Det Süchbaatar Prowins as en prowins faan't Mongolei. Det leit uun a uast faan't lun. Det hee 56.166 lidj (2000). At hoodsteed as Baruun-Urt. www.citypopulation.de


Det Töw Prowins as en prowins faan't Mongolei. Det leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 99.268 lidj (2000). At hoodsteed as Suunmod. www.citypopulation.de


Det Uws Prowins as en prowins faan't Mongolei. Det leit uun a nuurdwaast faan't lun. Uun a nuurd leit Rüslun. Det hee 90.037 lidj (2000). At hoodsteed as Ulaangom. www.citypopulation.de


Rüslun, amtelk det Rüs Föderatsion (üüb Rüs: Росси́я Rossíja an Росси́йская Федера́ция Rossíjskaja Federácija), as en lun uun a uast faan Euroopa an a nuurd faan Aasien. Uun a nuurd leit det Arktisk Sia, uun a uast a Pasiifik, uun a süüduast lei Nuurdkorea, Schiina an't Mongolei, uun a süüd Kasachstaan, Aserbaidschaan an Georgien, an uun a waast a Ukraine, Witjrüslun, Letlun, Eestlun an Finlun. At lun hee 144.699.673 lidj (2021). At hoodsteed faan't lun as Moskau. Rüslun as det gratst lun üüb a eerd. At lun as aacht-an-fiartigsis grater üüs Tjiisklun. Dön Uraal Berger maage at grens twesken Euroopa an Aasien. A Baikalsia leit uun a uast faan't lun, nai bi't grens tu a Mongolei. De Kaspisk Sia leit uun a süüd. Dön tjiin gratst steeden uun Rüslun san: Rüslun hee aacht bundesdistrikten: Russia: Administrative Division, citypopulation.de Russia: Major Cities, citypopulation.de Russia: Federal Districts, citypopulation.de


Amtmaaner wiar oner a Preußen huuger sjandaarmer, wat för en hialer amt tustendag wiar. Daalang jaft at amtmaaner an -wüfen bluas noch uun Schleswig-Holstian an Mecklenborag-Föörpomern. Jo stun en amt föör an san diar a baas faan a ferwaltang. Amtmaaner stun uk a finansamten uun Sjiisklun föör, diar jaft det amanbi 650 faan.


At list faan ISO 3166-2-Codes för Tadjikistan wiset di code för 3 Prowinsen, faan't regiarang ferwaltet distrikten an at hoodstäädregiuun. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Tadjikistan TJ), di ööder as di code för a prowinsen. Di lun-code as tuleetst uun Nofember 2016 feranert wurden. 1 Autonom prowins 2 Faan't regiarang ferwaltet distrikten (Nohija) an stääden 3 Hoodstäädregiuun ISO 3166-2, Tabel faan lun-codes ISO 3166-1, Tabel faan lun-codes, so üs uun domain-nöömer Online Browsing Platform üüb iso.org


Tadjikistaan (tadjikisk kyrilisk: Тоҷикистон Todschikiston Zwiebelfisch 6B-k-Latn 79-y-Latn 72-r-Latn 69-i-Latn 6C-l-Latn 69-i-Latn 73-s-Latn 6B-k-Latn 3A 20 422-Т-Cyrl 43E-о-Cyrl 4B7-ҷ-Cyrl 438-и-Cyrl 43A-к-Cyrl 438-и-Cyrl 441-с-Cyrl 442-т-Cyrl 43E-о-Cyrl 43D-н-Cyrl 20 27 27 54-T-Latn 6F-o-Latn 64-d-Latn 73-s-Latn 63-c-Latn 68-h-Latn 69-i-Latn 6B-k-Latn 69-i-Latn 73-s-Latn 74-t-Latn 6F-o-Latn 6E-n-Latn 27 27; amtelk Republiik Tadjikistaan, tadjikisk Ҷумҳурии Тоҷикистон Dschumhurii Todschikiston, rüsk Республика Таджикистан Respublika Tadschikistan as en banenstoot uun Madelaasien. Hoodstääd as Duschanbe. Tadjikistan hää tau prowinsen: Chatlon (Qurghonteppa) an Sughd (Chudschand), ian autonoom prowins (вилояти мухтор/wilojati muchtor of "ولایت مختار" ): Berag-Badachschan (Chorugh), ään hoodstääddistrikt (Ноҳияҳои тобеъи ҷумҳурӣ of "ناحیه‌های تابع جمهوری" ): Nohijahoi tobei dschumhurij (Duschanbe), an det det hoodstääd salew (шаҳр/schahr of "شهر" ): Duschanbe. efter: Statistisk Juarbuk, Duschanbe, 2006 (üüb rüsk) At lun wurd faan 1929 tu 1991 üüs det Tadschiiks SSR ian faan a republiik uun't Sowjetunioon. Det wurd 9. September 1991 suwereen. Wikimedia Atlas: Tadjikistaan – Geograafisk an histoorisk koorden Commonskategorii: Tadjikistaan – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Tadjikistaan (sjiisk) [1] United Nations Development Programme (UNDP), 38.58333333333371.366666666667Koordinaaten: 39° N, 71° O


At list faan ISO 3166-2-Codes för Kirgistan wiset di code för sööwen kirgiisk oblasten an tau stääddistrikten. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Kirgistan KG), di ööder as di code för at oblast. Di code as tuleetst di 10. Detsember 2002 (PDF) feranert wurden. Uun Kirgistan haa jodiar codes ään buksteew för det oblast an tau buksteewen för stääddistrikten. 1 Stääd ISO 3166-2, Tabel faan lun-codes. ISO 3166-1, Tabel faan lun-codes, so üs uun domain-nöömer. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk)


