerien – Geograafisk an histoorisk koorden Länderübersicht Algerien üüb det wääbsidj faan't Bütjluns Amt (sjiisk) World Economic Outlook Database, April 2012 faan a IWF Human development Report 2011 Algeria, citypopulation.de


At Organisatjuun för en frei Palestiina (araabisk منظمة التحرير الفلسطينية  Munaẓẓamat at-Taḥrīr al-Filasṭīniya), kurt PLO (faan ingelsk: Palestine Liberation Organization) as en ferbinjang faan grater an letjer sköölen, diar jo för en freien stoot Palestiina iinsaat. Enkelt sköölen gung militant föör. Det starkst skööl as Fatah. At PLO saat ham föör en tau-stooten-liasang mä Israel an Palestina iin. Enkelt sköölen üs Hamas san diar oober ei mä iinferstenen, jo werke ei uun a PLO mä.


A Feriand Natsioonen, ingelsk United Nations (UN) of uk UNO för United Nations Organization san en ferbant faan 193 lunen (uun't juar 2013). Hör apgoowen san, frees üüb a welt tu skaafin, det rocht faan fulken trochtusaaten, at minskenrocht tu seekrin, an at globaal tuupwerkin mögelk tu maagin. A Feriand Natsioonen wurd faan en generaalsekreteer sjüürd. Hi sat at UN-Sekretariaat föör, an as sodenang det stem faan di ferbant efter bütjen. Technik Weltpostferian (WPV, ingelsk UPU) uun Bern (Sweits) Weltorganisatsion för Meteorologii (WMO) uun Genf (Sweits) Internatsionaal Loftfaardorganisatsion (ICAO) uun Montréal (Kanada) Internatsionaal Siafaardorganisatsion (IMO) uun London (Ferianagt Könangrik) Internatsionaal Telekomunikatsionsunion (ITU) uun Genf (Sweits) Minsken Internatsionaal Werkorganisatsion (IAO, ingelsk ILO) uun Genf (Sweits) Weltsünjhaidsorganisatsion (WHO) uun Genf (Sweits) Organisatsion för Onerracht, Wedenskap an Kultuur (UNESCO) uun Paris (Frankrik) Organisatsion för Industriel Widjerkemen (UNIDO) uun Wien (Uastenrik) Organisatsion för Iidj an Büürerei (FAO) uun Rom (Itaalien) Weltorganisatsion för Fräämenferkiar (UNWTO) uun Madrid (Spoonien) Weltorganisatsion för Intelektuel Eegendom (WIPO) uun Genf (Sweits) Finansen Internatsionaal Müntfond (IWF) uun Washington D.C. (USA) Weltbeenk uun Washington D.C. (USA) mä: Internatsionaal Beenk för Apbau an Widjerkemen (IBRD) Internatsionaal Organisatsion för Widjerkemen (IDA) Internatsionaal Finansiarangsiinrachtang (IFC) Internatsionaal Fond för Widjerkemen uun a Büürerei (IFAD) uun Rom


Afghaanistaan, amtelk Islaamisk Republik faan Afghaanistaan (Paschtu/Dari: افغانستان Afghānestān), as en lun tesken Madel- an Süüdaasien. Trinjam lei Iraan, Turkmeenistaan, Usbekistaan, Tadjikistaan, Schiina an Pakistaan. Trii sjuarden faan't lun san berger. Dön tjiin gratst stääden uun't lun san: Föör 1973 wurd at lun en monarchii. Uun detdeer juar wurd de letst köning, Mohammad Saahir Schaah (köning sant 1933), amstörtet an en republiik grünjlaanjen. De 27. April 1978 wiar en putsch faan komunisten an det Demokraatisk Republiik faan Afghaanistaan wurd ufrepen. Bal jeew at welerstant faan a mudschaahidiin jin det nei regiaring, wat am halep faan't Sowjetunioon beed. Sowjetisk saldooten marschiaret de 27. Deetsember 1979 iin. Paakistaan, det Ferianigt Stooten an öler lunen holep at welerstant jin't regiaring an't Sowjetunioon. A bedialigung faan't Sowjetunioon uun a krich wooret tu 1989 an ferleet de 14. Febrewoore dön letst sowjetisk saldooten at lun. At jeew do en bürgerkrich bit dat a mudschaahidiin Kaabul naam an det Demokraatisk Republiik de 16. April tu aanj kaam. Do bruch en naist bürgerkrich twesken a sköölen faan a mudschaahidiin ütj. Ian faan a sköölen faan a mudschaahidiin, a Taalibaan, naam de 27. September 1996 Kaabul: Afghaanistaan wurd en islaamisk emiraat, man a bürgerkrich ging weler. A Taalibaan


At list faan ISO 3166-2-Codes för Afghanistan wiset di code för 34 Prowinsen. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Afghanistan AF), di ööder as di code för at prowins. 1uk Dschuzdschan Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk) ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden.


At list faan ISO 3166-2-Codes för Iran wiset di code för 30 prowinsen. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Iran IR), di ööder as di code för at prowins. Di code as tuleetst di 17. April 2007 (PDF) feranert wurden. Die Provinzen erhielten zweistellige Zahlen 01 bis 31, wobei die 09 nicht verteilt ist. Im zweiten Newsletter (ISO 3166-2:2002-05-21) der ISO wurden zwei neue Provinzen aufgenommen, sowie die Namen zweier Provinzen korrigiert. Im achten Newsletter (ISO 3166-2:2007-04-17) wurde die alte Provinz Chorasan in die drei Provinzen Nord-Chorasan, Süd-Chorasan und Razavi-Chorasan aufgeteilt. ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk)


A Iraan (uk Persien, persisk ايران Īrān [iːˈrɔːn] ) as en lun uun Fööraasien. Bit 1979 wiar't en monarchii, sant det rewolutsion as't en islaamsk republiik. At lun hää 31 prowinsen. Uun't juar 2017 woon Iraan 214.5 miljarden kubikmeetern faan eerdgas. At lun as üüb't traad steed faan lunen, wat eerdgas wan. Commonskategorii: Iraan – Saamlang faan bilen of filmer Wikimedia Atlas: Iraan – Geograafisk an histoorisk koorden Wikivoyage Raisfeerer: Iraan (sjiisk) http://www.transparency-for-iran.org/schlagzeilen/ergebnisse-der-volkszahlung-veroffentlicht World Economic Outlook Database, April 2012 faan a IWF Iran (Islamic Republic of) Country Profile: Human Development Indicators. Ufrepen di 22. Mei 2012. Country Comparisons: Natural gas – production, CIA World Factbook. Archiwiaret faan det originool di 5. Maarts 2022. Ufrepen di 5. Maarts 2022. 32.49611111111154.295Koordinaaten: 32° N, 54° O


Jiises Krast (faan greks: Ἰησοῦς Χριστός Iēsous Christos, iɛːˈsuːs kʰrisˈtos, Jiises, di sualewt) as efter't Nei Testament Gods sön, di tu a minsken sjüürd wurden as, am's tu erliasin. Uun Jiises faan Nazareth as hi minsk wurden. Jiises Krast as det sentraal sümbool faan't krastendoom. Commonskategorii: Jiises Krast – Saamlang faan bilen of filmer Literatüür faan of auer Jiises Krast uun a kataloog faan't Sjiisk Natsionaalbibleteek


At list faan ISO 3166-2-Codes för Süüdafrikoo wiset di code för njügen prowinsen. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Süüdafrikoo ZA), di ööder as di code för at prowins. Di code as tuleetst di 28. Nofember 2007 (PDF) feranert wurden. ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk)


At Republiik faan Süüdafrikoo as en lun trinjam a süüdspas faan Afrikoo. Uun't süüden an süüduasten leit a Indisk Oosean an uun't waasten a Atlantik. Uun't nuurden lei Namiibia, Botswana an Simbabwe, uun't nuurduasten Mosambik an uun't uasten Eswatini. An maden uun leit at könangrik Lesotho. Di süüdermiast ponkt uun Afrikoo, Kap Agulhas, leit uun a süüd faan Süüdafrikoo. Det kliima skeelt fiks. Uun't nuurdwaasten as't böös drüg, efter uasten tu komt muar rin an at rinjt steedenwiis auer a miaten. Kliimadiagram faan Pretoria Kliimadiagram faan Kapstadt Kliimadiagram faan Upington Sant at apartheid tu aanj ging, jaft at elwen amtelk spriaken: Ingelsk Afrikaans isiZulu Siswati Süüd-Ndebele Sesotho Sepedi Xitsonga Setswana Tshivenda an isiXhosa. Efter Boliiwien, Indien an Simbabwe as Süüdafrikoo det lun mä a sjuurdmiast amtsspriaken. Süüdaafrikoo hiart tu't Tolunioon faan det Süüdelk Afrikoo. Commonskategorii: Süüdafrikoo – Saamlang faan bilen of filmer Wikimedia Atlas: Süüdafrikoo – Geograafisk an histoorisk koorden Wääblink-kataloog tu Süüdafrikoo uun't Curlie Project (iar:DMOZ, üüb huuchsjiisk) Fulkstäälang Oktuuber 2011 (ingelsk), ufrepen di 4. Nofember 2012. World Economic Outlook Database, April 2012 faan a IWF 2011 Human development Report Nkosi Sikelel’ iAfrika -28.61666666666724.333333333333Koordinaaten: 29° S, 24° O


Globaal apwarmin woort det apwarmin faan a eerd fööraal uun't 20. juarhunert näämd. Diarbi as at temperatuur faan a loft an faan't siaweeder meeden wurden. Det wurd woort oober uk brükt för modelen, diar det apwarmin uun a kemen tidj föörütj sai. Flook iinrachtangen befaade jo mä det bereegnin an föörütjsaien faan't globaal apwarmin uun a kemen 100 juar. Wi skel wel mä en apwarmin tesken 2 an 5 graad reegne. Üüb a nuurdelk eerdheleft fäält det apwarmin starker ütj üs üüb a süüdelk eerdheleft. Tau swaarponkter faan di efekt san a Arktis an Brasiilien. Commonskategorii: Globaal apwarmin – Saamlang faan bilen of filmer


At Okrug Sibiirien (rüsk Сибирский федеральный округ, Sibirski federalny okrug) as ian faan aacht ferwaltangsregiuunen an leit uun't uasten faan Ruslun. At ferwaltang sat uun Nowosibirsk. Mä Sibiirien ment am ööders oober det hialer regiuun uun't uasten faan a Uraalberger, huar uk noch det Okrug Fiar Uasten tu hiart. Bilen faan Sibiirien


Wat menst dü? Sibiirien (Bundesdistrikt) Okrug Sibiirien Sibiirisk Turkspriaken


At Okrug Uasten (rüsk Дальневосточный федеральный округ, Dalnewostotschny federalny okrug) as ian faan aacht ferwaltangsregiuunen uun Ruslun. At ferwaltang sat sant 2018 uun Wladiwostok. De Sabaikalsky Krai an Burjaatien wurd 2018 dial faan a okrug.


At Okrug Uraal (rüsk Ура́льский федера́льный о́круг, Urál’skij federál’nyj ókrug) as ian faan aacht ferwaltangsregiuunen uun Ruslun. At ferwaltang sat uun Jekaterinburg. Russia: Ural Federal District, citypopulation.de


Wat menst dü? Uraal (Berger) Uraal (Struum) Okrug Uraal Uraalisk spriaken


At Okrug Nuurdwaastruslun (rüsk Северо-западный федеральный округ, Sewero-sapadny federalny okrug) as ian faan aacht ferwaltangsregiuunen uun Ruslun. At ferwaltang sat uun Sankt Petersburg. Republiiken, oblasten, stääden an autonoom kreiser:


At Okrug Madelruslun as ian faan aacht ferwaltangsregiuunen uun Ruslun. At ferwaltang sat uun Moskau


At Okrug Wolga (rüsk Приволжский федеральный округ, Priwolschski federalny okrug) as ian faan aacht ferwaltangsregiuunen uun Ruslun. At ferwaltang sat uun Nischni Nowgorod.