Usbekistaan (usbekisk Oʻzbekiston; amtelk Republiik Usbekistaan, usbekisk Oʻzbekiston Respublikasi) as en banenstoot uun Madelaasien. Trinjam lei Kasachstan, Kirgistan, Tadjikistan, Afghanistan an Turkmenistan. Uun't waasten lei di Aral-Sia an di Sarykamysch-Sia. Di nööm komt faan't fulk faan a Usbeken uf, an hör nööm gongt üüb Usbek Khan turag. Usbekistaan hää twaalew prowinsen (usbek. viloyat, pl. viloyatlar; iar (rüsk): oblast), ian autonoom republiik (usbek. respublika) an ian stäädprowins (shahar). At lun wiar faan 1924 tu 1991 üüs det Usbeeks SSR ian faan a republiiken uun't Sowjetunioon. Det wurd 1. September 1991 suwereen. Iinwenertaal di 1. Janewoore 2016 Stootelk komitee för statistik World Economic Outlook Database, April 2015 faan a Internatjunaal Müntfond (IWF/IMF) United Nations Development Programme (UNDP),


Klantem as en taarep üüb Feer. At hiart tu det gimeend Olersem (ham kön uk Lungtaarep sai) an tu det sarkspal St. Laurentii.


At list faan ISO 3166-2-Codes för Usbekistan wiset di code för twaales prowinsen, at hoodstääd an di dialstoot Karakalpakistan. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Usbekistan UZ), di ööder as di code för at prowins (Viloyati). Di code as tuleetst di 10. Detsember 2002 (PDF) feranert wurden. ISO 3166-2, Tabel fann lun-codes. ISO 3166-1, Tabel faan lun-codes, so üs uun domain-nöömer. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk)


San-Pédro as en steed uun de aafrikoons stoot at Elfenbianküst. At steed leit uun a süüd faan’t lun. Det hee 164.944 lidj (2014). Det as at hoodsteed faan de Bas-Sassandra Distrikt an det San-Pédro Regiuun. www.citypopulation.de


Abidjan as en steed uun de aafrikoons stoot at Elfenbianküst. At steed as ian faan a hoodsteeden faan't lun an leit uun a süüd faan’t lun. Diar sat at regiarang. Uun Abidjan lewe 4.395.243 lidj (2014). www.citypopulation.de


Bouaké as en steed uun de aafrikoons stoot at Elfenbianküst. At steed leit uun a maden faan’t lun. Det hee 536.719 lidj (2014). Det as at hoodsteed faan de Vallée du Bandama Distrikt an det Gbêkê Regiuun. www.citypopulation.de


Séguéla as en steed uun de aafrikoons stoot at Elfenbianküst. At steed leit uun a maden faan’t lun. Det hee 46.189 lidj (2014). Det as at hoodsteed faan de Woroba Distrikt an det Worodougou Regiuun. www.citypopulation.de


Turkmeenistaan (turkmeensk Türkmenistan) as en banenstoot uun Madelaasien bi't Kaspisk Sia. Trinjam lei Iraan, Afghanistaan, Usbekistaan an Kasachstaan. Diar lewe gud fiiw miljuun minsken. Di gratst dial faan't lun maaget det wüüst Karakum ütj. Turkmeenistaan hää fiiw prowinsen (welaýatlar, sg. welaýat) mä muar üs 50 distrikten an di hoodstääddistrikt Aşgabat şäheri. At lun wiar faan 1925 tu 1991 üüs det Turkmeens SSR ian faan a republiiken faan't Sowjetunioon. Det wurd 27. Oktuuber 1991 suwereen. esa.un.org International Monetary Fund, Report for Selected Countries and Subjects, April 2016 United Nations Development Programme (UNDP), Britannica Book of the Year 2013 Commonskategorii: Turkmeenistaan – Saamlang faan bilen of filmer Wikimedia Atlas: Turkmeenistaan – Geograafisk an histoorisk koorden Wikivoyage Raisfeerer: Turkmeenistaan (sjiisk)


Nikosia (aw Griichisch: Λευκωσία Lefkosía [lefkoˈsi.a]; aw Türkisch: Lefkoşa [lefˈkoʃa]) as jü hoodstää foon Zypern. Deer booge 55.014 manschne (2011). Cyprus, citypopulation.de


Di Nuurđsee es en Diil fan di Atlantisk Ozean. Diarbenen sen masi Fesken en Poren, hur masi Lir fan lewi, wat nai bi di Weeterkant uuni. Öner di Grün haa em masi Öl en Gas fünen, en nü sen hok Frirmen achter en fo dit diar üt. Dat bikeentist, rocht nai bi Nuurđfriislön, es dat Bööri-Ailön "Middelplate", wat ek fiir fan't Fügelailön Trischen liit. Di Rafinerii fuar dat Öl es ön Hemmingstedt, wat bi Heide liit. Biiring jert tö Dithmarschen. Nuurđern: Norwegen Weestern: Et foriinigt Köningsrik Süđern: Belgien en Frankrik, bi di Engelsk Kanaal, förter bit hentö Weest- en Uastfriislön Uastern: Dütsklön, Denemark; bi di Skagerrak bigent di Uastersee Ön Denemark en dat friisk Fastlön uur Uurter me "Weest" diarfuar sair, aurdat dat Weeter ja weestern liit. Wunerk inoch es da, dat em üp di Ailönen en ön Dütsk Uurter me "Nuurđ-" diarbenen brükt. Dit kür üp jen Sir diarme töhophinge, dat fuul fan di jerst Friisen fan di Nederlönen kemen sen, en diar liit dat Weeter ja nuurđfuar. Üp di üđer Sir ken't uk iinfach fan't Dütsk aurnemen uuren wiis. Nü es't üp di Ailönen ja man sa, dat et uk süđern of uastern Weeter jeft. Da kumt noch


At list faan ISO 3166-2-Codes för Turkmeenistaan wiset di code för fiiw prowinsen (welaýatlar) an di hoodstääddistrikt. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Turkmeenistaan TM), di ööder as di code för at prowins. Di code as mä di Newsletter II-2 faan a 30. Jüüne 2010 (PDF) feranert wurden. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk) ISO 3166-2, Tabel faan lun-codes. ISO 3166-1, Tabel faan lun-codes, üs uun domain-nöömer.