Wat menst dü? Wolga (Struum) Okrug Wolga


At Okrug Süüdruslun (rüsk Южный федеральный округ, Juschny federalny okrug) as ian faan aacht ferwaltangsregiuunen uun Ruslun. At ferwaltang sat uun Rostow. Russia: Southern Federal District, citypopulation.de Faan Ruslun iinnimen wurden uun't juar 2014


At Okrug Nuurdkaukasus (rüsk Северо-Кавказский федеральный округ) as ian faan aacht ferwaltangsregiuunen uun Ruslun. At ferwaltang sat uun Pjatigorsk. A Okrug hää seeks autonoom republiiken an ian regiuun. Uun't waasten lei at Autonoom Tscherkesen-Republiik (Adygeeja) an det Regiuun Krasnodar. Jo hiar oober tu't ferwaltangsregiuun Süüdruslun. Russia: Northern Caucasian Federal District, citypopulation.de Russia: Northern Caucasian Federal District, citypopulation.de


Wat menst dü? Kaukasus (Berger), det beragkeed tesken Ruslun, Georgien an Aserbaidschaan Okrug Nuurdkaukasus, det ferwaltangsregiuun faan Ruslun


Aastenfäil (Uastenfial(öö.), tjüsch:Ostenfeld, dånsch: Ostenfeld / Østerfjolde) as ån gemiinde önj e kris Nordfraschlönj, deer booge amänbai 1521 manschne (2019). Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2021 (XLS-datei) (Widjerfeerd üüb grünjlaag faan't fulkstäälang 2011) (Heelp aw tjüsch) Germany: Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Ilse Johanna Christiansen (* 13. Janewoore 1954 uun Foortuft, † 15. Mei 2024) wiar en nuurdfresk komunaalpolitikerin an aktiif uun flook ferianer. Sant 2013 wiar Ilse föörwüf faan a Fresk Riad. Ilse Christiansen hää üs psycholoogin uun en kliinik uun Nuurdfresklun werket. För a SSW wiar Ilse bi a stääd Bräist an uun a Kreis Nuurdfresklun aktiif. Föörwüf faan a Fresk Riad Sjüür faan a Friisk Foriining Sjüür faan't Nordfriisk Instituut


Di Friisk Reer of uk di Interfriisk Reer staant fuar di Interesen fan di Friisen. Diartö hiir Fortreerern fan di trii Regionaalsektsjoonen tö. Di Friisk Reer staant bi di Lönsregiaring fan Sleeswig-Holstiin fuar di Friisen. Di Frisk Reer es uk Meföligster fan di dütsk "Menerhairenreer". Nuurd-, Uast- en Weestfriislön haa jaar ain Friisk Reer. Jen diarfan stelt fuar trii Jaaren di President fan di Interfriisk Reer: 2006 - 2009: Dieter Baumann, Uastfriislön 2009 - 2012: Dr. Roel Kaastra, Weestfriislön 2012 - 2015: Erk Hassold, Nuurđfriislön 2015 - 2018: Helmut Collmann, Uastfriislön 2018 - 2021: Pytsje de Graaf, Weestfriislön Sektsioon Weest: Noom üp Weestfriisk: Fryske Rie Regioon: Prowins Fryslân ön di Neđerlönen Kontoor: Ljouwert/Leeuwarden (Fryske Akademy) Fuarseter: Roel Kaastra Kontoors-Fuarseter: Saapke Miedema Sektsioon Uast: Noom üp saaterfresk: Fräiske Räid an üüb plaatsjiisk Freeske Raad Regioon: Uastfresklun, Saaterlun uun Niidersaksen Kontoor: Auerk/Aurich (Ostfriesische Landschaft) Fuarseter: Gerhard Cordes Sektsioon Nuurđ: Noom üp Frasch: Frasche Rädj Regioon: Nuurdfriislön an Heliglön ön Sleeswig-Holstiin Kontoor: Bräist/Bredstedt Fuarseter: Ilse Christiansen Kontoors-Fuarseter: Frank Nickelsen Dütsk Friimark tö Iaren fan di 50. Jaarsdai ön't Jaar 2006 Flag fan di Interfriisk Reer Steensen, Hemminga, van Lengen: Die Frieslande, Forlach Nordfriisk Instituut 2006, ISBN 978-3-88007-333-3. Interfriisk Reer Friisk Reer, Sektsjoon Nuurđ


Prof. Dr. Thomas Steensen (* 27. September 1951 uun Bräist) as en nuurdfresken histooriker an wiar direkter faan't Nordfriisk Instituut. Steensen wiar iarst redaktöör faan a Husumer Nachrichten an korespondent bi a Deutsche Presse-Agentur (dpa). Hi hää histoore, fresk spriak, politologii an sotsiologii bi't uniwersiteet faan Kiil studiaret. Sant 1999 wiar hi uk profeser bi't uniwersiteet faan Flensborag. Steensen sat uun't sjüür faan a Landeskulturverband Schleswig-Holstein an uun a biriad faan a Gesellschaft für Schleswig-Holsteinische Geschichte. 1985 skrääw Steensen sin disertatsion Die friesische Bewegung in Nordfriesland im 19. und 20. Jahrhundert (1879–1945), ütjkimen 1986 uun a Wachholtz Verlag, Neumünster. Diarför füng'er 1987 di Conrad Borchling-pris faan't Alfred Toepfer Stiftung F.V.S. uun Hamborag. Geschichte Nordfrieslands, 1995 Das große Nordfriesland-Buch, Ellert & Richter, Hamborag 2000 Bredstedt. Stadt in der Mitte Nordfrieslands, Verlag Nordfriisk Instituut, Bräist 2000 Friesische Sprache und friesische Bewegung (= Schriften des Kreisarchivs Nordfriesland, Schloß vor Husum. Bd. 11). Husum-Druck- und Verlags-Gesellschaft, Hüsem 1987, ISBN 3-88042-401-2. Rudolf Muuß. Heimatpolitiker in Nordfriesland und Schleswig-Holstein (= Nordfriesische Lebensläufe. Bd. 5). Husum-Druck- und Verlags-Gesellschaft, Hüsem 1997, ISBN 3-88042-842-5. mä ütjden: Das Wattenmeer. Kulturlandschaft vor und hinter den Deichen. Theiss, Stuttgart 2005, ISBN 3-8062-1984-2. ütjden: Die Frieslande = Nordfriisk Instituut Nr. 187. Nordfriisk Instituut,


A Siisenspaner (Bombyx mori) as en Flenerk (Lepidoptera) an wiar iar bluas uun Sjiina aran. Hi hiart tu't famile faan a Echt Spanern (Bombycidae). Siisenripen span jo iin uun kokons faan siisen. Diar hää a minsk al ääder siisentriader faan maaget, am diarmä siisen tjüch tu weewen. Daalang jaft at siisenspanern uk uun Süüdeuroopa. Diar wurd uk ööder flenerk-slacher üs siisenspaner betiakent, auer jo siisen leewre: "Echt" Siisenspaner (Bombyx mori) Süüdamerikoonsk Siisenspaner (Saturnia cecropia) Sjineesk Siisenspaner (Saturnia pernyi) Ailanthusspaner (Saturnia cynthia) Aier Ripen, 21 daar ual Kokon Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Siisenspaner Wikispecies hää en artiikel tu: Siisenspaner


Siisen as en fiinen triad, hi woort faan kokons faan't siisenrip wonen. Mä siisentriader woort siisen tjüch weewd. Efter't bewerkin skürent siisen, an a klöören locht starker üs bi lanen of sjep-ol. Efter't muude faan't bewerkin woort siisen do tu satin, chiffon, taft of brokat. Det werkin mä siisen as al 5.000 juar ual an hää uun Sjiina an Indien begand. Sponen siisentriader Siisenduk Uun en sjineesk siisenfabrik Commons: Seide – Saamlang faan bilen of filmer Wikisource: Seide (sjiisk)


Flaaks (Linum usitatissimum) as en ual kultuurplaant, huar triads an ööle faan wonen woort. L. u. var. stenophyllum – L. u. var. usitatissimum Enkelt onerslacher leewre beeder triader, ööder onerslacher beeder ööle: Flaakstriader kem faan a staaler uf an diar wurd riaper of lanen tjüch faan maaget. Ütj at siad woort liinööle wonen. Det woort tu köögin brükt, as oober uk det grünjlaag faan öölefarew an stookfarew. Flaaksfial Liinsiad Flaakstriader Commonskategorii: Flaaks – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Flaaks


Wat menst Dü? Amrumbank (Skap) -> öömrang Amrumbank (Skep) -> sölring Oomrambeenk, det flaak uun't waasten faan Oomram Amrumbank West, di winjpark üüb sia Ialskeb Amrumbank II (1915) an Amrumbank I (1907)


Wat menst dü? Waasterlun, daalang en dial faan't gemeen Sal Waasterlun-Feer Westerland, di 1970 baud damper


Mars (sümbool: ) as jü fiird planeet eefter Merkurius, Fenus än jü jard. Mars as huulew sü grut as jü jard än heet en teen atmosfiir än et jeeft is aw da biise marspoole. Mars heet en teen atmosfiir. Jüheer atmosfiir bestoont for 95% üt kooledioxid än en lait üt stikstuf, argoon, sörstuf, än oudere bestånddiile. Et jeeft ünlike säsonge (isbiling aw da nord- än söödpoole). Umluupboon: iinj iir än 322 deege. Oufstånd bit jü san: 227,92 milion km. Döörsnit temperatuur: Amenbai −55 °C, am di äkwatoor koon et likewälj 20 °C wårde. Äkwatoordöörsnit: 6.794 km. Rotasjoonperioode: 24 stüne än 37 minuute. Mars heet twäär moune: Phobos än Deimos. Phobos (2008) Deimos (2009) Da ameerikaanisch Viking-sonde köön niinj organisch laawen eefterwise. Önj 1996/97 lönjiet jü sonde 'Mars Pathfinder' aw Mars. Sunt 1997 kjart jü sonde 'Mars Global Surveyor' trinam Mars. Önj 2002 wörd wååder fünen büte da biise poole foon Mars. Commons: Mars – Soomling foon bile än filme


At ingelsk spriak (üüb ingelsk:English [ˈɪŋɡlɪʃ]) hiart tuup mä't Sjiisk, Holuns, Plaatsjiisk, Afrikaans an Fresk tu a waastgermaans spriaken. Uun a wurdschats wurd Ingelsk för't iarst faan det 9. juarhunert faan dön nuurdgermaansk spriaken an faan det 11. juarhunert faan Fraansöösk beinflöödet. Ünlikhaiden mä wurden twesken det Ingels uun dön Ferianagt Stooten an det Ferianagt Könangrik: Wiktionary: Ingelsk spriak (Sjiisk) Commonskategorii: Ingelsk spriak – Saamlang faan bilen of filmer Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Ingelsk ütjspriak Wikibooks: Ingelsk (sjiisk) Wikisource: Ingelsk (sjiisk)


Nuurdfresk wurdenbuken Nordfrasche uurdeböke Nuurđfriisk Uurterboker V. Tams Jörgensen: Snaak friisk! - Interfriisk Leksikon., 132 s., Nordfriisk Instituut, Bräist 1977 Alfred Boysen, Kurt Pohlmann: Sprækefæærer Tjüsch Frasch Weestfrasch. 45 s., aanj ferlach, 4. aplaag 1983 (online) Henk Wolf: Uurdelist Weestfrasch-Mooringer Nann Mungard: Eilunsfriisk Spraak an Wiis I (A-O)., 150 s., Verlag für nordfriesisches Heimatschrifttum, 1974 (online) Moritz Momme Nissen: Nordfriesisches Wörterbuch. Digitalisiaret iarst binj (online) Moritz Momme Nissen: Nordfriesisches Wörterbuch. Digitalisiaret ööder binj (online) Moritz Momme Nissen: Nordfriesisches Wörterbuch. Digitalisiaret traad binj Kurt Pohlmann: Spraakföörer Dütsk Sölring Weestfriisk. 45 s., aanj ferlach, 1976 Hermann Schmidt: Wörterbuch der Sylterfriesischen Sprache., 88 s., Söl'ring Foriining, 1969 Hermann Schmidt: Wörterbuch Hochdeutsch/Sylterfriesisch. 64 s., Söl'ring Foriining, 1972 Boy P. Möller: Söl'ring Uurterbok. 308 s., Sändig Reprints, Wiesbaden 1973 [1915] Birgit Kellner: Sölring Uurterbok. Wörterbuch der sylterfriesischen Sprache. 840 s., ISBN 3-925735-11-9. Söl‘ring Foriining e.V., Kairem/Söl 2006 Erk-Uwe Schrahé: Deutsch-Söl’ring zum Söl’ring Uurterbok. Wörterbuch der Sylter Mundart von Boy P. Möller. 45 s., aanj ferlach, Raantem 1990 Erk-Uwe Schrahé: Kleiner Sylter Sprachführer, Deutsch – Sölring/ Sylterfriesisch. Söl’ring Foriining, Kairem 2012 (online) Tanno Hüttenrauch en Michael Wehar: friisk.org Online Uurterbok Dütsk-Söl'ring Dr. J. Schmidt-Petersen: Wörterbuch und Sprachlehre der Nordfriesischen Sprache., 172 s., Sändig Reprints, Wiesbaden 1984