Bondoukou as en steed uun de aafrikoons stoot at Elfenbianküst. At steed leit uun a nuurduast faan’t lun. Det hee 88.783 lidj (2014). Det as at hoodsteed faan de Zanzan Distrikt an det Gontougo Regiuun. www.citypopulation.de


Evinayong as en steed uun de aafrikoons stoot Ekwatoriaal-Guinea. At steed leit uun a maden faan't festlun faan't lun. Det hee 7997 lidj (2001). Det as at hoodsteed faan det Centro Sur Prowins. www.citypopulation.de


Ebebiyín as en steed uun de aafrikoons stoot Ekwatoriaal-Guinea. At steed leit uun a nuurduast faan't festlun faan't lun. Det hee 19.515 lidj (2001). Det as at hoodsteed faan det Kié-Ntem Prowins. www.citypopulation.de


Bata as en steed uun de aafrikoons stoot Ekwatoriaal-Guinea. At steed leit uun a nuurdwaast faan't festlun faan't lun. Det hee 132.235 lidj (2001). Det as at hoodsteed faan det Litoral Prowins. www.citypopulation.de


Mongomo as en steed uun de aafrikoons stoot Ekwatoriaal-Guinea. At steed leit uun a uast faan't festlun faan't lun. Det hee 5791 lidj (2001). Det as at hoodsteed faan det Wele-Nzas Prowins. www.citypopulation.de


Sunyani as en steed uun de aafrikoons stoot Ghaana. Det leit uun a waast faan't lun. Det as at hoodsteed faan det Brong-Ahafo Regiuun. Det hee 74.240 lidj (2010). www.citypopulation.de


Cape Coast as en steed uun de aafrikoons stoot Ghaana. Det leit uun a süüd faan't lun. Det as at hoodsteed faan det Central Regiuun. Det hee 169.894 lidj (2010). www.citypopulation.de


Koforidua as en steed uun de aafrikoons stoot Ghaana. Det leit uun a süüduast faan't lun. Det as at hoodsteed faan det Eastern Regiuun. Det hee 120.971 lidj (2010). www.citypopulation.de


Tamale as en steed uun de aafrikoons stoot Ghaana. Det leit uun a nuurduast faan't lun. Det as at hoodsteed faan det Northern Regiuun. Det hee 371.351 lidj (2010). www.citypopulation.de


Det Banteay Meanchey Prowins (üüb Khmer: ខេត្តបន្ទាយមានជ័យ Khaet Bântéay Méancheăy [kʰaet ɓɑntiəj miən cɨj]) as en prowins uun Kambodscha. At prowins leit uun a nuurdwaast faan't lun. Det hee 677.872 lidj (2008). At hoodsteed as Serei Saophoan. www.citypopulation.de


Bolgatanga as en steed uun de aafrikoons stoot Ghaana. Det leit uun a nuurduast faan't lun. Det as at hoodsteed faan det Upper East Regiuun. Det hee 65.549 lidj (2010). www.citypopulation.de


Sekondi-Takoradi as en steed uun de aafrikoons stoot Ghaana. Det leit uun a süüdwaast faan't lun, an hee en huuwen bi a Atlantik. Det as at hoodsteed faan det Western Regiuun an at traadgratst steed uun Ghaana efter Accra an Kumasi mä amanbi 335.000 minsken. Ferianagt Stooten Boston, USA (2001) Commons: Sekondi-Takoradi – Saamling faan biljen of filmer


Det Northern Regiuun as en regiuun uun de aafrikoons stoot Malaawi. At regiuun leit uun a nuurd faan't lun. Uun a nuurd leit Tansaniia, uun a uast de Malaawi Sia, uun a süüd det Central Regiuun an uun a waast Sambia. Det hee 1.708.930 lidj (2008). At hoodsteed as Mzuzu. Det Northern Regiuun hee seeks distrikten. Chitipa Karonga Likoma Mzimba Nkhata Bay Rumphi. www.citypopulation.de


Det Central Regiuun as en regiuun uun de aafrikoons stoot Malaawi. At regiuun leit uun a maden faan't lun. Uun a nuurd leit det Northern Regiuun, uun a uast de Malaawi Sia, uun a süüduast det Southern Regiuun, uun a süüdwaast Mosambik an uun a nuurdwaast Sambia. Det hee 5.510.195 lidj (2008). At hoodsteed as Lilongwe. Det Central Regiuun hee njüügen distrikten: Dedza Dowa Kasungu Lilongwe Mchinji Nkhotakota Ntcheu Ntchisi Salima www.citypopulation.de


Det Southern Regiuun as en regiuun uun de aafrikoons stoot Malaawi. At regiuun leit uun a süüd faan't lun. Uun a nuurd leit de Malaawi Sia, uun a nuurduast, uast, süüd an süüdwaast Mosambik an uun a nuurdwaast det Central Regiuun. Det hee 5.858.035 lidj (2008). At hoodsteed as Blantyre. Det Southern Regiuun hee 13 distrikten: Balaka Blantyre Chikhwawa Chiradzulu Machinga Mangochi Mulanje Mwanza Neno Nsanje Phalombe Thyolo Zomba www.citypopulation.de


Honshū as det gratst eilun faan Jaapaan. Tu a nuurd leit Hokkaidō an tu a süüd lei Kyūshū an Shikoku. At eilun hee fiiw regiuunen: Tōhoku Kantō Chūbu Kansai Chūgoku


Gao as en steed uun de aafrikoons stoot Maali. At steed leit uun a nuurduast faan’t lun. Det hee 86.353 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan det Gao Regiuun. At steed leit bi de Niiger Struum. At Greefmool faan Askia, wat a aanj faan det 15. juarhunert apbaud wurd. Det as det woorskiinelk greef faan Mohammed I. Touré (uk üüs Askia Mohammed bekäänd), diar faan 1493 tu 1528 de iarst köning faan det Songhai-Rik wiar. La Dune Rose: en grat waanerdün. Det as en auerwontringssteed för föl tsuchfögler ütj Euroopa. At Greefmool faan Askia La Dune Rose www.citypopulation.de


Kayes ([ka.jɛs]; üüb Bambara: ߞߊߦߌ Kayi) as en steed uun de aafrikoons stoot Maali. At steed leit uun a süüdwaast faan’t lun. Det hee 126.319 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan det Kayes Regiuun. www.citypopulation.de


Det Amt Lunskap Sal (sö. Amt Lönskep Söl') as en amt üüb't eilun Sal uun a kreis Nuurdfresklun. Hörnem Kaamp List Weningsteed-Breederep Amt Landschaft-Sylt Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2021 (XLS-datei) (Widjerfeerd üüb grünjlaag faan't fulkstäälang 2011) (Halep üüb sjiisk)


Kidal as en steed uun de aafrikoons stoot Maali. At steed leit uun a nuurduast faan’t lun. Det hee 25.969 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan det Kidal Regiuun. www.citypopulation.de


Koulikoro (üüb Bambara: ߞߎߟߌߞߏߙߏ Kulikɔrɔ) as en steed uun de aafrikoons stoot Maali. At steed leit uun a süüdwaast faan’t lun. Det hee 41.602 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan det Koulikoro Regiuun. At steed hee sööwen steeddialen an fjauer taarpen (Souban, Kayo, Katibougou an Thien). www.citypopulation.de


Mopti (üüb Bambara: ߡߏߕߌ Moti) as en steed uun de aafrikoons stoot Maali. At steed leit uun a maden faan’t lun. Det hee 120.786 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan det Mopti Regiuun. At steed leit bi de Niiger Struum. www.citypopulation.de


Ségou (üüb Bambara: ߛߋߓߎ Segu) as en steed uun de aafrikoons stoot Maali. At steed leit uun a süüdwaast faan’t lun. Det hee 133.501 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan det Ségou Regiuun. At steed leit bi de Niiger Struum. www.citypopulation.de


Sikasso ([si.ka.sɔ]; üüb Bambara: ߛߌߞߊߛߏ Sikaso) as en steed uun de aafrikoons stoot Maali. At steed leit uun a süüdwaast faan’t lun. Det hee 226.618 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan det Sikasso Regiuun. www.citypopulation.de


Timbuktu (üüb Bambara: ߕߎߡߎߕߎ Tumutu; üüb Fraansöösk: Tombouctou) as en steed uun de aafrikoons stoot Maali. At steed leit uun a nuurd faan’t lun. Det hee 54.629 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan det Timbuktu Regiuun. www.citypopulation.de


Gansu (üüb Schiineesk: 甘肃/甘肅 Gānsù Shěng) as en prowins uun det Folksrepubliik faan Schiina. At prowins leit uun a nuurdwaast faan't lun. Uun a nuurd leit at Mongolei an Baner Mongolei, uun a uast Ningxia an Shaanxi, uun a süüd leit Sichuan, uun a süüdwaast Qinghai an uun a nuurdwaast Xinjiang. Det hee 25.575.263 lidj (2010). At hoodsteed faan't prowins as Lanzhou. De Güül Struum leept troch't prowins. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: China: Administrative Division, citypopulation.de China: Gansu, citypopulation.de


Racibórz ([raˈt͡ɕibuʂ]; aw Tjüsch: Ratibor, aw Tschechisch: Ratiboř, aw Schleesisch: Racibōrz) as en stää önj Poolen. E stää läit önj sööden foont lönj, önj e prowins Schleesien. Dåt heet 54.259 inboogere (2020). Tschechien Opava önj Tschechien sunt 1991. Sjiisklun Roth önj Bayern sunt 1992. Ruslun Kaliningrad önj Ruslönj sunt 2002. Ukraine Tysmenytsja önj Ukraine sunt 2004. Sjiisklun Leverkusen önj Nordrhin-Weestfåålen sunt 2002. Poolen Kędzierzyn-Koźle önj Poolen sunt 2005. Ratschibusch. Poland: Major Cities, citypopulation.de Commons: Racibórz – Saamlang faan bilen of filmer


Guangdong (üüb Schiineesk: 广东/廣東省 (Mandarin) Guǎngdōng Shěng, (Kantoneesk) Gwong2dung1 Saang2) as en prowins uun det Folksrepubliik faan Schiina. At prowins leit uun a süüduast faan't lun. Det hee 104.320.459 lidj (2010). At hoodsteed faan't prowins as Guangzhou. Guangdong leit bi a eeg faan det Süüdschineesk Sia. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: China: Provinces and Major Cities, citypopulation.de China: Guangdong, citypopulation.de