En eilun as en stak lun, diar uk bi huuchweeder ütj at sia apsticht. Wan't bi huuchweeder onergongt, do as det en sunbeenk. A Halgen uun Nuurdfresklun En tidjeneilun as bi liachweeder mä't fäästlun ferbünjen, bi huuchweeder oober ei. En hualeweilun as eegentelk nian eilun, auer diar bluas trii sidjen faan weeder amspeeld san. En eilun, diar troch en doom of brag mä't fäästlun ferbünjen as, blaft likes en eilun. En isberag as nian eilun, auer hi nian ferbinjang mä't fäästlun hää. Faan minsken maaget iinrachtangen üs ialtürner uun't weeder tääl ei üs eilunen. En huuchsun, diar uk bi huuchweeder ütj at sia apraaget, koon en eilun wurd, wan hi auer juaren stabiil as. Eilunen san leewen letjer üs en kontinent. A 10 gratsten san: Nuurdfresk Eilunen Uastfresk Eilunen Waastfresk Eilunen Britisk Eilunen Kanooleilunen Kariibisk Eilunen Makaroneesien Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Eilunen Wikiquote: Eilun (sjiisk)


Di artiikel jaft at noch ei. Luke iarst ans diar: Maask Eilun


Jakob Tholund (* 29. August 1928 uun Guatang, † 8. Maarts 2022 uun Kiel) wiar en feringen skuulmääster, regiunaalhistooriker an skriiwer. Jakob "Joope" Tholund hää filosofii, teologii, literatüürwedenskap an histoore uun Kiil an Freiburg studiaret. Üs skuulmääster wiar hi uun a gang uun A Wik, Flensborag an St. Peter-Ording. Tuleetst wiar'er direkter faan't Gymnasium Insel Föhr (daalang Eilun Feer Skuul) Jakob Tholund hää flook regiunaalhistoorisk buken an artiikler skrewen an hää ham uun flook positsioonen för't fresk spriak an kultüür iinsaat. 1990 Ofsiar faan a Orde van Oranje-Nassau 1991 Bundesfersiinstkrüs 1996 Hans-Momsen-Pris Ein Friese geht nicht verloren, Hüsem 1998 Unsere Sonne ist der Wind, Hüsem 1996 Eilunsfresken, NFI Bräist 1995 Eine Stimme für Nordfriesland, NFI Bräist 1993 Vom Schatz der Lieder, HDV Hüsem, 1991 Wyk, Lühr und Dircks St. Peter-Ording 1985 Jakob Tholund uun't Nordfrieslandlexikon faan't NFI Literatüür faan of auer Jakob Tholund uun a kataloog faan't Sjiisk Natsionaalbibleteek anongs uun't bleed Eilun Feer Skuul Jakob Tholund: Fering Onerracht üüb't Gymnasium bi a Wik (Fering), uun: Zwischen Eider und Wiedau 2008, Husumer Druck- und Verlagsgesellschaft, Hüsem 2007, ISBN 978-3-89876-346-2.


f Di Sandesberag naibi Uastenfial as mä 54 meetern di huuchst ponkt faan Nuurdfresklun. Di Sandesberag leit üüb a nuurdfresk geest, det ment, sin materiool as uun't Saale-istidj faan istonger tuupsköwen an uun't Weichsel-istidj amspeeld wurden. So liket hi daalang en berag, auer det lun trinjam stark uffäält. Di Sandesberag as uk en grääfhuug, huar boowenüüb en grat stianplaad leit. Stolberag Ranselsberag Druidry Forum (sjiisk, mä bilen)


f At Uwe-Dün, (sö.) Uwedünem as mä 52,5m di huuchst ponkt üüb Sal an ään faan a huuchst ponkter uun Nuurdfresklun. Det dün leit sowat 1 km uun't waasten faan Kaamp an 300 m uasten faan't Ruad Klaf. Auer en holtträäp mä 110 tremen könst dü diar apüüb kem. Faan diar boowen heest dü en fein ütjsicht auer di nuurdelk dial faan Sal. Bi gud weder könst dü uk Rømø an det däänsk fäästlun sä. Det dün hää hör nööm füngen efter Uwe Jens Lornsen (1793–1838), di stridjer för en ianag Schleswig-Holstian. Panoramabil üüb panorama-photo.net


f A Ranselsberag (of uk Rantzauhuug, Wiarkshuug, däänsk: Randselbjerg) naibi Lääk as mä 45 meetern di traadhuuchst berag uun Nuurdfresklun. A Ranselsberag leit üüb a geest an as sodenang uun a istidj tuupsköwen wurden. Diar fertelt oober en ual tääl: Diar kaam ans en riis faan Dithmarschen. Hi wiar üüb a wai tu Ribe, am diar bi a bau faan't sark tu halpen. Uun a Gooshiirden füng er oober so föl sun uun sin tofler, dat hi ham bi a Soholmer Ia henseed an di sun ütj sin skur sködet. An huar di sun henfool, san daalang a Ranselsberag an a Wiarkshuug. Rudolf Muuß: Nordfriesische Sagen. Stedesand 1933 Commonskategorii: Langenberg Holt – Saamlang faan bilen of filmer Rosendahls kort over Sønderjylland o.a. Statistisk-topographisk beskrivelse af hertugdømmet Slesvig, Tønder Amt Priwoot wääbsidj mä en bil Stolberag Sandesberag


Di Bongsiiler Kanaal uun Nuurdfresklun feert det weeder faan't Lääker Ia an Soholmer Ia uf. Hi begant bi a Botschloter Sia an lääpt troch a Hauke-Haien-Kuuch ütj bi't slüüs faan Slütsiil. Jodiar ian wurd auer di kanaal mä't Nuurdsia ferbünjen: Bilen faan a kanaal Dooten faan en beracht uun't juar 2005, tabel 5b (PDF; 449 kB) Ufkörtang för Oberirdisches Einzugsgebiet


Di Botschloter Sia (Butschluuter Siie(mo.)) as en sia naibi Foortuft (gemeen Doogebel). Bottschlotter See: Charakteristische Daten. Uun: Ministerium för energii, büürerei an natüür uun Schleswig-Holstian: Sian (ufrepen di 13. August 2012)


f Vongshøj as mä 62 m di huuchst berag faan a Løgumbjerge naibi Løgumkloster. Uun a iarst weltkriich hed a Sjiisken diar boowen en signaltürn hensteld, hi as 1923 tu en ütjsichtstürn ambaud wurden.


Vorlage:Infobox Ort in Dänemark/Wartung/Fläche fehltVorlage:Infobox Ort in Dänemark/Wartung/Höhe fehlt Nørre Løgum Sogn (sjiisk: Norderlügum) as en sarkspal (däänsk: Sogn) uun't däänsk regiuun Syddanmark an hiart tu't Tønder Komuun. Det het „Nørre“ (Nuurder-), auer't uk noch en Øster Løgum Sogn jaft. An do jaft at uk noch Sønder Løgum üüb a sjiisk sidj. Di nööm komt faan't Løgumkloster. Uun det sarkspal wene (Stant 1. Janewoore 2022) 1339 iinwenern. Statistikbanken -> Befolkning og valg -> KM1: Befolkningen 1. januar, 1. april, 1. juli og 1. oktober efter sogn og folkekirkemedlemsskab (däänsk)


A Natsionaalpark Waas as en natsionaalpark faan Sjiisklun. Diar san trii dialen uun Schleswig-Holstian, Hamborag an Niidersaksen. Di natsionaalpark lingt faan a däänsk grens uun't nuurden bit tu a Ialew uun't süüden a Nuurdsia-küst deel. Sodenang hiart di hialer waas trinjam a Nuurdfresk eilunen diartu. Hi as 1985 iinracht wurden, am plaanten an diarten muar skül tu dun, man uk am a fräämenferkiar tu halpen. Mä en grate faan 4410 km² as hi di gratst natsionaalpark uun Sjiisklun. Tau traaden san oner weeder an ään traaden fäält bi liachweeder drüg. A sjiisk natsionaalparken uun a waas hiar sant 2009 tuup mä a däänsk an a holuns waas tu't UNESCO-"weltnatüürarewdial". Üs di natsionaalpark iinracht wurd skul, wiar a Nuurdfresken diar goorei bliis auer. Jo wiar diar ei mä iinferstenen, dat auer a waas nü en amt uun Kiil besteme skul. Detdiar amt sat uuntesken uun Tönang. Daalang werke a Nuurdfresken oober mä detdiar amt tuup. Uun't juar 2008 as det natsionaalparkamt uun Tönang mä't marschenbauamt (ALR) uun Hüsem tuupslööden wurden an het daalang Landesbetrieb für Küstenschutz, Nationalpark und Meeresschutz. Common Wadden Sea Secretariat (CWSS) (Hrsg.): Nomination of the Dutch-German Wadden Sea as World Heritage Site. 2008 (PDF) Landesamt für den Nationalpark


Hün menst dü? Natsionaalpark Waas (SH) - Schleswig-Holstian Natsionaalpark Waas (HH) - Hamborag Natsionaalpark Waas (NI) - Niidersaksen Natsionaalpark Waas (DK) - Denemark Natsionaalpark Waas (NL) - Neederlunen


Ask as en betiaknang för en slach lun an komt noch uun enkelt fialnöömer föör. Skalnask (Skaalenask) -> Skalnasdääl Aabenask Wäädenask En ask as en skraal stak lun, miast üüb a geest uun Nuurdwaastsjiisklun. Am di wäärs faan det lun tu ferbeedrin, san hiassuaden miast üüb gemeenlun slaanj wurden. Jo kaam uunsteed faan strä iinuun a busem an haa jo diar mä njoks folsögen. Jodiar njoksag suaden kaam do tuup mä köögem-uffaal ütj üüb't fial. Sodenang füng di skraal grünj ged an küd tu ääkrin brükt wurd, fööraal för roog. Mä detdiar muude san asken leewen huuger wurden, sowat 1 mm uun't juar. Det maaget uun 400 juar imerhen 40 cm ütj. Am 1900 begand a büüren mä konstdünger tu gedin, an do wiar't uk bal föörbi mä a asken. A wedenskapslidj gung diarfaan ütj, dat di grünj nü mä a juaren ringer an ringer woort, an dat diar tuleetst weder rian geest-grünj as. Uk üüb a Orkney- an Shetland-eilunen uun Skotlun san sodenang ask-grünjer entstenen. Uunsteed faan hiassuaden haa's diar oober miast türew nimen. Die Verbreitung von Plaggeneschen in Nordwestdeutschland bei der BGR (Boden des Jahres 2013) (PDF, sjiisk, ufrepen di 4. September 2013) Arbeitskreis Plaggenhacke, en ferian, di


Uwe Jens Lornsen (* 18. Nofember 1793 uun Kairem üüb Sal; † 13. Febrewoore 1838 uun Collonge-Bellerive uun a Sweits) wiar en rochtsgeliarten an beamten faan't däänsk krüün. Mä sin letj buk Ueber das Verfassungswerk in Schleswigholstein hää hi ham för en ianag Schleswig-Holstian iinsaat. Uwe Jens Lornsen wurd bäären üs dring faan en koptein. Hi wul salew uk hal koptein wurd, man uun Euroopa wiar kriich. So studiaret hi rochtswedenskapen uun Kiil an Jena. 10 juar loong werket hi üs beamten uun Kopenhuuwen an wiar diar tustendag för a hertoochdoomen Schleswig, Holstian an Lauenburg. 1830 as Lornsen loonfööges üüb Sal wurden. Sin letj buk ütj at salew juar hed man 14 sidjen, man auer hi diarmä det monarchii uungrääb, kaam'er för en juar uun't suart hool faan Kiil an Rendsborag. Diar seed hi faan 1831 bit 1832. 1833 neid'er ütj an lewet hög juaren uun Rio de Janeiro. Diar skrääw hi det buk Die Unions-Verfassung Dänemarks und Schleswig-Holsteins, wat oober iarst efter san duas faan Wilhelm Beseler ütjden wurden as. 1837 kaam'er tüs tu Euroopa, auer sin saster swaar kraank wiar. Uun a Sweits füng hi tu weden, dat hat oober al stürwen wiar. Hi wiar so swaarmudag, dat


1793 wiar det trii-an-neegentigst juar faan det 18. juarhunert. 23. Janewoore: En ferdrach twesken Preussen an Ruslun auer det naist dialing faan Poolen wurd onertiiknet. 18. Nofember: Uwe Jens Lornsen, rochtsgeliarte an beamte faan't däänsk krüün († 1838)