Guizhou (üüb Schiineesk: 贵州/貴州省 Guìzhōu Shěng) as en prowins uun det Folksrepubliik faan Schiina. At prowins leit uun a süüdwaast faan't lun. Uun a nuurd leit Sichuan, uun a uast Hunan, uun a süüd Guangxi an uun a waast Yunnan. Det hee 34.748.556 lidj (2010). At hoodsteed faan't prowins as Guiyang. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: China: Provinces and Major Cities, citypopulation.de China: Guizhou, citypopulation.de


Hainan (üüb Schiineesk: 海南省 Hǎinán Shěng (prowins) an 海南岛 Hǎinán Dǎo (eilun)) as en eilun uun't Süüdschineesk Sia an en prowins uun det Folksrepubliik faan Schiina. At prowins leit uun a süüduast faan't lun. Det hee 8.671.485 lidj (2010). At hoodsteed as Haikou. Det Qiongzhou Struat skääsd at eilun faan't feestlun. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: China: Provinces and Major Cities, citypopulation.de China: Hainan, citypopulation.de


Digitaal spriakduas as en ütjdruk uun't spriakwedenskap. Hi as 2013 brükt wurden faan András Kornai an hi wal sai, dat en spriak, diar am't auerlewin strat, noch föl muar komer hää, wan hat uun't digitaal welt ei föörkomt. Faan jo amanbi 7.000 spriaken üüb a welt wurd sowat 2.500 üs uun gefoor uunsen. An diar san wel bluas 5% (~350 spriaken), diar di straal iinuun't digitaal welt skaafe an auerlewe. En spriak täält üs ütjstürwen, wan di leetst spreeger stürwen as. Man at jaft trii uuntiaken, dat en spriak bal ütjstareft: 1. Det spriak ferlääst hör funksion, an en ööder spriak auernamt det funksion, tun bispal uun't wiartskapsleewent. 2. Det spriak ferlääst uunsen, det markt am miast diarbi, hü jong lidj mäenööder snaake. 3. Det spriak ferlääst kompetens. Det ment, fölen ferstun det spriak noch, man snaake det ei muar so gud of knaap noch. Uun't digitaal tidjääler woort ei muar so föl uun a kuuplooden äärent, man muar auer't näät, an det spriak uun't näät as miast ei det faan en letj spriak (funksion). An wan't ei uun't näät as, do woort det ei muar woornimen (uunsen). An sodenang as't bal ünmögelk, mä frinjer uun en letj spriak tu


Haagwirmer (Acanthocephala; faan greks ἄκανθος akanthos = „suurn“ an κεφαλή kephale = „hood“) san parasiiten uun a siarem. Diar jaft at wel son 1100 slacher faan. Det as ei gans seeker, wäär haagwirmer en aanjen stam san of ferlicht en onerstam faan a weldiarten (Rotifera). Jo slacher wurd uun sjauer klasen iindiald: Archiacanthocephala Kategoriin: Apororhynchida – Gigantorhynchida – Moniliformida – Oligacanthorhynchida Eoacanthocephala Kategoriin: Gyracanthocephala – Neoechinorhynchida Palaeacanthocephala Kategoriin: Echinorhynchida – Heteramorphida – Polymorphida Polyacanthocephala Kategorii: Polyacanthorhynchida Commonskategorii: Haagwirmer – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Haagwirmer


Twiisidjeten san diarten, diar tau muar of maner likedenang heleften haa. Di latiinsk nööm komt faan bis = tau an latus = sidj. Commonskategorii: Twiisidjeten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Twiisidjeten


Iarempuater (Brachiopoda) san en stam faan diarten, diar uun't weeder lewe. Jo like a twiiskaalagen (Bivalvia), haa oober nian rochter an lachter skaal, man diarför en oner- an en boowerskaal. An üüb eder sidj faan a müs haa's iarmer. Auer 30.000 slacher san al loong ütjstürwen, diar san ferstianeten faan fünjen wurden. Daalang lewe wel noch son 375 slacher uun 83 sköölen. Craniiformea Order: Craniida Linguliformea Order: Linguilida Rhynchonelliformea Ordern: Rhynchonellida – Terebratulida – Thecideida Commonskategorii: Iarempuater – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Iarempuater


Mööskdiarten (Ectoprocta, Bryozoa of Polyzoa) san en stam faan diarten, diar uun't weeder lewe. Jo san böös letj, grater koloniin koon am oober sä üüb song. Eurystomella bilabiata Reteporella grimaldii Cristatella mucedo Gymnolaemata Order: Cheilostomata Order: Ctenostomata Phylactolaemata Order: Plumatellida Stenolaemata Order: Cyclostomatida Commonskategorii: Mööskdiarten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Mööskdiarten


Kraansdiarten as en stam faan diarten, diar iarst 1995 faan Reinhardt Kristensen an Peter Funch nei iinfeerd wurden as.. Diar käänt am daalang bluas tau slacher faan, diar üüb homern lewe an 350 µm grat san. Domeen: Eukaryota Hoodkategorii: Animalia Stam: Cycliophora Klas: Eucycliophora Kategorii: Symbiida Famile: Symbiidae Skööl: Symbion Slach: S. americanus Slach: S. pandora Wikispecies hää en artiikel tu: Kraansdiarten P. Funch, R. M. Kristensen: Cycliophora is a new phylum with affinities to Entoprocta and Ectoprocta. Nature 378, 1995: Sidjen 711-714 M. Obst, P. Funch, R.M. Kristensen: A new species of Cycliophora from the mouthparts of the American lobster Homarus americanus (Nephropidae, Decapoda). Organisms, Diversity & Evolution, 6 (2), 2006


Det Mai-Ndombe Prowins (üüb Fraansöösk: La Province de Mai-Ndombe, üüb Kongo: Kizunga Mayi-Ndombe) as en prowins uun de aafrikoons stoot det Demokraatisk Republiik Kongo. Det hee 1.768.327 lidj (2006). At hoodsteed as Inongo. At prowins wurd 2015 grünjlaanjen. Iar wiar det dial faan det Bandundu Prowins.