Prof. Dr. Volkert F. Faltings (*12.04.1951 uun Klantem) as en nuurdfresken spriakwedenskapsmaan an direkter faan't Ferring Stiftang. Faltings hää ham al üs skuuldring mä sin mamenspriak Fering befaadet an det letj bleed Breipot mä ütjden. Leeder hää hi spriaken studiaret an promowiaret. Hi as honoraarprofeser bi't uniwersiteet faan Flensborag. Die Terminologie der älteren Weidewirtschaft auf den nordfriesischen Inseln Föhr und Amrum. Wortgeschichtliche und wortgeographische Studien zum inselnordfriesischen Wortschatz. Studien und Materialien veröffentlicht im Nordfriisk Instituut 18. Bräist [Bredstedt], 1983. [339 S.] Kleine Namenkunde für Föhr und Amrum. Hamburg, 1985. [77S.]. Lorenz Conrad Peters (11.1.1885-30.7.1949). Sin kameede Oome Peetje ütj Ameerika an en ütjwool faan sin bekäändst liitjin an staken üüb riimen. Amrum, 1986. [Leben und literarisches Werk des Lorenz C. Peters; 162 S.]. Ein Föhrer blickt zurück. Joachim Hinrichsens Lebenserinnerungen. Nordfriesische Lebensläufe 1. Bredstedt, 1988. [200 S.]. Die Dingprotokolle der Westerharde Föhr und Amrum 1658-1671, Teil I. Quellen und Forschungen zur Geschichte Schleswig-Holsteins 95. Neumünster, 1990. [408 S.]. Die Dingprotokolle der Westerharde Föhr und Amrum 1658-1671, Teil II. Quellen und Forschungen zur Geschichte Schleswig-Holsteins 99. Neumünster, 1992. [352 S.]. Arfst Jens Arfsten. Fering Düntjin & Vertellen op Nieblumer Plattdütsch. Nuurdfresk Tekstbiblioteek (Nordfriesische Textbibliothek) 1. Amrum, 1993. [Leben und literarisches Werk


Wat menst dü? Nuurdfresk breipot, det mütoloogisk sümbool Breipot (Krooch), det rääskap Fering-öömrang Breipot, det bleed Breipot uun't Nuurdfresk woopen Breipot faan't madelääler Breipot faan 1973


Di Fering-öömrang Breipot wiar en bleed. Hat as tuiarst faan't Fering-AG bi't gymnasium uun A Wik (daalang Eilun Feer Skuul) ütjden wurden. Uun a sööwentager an tachentager juaren san sodenang 13 (?) ütjgoowen apkimen. Det bleed wurd hialandaal uun fering-öömrang skrewen. Miast wiar't fertelangen, dachtangen an ööder staken. 01 - 1973 02 - 1974 03 - 1974 04 - 1975 05 - 1976 06 - 1976 07 - 1976 08 - 1976 09 - 1978 10 - 1980 11 - 1982 12 - 1983 13 - 1985 Eilun Feer Skuul Prof. Dr. Volkert Faltings


Reimer Kay Hentschel-Holander (* 12. 07. 1925 ön Berlin üs Hans Reimer Hentschel, † 24. 09. 2013 ön Bräist) wiar en Karming, diar Geografii, Architektuur, Konst- en Kultuur-Histoorii sa üs uk Plaanmaaking fuar Lön en Liren studiaret her. Sin Brauwening wiar di Aarber fuar Blēren sa üs di önsen "Der Monat", wan hi höm diarüp bitaacht, hur sin Aalern en Grootaalern fan kemen wiar: Nuurđfriislön. Hi set höm töhop me Weetenskepsliren sa üs Tams Jörgensen (1924–1987), Dr. Johannes Jensen (* 1928) und Dr. Hans Christian Nickelsen (1934–1983), en ja braacht dit Nordfriisk Instituut ön di Gang (1964). Al önt't Jaar 1965 kür di Aarber fant't Instituut bigen. Diarfuar wiar trii Kaamern iin ön dit Hüs Uasterstraat 63 ön Bräist hüüret uuren. Reimer Kay Holander wiar Lektor en Gisjeftsföörer, en bitö des Aarber her hi aur di Maaten fuul tö kēmpi, dat dit nii Instituut ek bal weđer techtmaaket waar. Bit hentö deling wichtig es di Blēr "Nordfriesland", wat ali kwart Jaaren ütkumt; dit heer Holander 1987 bigent. Ön't Jaar 1987 waar Holander en sin Wüf Janny Holander (1921–1999), diar uk Sekreteer fan't Instituut aarbert her, tö Iarenmeföligsters fan di Instituutsforiining maaket. 2005 fing Reimer Kay Holander di Hans-Momsen-Pris fan di


Ik wiar ek muar üs en Flüch, diar höör boowen üp en Snebarig henset, hurfan da en Lawiini dialging. (Lornsen aur sin Aarber fuar Sleeswig-Holstiin) Uwe Jens Lornsen (* 18. Nofember 1793 ön Kairem üp Söl'; † 13. Febriwaari 1838 uun Pressy ön di Swaits) wiar en Rochtsliirti en en Biamti fan di deensk Kroon. Me sin litj Bok Ueber das Verfassungswerk in Schleswigholstein set hi höm fuar en iinig Schleswig-Holstian iin. Uwe Jens Lornsen waar beeren üs Dreeng fan en Koptein. Hi wel salev uk hol Koptein uur, man ön Euroopa wiar Krich. Uk wiar sin Faađer diartöögen, dat Uwe-Jens tö See faar wel.Da taacht höm dit beeter en studiari Rochtsweetenskepen, en dit diar hi ön Kiel en Jena. Fuar 10 Jaaren wiar hi achterön üs Biamti ön Kopenhuuwen. Fuar't Miist her ho me di Hertogdomen Schleswig, Holstiin an Lauenborig. 1830 waar Lornsen üs Lönvoogt naa Söl stjüürt, wat weđer töögen di Wel fan sin Faađer wiar. Önerwai fan Koopenhaawen raaketi hi Frinjer ön Kiil, en diar kür hi en litj Bok druki let, diar hi skrefen her. Dit diari her man bluat 14 Siren, man et kür al di Monarkii öngrip. Diarom kām Lornsen uk fuar en Jaar


Boy Lornsen (* 7. August 1922 ön Kairem üp Söl; † 26. Juuli 1995 ön Kairem) wiar en dütsk Skulptuurenmaaker en Dechter. Eeđer di taust Wārelkrich heer Lornsen, diar en Fliiger en Funker wesen es, ön di Löns-Konstskuul Hannover fuar dit Fak „Plastik“ studiaret. Hi wiar nü en Stiinhauermaister en Stiinskulptuurenmaakermaister. Hi wiar da bit hentö di 1960er Jaaren iin ön di Werkstair ön di Wurtleutetweute ön Brunsbütel ön Aarber. 1967 kām sin jerst Jungensbok üt aur en Dreeng, wat fuul Erfinjingen maaget heer. En ön dit Bok waar en Robot bi sin Skuulaarber holpen. Me „Robbi, Tobbi und das Fliewatüüt“ es Lornsen gur fan of kemen. Dat Bok wiar 1968 ön di List fuar di „Deutsche Jugendbuchpreis“. Dat Bok es 1972 fan die ARD üs Film foraarbert uuren. Dit waar me holten Popen maaket, en forskeligi Saaken waar me fuul nii Technik omset sa üs di "Blue Screen"-Technik, hurme dit Fliwatüüt me di Popen diarbenen fuar en Film-Lönskep projitsiaret uur kür. Sent di Tir wiar Lornsen üs en frii Skriiwer tö keen. He maaketi Dechtingen, Jungensboker en Skelterboker en Romaani fuar jungi Liren. He forsjukti, fuar jungi Liren histoorisk Romaanen fan de Tiren üüs fan de Piraat Klaus Störtebeker


Wan em en ual Hüs heer, diar ken em ön di wunerkst Huken me Fochtighair tö dön'n haa. Aaftinoch kumt dat Weeter fan önern üt di Grün. Me delings Technik ken em weetertecht Böört maaki, wan di Ual Böört üt es: En Kapilaarbreekend Sjicht es en Laag fan grof Split (Sa üs 16/32) tögen Diiren, wat öner di Böört ombikrabi en en Foolie önknaberi ken. Ombi 5 cm leengt fuar'r miist, dit ken uk me en bet Zement töhophualen uur. Üp des Split kumt en starki PE-Foolii. En Wit Wani es Beton, hur san Polver of Wiitighair me iin kumt, dat di Kapillaaren (Litj Kaneele iin ön't Materiaal) wat litjer uur. Dit sen sa litj Tuten, wat dit fan forskelig Firmen jeft. Diarfan kum miisttirs sa 500 g üp en Sak Zement. Wan san Beton mendstens 20 cm tjuk es, skel diar niin Weeter iin kum. Di Beton skel gur ütdrügi, mendstens soowen Daagen. Em sjocht, wan't rocht drüch es, en em skel di Nöös brük, weđer't jit fochtig hāremt. Nü weetst Dü al, hur diip dü ütgraav sket. - Sket man Din Naiber fraagi, weđer hi ek di Kaar sküüf wel. Di ken da uk metjens help en smit


Süüdkorea of uk Republiik Korea as en lun uun Uastaasien üüb di süüdelk dial faan't Koreansk Hualeweilun. Di naiber uun't nuurden as Nuurdkorea. Jo tau loonsdialen san 1948 efter a Ööder Weltkriich apdiald wurden. Uun't waasten leit at Güül Sia, uun't uasten at Japoonsk Sia (a Koreanern sai "Uastsia") an uun't süüden at Uastsjineesk Sia. Trinjam lei auer 4000 eilunen, diar san oober man 500 bewenet. Dön tjiin gratst stääden uun't lun san: Uun Süüdkorea jaft at ünlik slacher faan prowinsen: En Teukbyeolsi (특별시; 特別市; Special City = Aparte stääd) as sowat üs en prowins. Seoul (1) A stääddialen faan Seoul het Gu. En Teukbyeol-jachi-si (특별 자치시; 特別自治市; Special Autonomous City = Aparte autonoom stääd) as uk sowat üs en prowins. Sejong En Gwangyeoksi (광역시; 廣域市; Metropolitan City = Gratstääd) hää uk det bedüüdang faan en prowins. Busan (2) Daegu (3) Incheon (4) Gwangju (5) Daejeon (6) Ulsan (7) Gwangju an Daejeon haa bluas stääddialen (Gu), jo öödern haa uk lunkreiser (Gun). En Do (도; 道; Province = prowins) as jo ööder iindialangen (1) bit (7) liksteld. Gyeonggi-do (8) Gangwon-do (9) Chungcheongbuk-do (10) Chungcheongnam-do (11) Jeollabuk-do (12) Jeollanam-do (13) Gyeongsangbuk-do (14) Gyeongsangnam-do (15) Arke Do hää lunkreiser (Gun) an stääden


Nis Albrecht Johannsen di jüngeri - beeren di 11. Marts 1888 önj Deetsbel, stürewen di 15. August 1967 uk ön Deetsbel. Hi wiar Skuulmaister en töleest Skuulreer. Üs Skriiwer es Johannsen fuaral me sin Saamlingen fan Dechtingen bikeent uuren. 1928 kāöm "Üt min Schatull" üt. Üs dit Bok ütforkoopet wiar, kām 1956 "Beerid" (Bāricht) achterön. Diar waar di Dechtingen fan "Üt min Schatull" me iin nomen, en Johannsen diar jit üđer Aarberen bitö. Albrecht Johannsen heer sent 1928 masi Dechtingen üp Mooring skrewen sa üs uk di frasch Hümne: Wikisource: Gölj - rüüdj - ween En Video me Skeltern fan dit Jaaresraakin 2013 fan di Nuurđfriisk Foriining. Dit Leedji uur fan di Meföligers süngen. (1:15 min). Help: Video giar ek? Wikisource: Bai e swuunewäil Wikisource: Man hilebuum Wikisource: Släip, doote! Wikisource: Åål bait spanfiilj Wikisource: As ik nuch kining wus Wikisource: Bjarneriime Nis Albrecht Johannsen (di ålere) Jan Graf sjungt "Gölj, rüüdj, ween" Gölj Rüüdj Ween (Nordfriisk Instituut; PDF)


At list faan ISO 3166-2-Codes för Süüdkorea wiset di code för njüügen prowinsen, sääks stäädprowinsen, an det hoodstääd. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Süüdkorea KR), di ööder as di code för at prowins. Nian feranerang faan di code sant 1998. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk) ISO 3166-2, Referenstabel faan luncodes. ISO 3166-1, Luncodes uun domainnöömer.


A Internatsionaal Müntfond (IMF, sjiisk: IWF; ingelsk International Monetary Fund, IMF) as en iinrachtang faan a Feriand Natsioonen an sat uun Washington, D.C. (USA). Hi skal lunen halep, diar finansiel uun a knip kimen san. Tu a IMF hiart at Weltbeenk, diar uk för letjer projekten jil ütjliant. Tu a IMF hiar 188 lunen, hör stemrocht hinget faan hör uundial uf. A gratst uundialen hual: USA 16,75 % Japan 6,23 % Sjiisklun 5,81 % Frankrik 4,29 % Ferianagt Könangrik 4,29 % Sjiina 3,81 % Commonskategorii: Internatsionaal Müntfond – Saamlang faan bilen of filmer www.imf.org Wääbsteed faan a IMF IMF Members’ Quotas and Voting Power, and IMF Board of Governors. (Stant: 25. Nofember 2013).