Det Nord-Ubangi Prowins as en prowins uun de aafrikoons stoot det Demokraatisk Republiik Kongo. Det hee 1.037.000 lidj (2006). At hoodsteed as Gbadolite.


Det Sankuru Prowins (üüb Fraansöösk: La Province du Sankuru, üüb Kongo: Kizunga Sankuru) as en prowins uun de aafrikoons stoot det Demokraatisk Republiik Kongo. Det hee 1.007.000 lidj (2006). At hoodsteed as Lusambo.


Det Amt Eidersteed as en amt uun a kreis Nuurdfresklun uun Schleswig-Holstian. At ferwaltang sat uun Garding. Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2021 (XLS-datei) (Widjerfeerd üüb grünjlaag faan't fulkstäälang 2011) (Halep üüb sjiisk)


Det Sankuru Prowins as en prowins uun de aafrikoons stoot det Demokraatisk Republiik Kongo. Det hee 5.772.000 lidj (2006). At hoodsteed as Bukavu.


Det Sud-Ubangi Prowins as en prowins uun de aafrikoons stoot det Demokraatisk Republiik Kongo. Det hee 2.744.345 lidj (2006). At hoodsteed as Zongo.


Det Tshopo Prowins (üüb Fraansöösk: La Province de la Tshopo, üüb Kongo: Kizunga Tshopo) as en prowins uun de aafrikoons stoot det Demokraatisk Republiik Kongo. Det hee 2.614.630 lidj (2006). At hoodsteed as Kisangani.


Det Tshuapa Prowins (üüb Fraansöösk: La Province de la Tshuapa, üüb Kongo: Kizunga Tshuapa) as en prowins uun de aafrikoons stoot det Demokraatisk Republiik Kongo. Det hee 1.316.855 lidj (2006). At hoodsteed as Boende.


Piilwirmer (Chaetognatha) san en stam faan diarten, diar fööraal üs plankton uun warem regiuunen lewe. Jo wurd tesken 3 mm an 12 cm grat. Diar san wel son 100 slacher uun 15 sköölen. Klas: Archisagittoidea Order: - Famile: Amiskwiidae Klas: Sagittoidea Order: Aphragmophora Order: Biphragmosagittiformes Order: Phragmophora Commonskategorii: Piilwirmer – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Piilwirmer


Rabglaagen (Ctenophora) san en stam faan diarten, diar uun't weeder lewe. Jo like glaagen, san diar oober ei altu nai mä. At jaft wel son 100 slacher, diar di gratst dial faan't plankton üüb a eerd ütjmaage. Klas: Tentaculata Order: Cambojiida Order: Cestida Order: Cydippida Order: Cryptolobiferida Order: Ganeshida Order: Lobata Order: Platyctenida Order: Thalassocalycida Klas: Nuda Order: Beroida Commonskategorii: Rabglaagen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Rabglaagen


Buteldiarten (Gastrotricha) san en stam faan diarten, diar uun't weeder lewe. Jo san 0,06 bis 1,5 mm grat. Order: Chaetonotida Famile: Chaetonotidae Famile: Muselliferidae Famile: Neodasyidae Famile: Xenotrichulidae Order: Macrodasyida Famile: Cephalodasyidae Famile: Dactylopodolidae Famile: Lepidodasyidae Famile: Macrodasyidae Famile: Planodasyidae Famile: Thaumastodermatidae Famile: Turbanellidae Famile: Xenodasyidae Commonskategorii: Buteldiarten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Buteldiarten


Tjaapmüswirmer (Gnathostomulida) san en stam faan diarten, diar uun't weeder lewe. Jo san ian bit sjauer milimeeter lung. Diar jaft at 91 slacher faan. Order: Bursovaginoidea Famile: Agnathiellidae Famile: Austrognathiidae Famile: Clausognathiidae Famile: Gnathostomariidae Famile: Gnathostomulidae Famile: Mesognathariidae Famile: Onychognathiidae Famile: Paucidentulidae Famile: Problognathiidae Famile: Rastrognathiidae Order: Filospermoidea Famile: Haplognathiidae Famile: Pterognathiidae Commonskategorii: Tjaapmüswirmer – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Tjaapmüswirmer


Uurmüsdiarten (Protostomia) san en stamskööl faan diarten. A miast diarten hiar diar mä tu. Det ööder skööl san a Neimüsdiarten (Deuterostomia). Ecdysozoa Nematoida Nematoda Nematomorpha Scalidophora Kinorhyncha - Vinctiplicata - Priapulida Loricifera Panarthropoda Tardigrada Onychophora Lobopodia † Arthropoda Lophotrochozoa Mollusca Annelida Bryozoa Brachiopoda Nemertea Platyzoa Plathelminthes Acanthocephala Cycliophora Gastrotricha Gnathostomulida Kamptozoa Micrognathozoa Rotifera Commonskategorii: Uurmüsdiarten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Uurmüsdiarten


Neimüsdiarten (Deuterostomia) san en auerstam faan diarten, diar hiart uk a minsk tu. Det ööder skööl san a uurmüsdiarten (Protostomia). Chordata (Ragstringdiarten) Xenacoelomorpha Ambulacraria: Echinodermata (Puurthidjeten) Hemichordata Commonskategorii: Neimüsdiarten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Neimüsdiarten


Hemichordata san en stam faan diarten, huar man gud 100 slacher tu hiar. Tuup mä a puurthidjeten het det skööl Ambulacraria. Enteropneusta Harrimaniidae - Ptychoderidae - Spengelidae - Torquaratoridae Pterobranchia Cephalodiscida Atubaridae - Cephalodiscidae Rhabdopleurida Rhabdopleuridae Commonskategorii: Hemichordata – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Hemichordata


Nis Albrecht Johannsen di jungere (* 11. Marts 1888 önj Deesbel; † di 15. August 1967 uk önj Deesbel) wus schöljmäister än tuleest schöljrädj. As schriwster heet hi ham forålem döör sin dächtesoomlinge en noome mååged. 1928 köm "Üt min Schatull" herüt. As et ütferkååft wus, fülid 1956 "Beerid". Hi nüm da dachte foon "Üt min Schatull" ma ap än fäiged deer maning naie dachte haanetu. Hi heet maning frasche dachte mååged sunt 1928, sü uk üüs frasch hümne: Wikisource: Gölj - rüüdj - ween En Video me Skeltern fan dit Jaaresraakin 2013 fan di Nuurđfriisk Foriining. Dit Leedji uur fan di Meföligers süngen. (1:15 min). Help: Video giar ek? Wikisource: Bai e swuunewäil Wikisource: Man hilebuum Wikisource: Släip, doote! Wikisource: Åål bait spanfiilj Wikisource: As ik nuch kining wus Wikisource: Bjarneriime Wikisource: Nai-iirseene Nis Albrecht Johannsen (di ålere) Gölj Rüüdj Ween (Nordfriisk Instituut; PDF)


Det Sarkspal Garding as en gemeen uun a kreis Nuurdfresklun uun Schleswig-Holstian. Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2021 (XLS-datei) (Widjerfeerd üüb grünjlaag faan't fulkstäälang 2011) (Halep üüb sjiisk) Commonskategorii: Sarkspal Garding – Saamlang faan bilen of filmer Garding (stääd)


Entoprocta (of uk Kamptozoa) san en stam faan diarten mä sowat 250 slacher. Jo lewe uun't weeder an san tesken 0,5 an 5 milimeeter lung. Jo like a mööskdiarten (Ectoprocta of Bryozoa), haa hör ütjgung oober banen (greks entos = „banen“ + proktos = „Anus“). Order: Loxosomatida Famile: Loxokalypodidae Famile: Loxosomatidae Order: Pedicellinida Famile: Pedicellinidae Order: Urnatellida Famile: Barentsiidae Commonskategorii: Entoprocta – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Entoprocta


Det Tillabéri Regiuun (üüb Fraansöösk: La Région de Tillabéri) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Niiger. At regiuun leit uun a süüdwaast faan’t lun. Det hee 2.722.482 lidj (2012). At hoodsteed as Tillabéri. Det Tillabéri Regiuun hee 13 departmenten: Abala Filingué Ayérou Balleyara Banibangou Bankilaré Gothèye Kollo Ouallam Say Téra Tillabéri Torodi www.citypopulation.de


Det Zinder Regiuun (üüb Fraansöösk: La Région de Zinder) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Niiger. At regiuun leit uun a süüduast faan’t lun. Det hee 3.539.764 lidj (2012). At hoodsteed as Zinder. Det Zinder Regiuun hee fiiw departmenten: Gouré Magaria Matamèye Mirriah Tanout www.citypopulation.de


Louga as en steed uun a nuurdwaast faan de aafrikoons stoot Seenegal. Det hee 104.349 lidj (2013). Det as at hoodsteed faan det Louga Regiuun. www.citypopulation.de


Matam as en steed uun a nuurduast faan de aafrikoons stoot Seenegal. Det hee 17.218 lidj (2013). Det as at hoodsteed faan det Matam Regiuun. www.citypopulation.de


Saint-Louis as en steed uun a nuurdwaast faan de aafrikoons stoot Seenegal. Det hee 209.752 lidj (2013). Det as at hoodsteed faan det Saint-Louis Regiuun. At steed wiar faan 1895 tu 1902 at hoodsteed faan Fraansöösk Waastaafrika. www.citypopulation.de


Sédhiou as en steed uun a süüdwaast faan de aafrikoons stoot Seenegal. Det hee 24.213 lidj (2013). Det as at hoodsteed faan det Sédhiou Regiuun. www.citypopulation.de


Tambacounda as en steed uun a süüdwaast faan de aafrikoons stoot Seenegal. Det hee 107.293 lidj (2013). Det as at hoodsteed faan det Tambacounda Regiuun. www.citypopulation.de


Thiès as en steed uun a waast faan de aafrikoons stoot Seenegal. Det hee 317.763 lidj (2013). Det as at hoodsteed faan det Thiès Regiuun. www.citypopulation.de


Ziguinchor as en steed uun a süüdwaast faan de aafrikoons stoot Seenegal. Det hee 205.294 lidj (2013). Det as at hoodsteed faan det Ziguinchor Regiuun. www.citypopulation.de


Bulawayo as det naistgratst steed uun de aafrikoons stoot Simbabwe. At steed leit uun a süüdwaast faan’t lun. Det hee 653.337 lidj (2012). Det as at hoodsteed faan det Bulawayo Prowins. At steed leit bi de Matsheumhlope Struum. At steed wurd 1893 faan Cecil John Rhodes nei grünjlaanjen. Iar wiar en kraal, wat Gubulawayo het. www.citypopulation.de


Mutare (föör 1982 Umtali) as en steed uun de aafrikoons stoot Simbabwe. At steed leit uun a uast faan’t lun. Det hee 186.208 lidj (2012). Det as at hoodsteed faan det Manicaland Prowins. At steed leit uun‘t huuchlun uun a uast faan Simbabwe, amanbi 256 km uun a süüduast faan Harare. At steed tu Mosambik as bluat 8 km fiar hen. www.citypopulation.de


Bindura as en steed uun de aafrikoons stoot Simbabwe. At steed leit uun a nuurduast faan’t lun. Det hee 42.861 lidj (2012). Det as at hoodsteed faan det Mashonaland Central Prowins. www.citypopulation.de


Marondera as en steed uun de aafrikoons stoot Simbabwe. At steed leit uun a nuurduast faan’t lun. Det hee 61.998 lidj (2012). Det as at hoodsteed faan det Mashonaland East Prowins. www.citypopulation.de


Chinhoyi as en steed uun de aafrikoons stoot Simbabwe. At steed leit uun a nuurdwaast faan’t lun. Det hee 68.273 lidj (2012). Det as at hoodsteed faan det Mashonaland West Prowins. www.citypopulation.de


Masvingo as en steed uun de aafrikoons stoot Simbabwe. At steed leit uun a süüduast faan’t lun. Det hee 87.886 lidj (2012). Det as at hoodsteed faan det Masvingo Prowins. www.citypopulation.de


Stikelwirmer (Kinorhyncha) san en stam faan diarten. Jo san nai mä Priapswirmer (Priapulida) an Loricifera. Order: Cyclorhagida Onerorder: Cyclorhagae Onerorder: Conchorhagae Onerorder: Cryptorhagae Onerorder: Protorhagae Order: Homalorhagida Onerorder: Homalorhagae Commonskategorii: Stikelwirmer – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Stikelwirmer


Det Amt Pelwerem as en amt uun a kreis Nuurdfresklun uun Schleswig-Holstian. A ferwaltang sat uun Hüsem. A Grööd mä Haabel A Huug mä Nuurderuug A Nääs mä Ualun Pelwerem mä Söderuug an Süüdfaal Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2021 (XLS-datei) (Widjerfeerd üüb grünjlaag faan't fulkstäälang 2011) (Halep üüb sjiisk)


Korsetdiarten (Loricifera) san en stam faan diarten. Di nööm komt faan't latiinsk uf: lorica („panser, korset“) an ferre („dreeg“). Jo san nai mä Stikelwirmer (Kinorhyncha) an Priapswirmer (Priapulida). Order: Nanaloricida Famile: Nanaloricidae Famile: Pliciloricidae Famile: Urnaloricidae Commonskategorii: Korsetdiarten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Korsetdiarten


Micrognathozoa as en stam faan diarten, huar man ään slach tu hiart: Limnognathia maerski. Di stam as iarst uun't juar 2000 iinracht wurden. Stam: Micrognathozoa Order: Limnognathiida Famile: Limnognathiidae Skööl: Limnognathia Slach: Limnognathia maerski Wikispecies hää en artiikel tu: Micrognathozoa


Hiarwirmer (Nematomorpha) san en stam faan diarten, an jo san nai mä triadwirmer (Nematoda). At jaft wel son 320 slacher an a miasten lewe uun swetweeder. Enkelten kön böös lung wurd, bit tau meeter, man ei briader üs trii milimeeter. Jo lewe üs parasiiten. Commonskategorii: Hiarwirmer – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Hiarwirmer


Tuumwirmer (Nemertea) san en stam faan diarten, huar't 1200 slacher faan jaft. Hör furem liket en skuchtuum. Klas: Anopla Order: Heteronemertea Order: Palaeonemertea Klas: Enopla Order: Hoplonemertea Commonskategorii: Tuumwirmer – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Tuumwirmer


Di Tümlauer Kuuch (däänsk: Tømlaus Kog) as en gemeen uun a kreis Nuurdfresklun. Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2021 (XLS-datei) (Widjerfeerd üüb grünjlaag faan't fulkstäälang 2011) (Halep üüb sjiisk) Tümlauer Kuuch Tuuristik Tümlauer Kuuch uun't Nordfriesland Lexikon faan't NFI


Lupane as en steed uun de aafrikoons stoot Simbabwe. At steed leit uun a waast faan’t lun. Det hee 2211 lidj (2012). Det as at hoodsteed faan det Matabeleland North Prowins. www.citypopulation.de


Gwanda as en steed uun de aafrikoons stoot Simbabwe. At steed leit uun a süüdwaast faan’t lun. Det hee 19.895 lidj (2012). Det as at hoodsteed faan det Matabeleland South Prowins. www.citypopulation.de


Gweru as en steed uun de aafrikoons stoot Simbabwe. At steed leit uun a maden faan’t lun. Det hee 154.825 lidj (2012). Det as at hoodsteed faan det Midlands Prowins. www.citypopulation.de


Wjetnam, amtelk det Sosialistisk Republiik Wjetnam (üüb Wjetnameesk: Việt Nam ( harke tu?/i) of Cộng hòa xã hội chủ nghĩa Việt Nam ( harke tu?/i)) as en lun uun a süüduast faan Aasien. Uun a nuurd leit Schiina, uun a uast det Süüdschineesk Sia, uun a süüdwaast lei a Golf faan Thailun an Kambodscha an uun a nuurdwaast leit Laos. At lun hee 96.208.984 lidj (2019). At hoodsteed faan't lun as Hanoi. Wjetnam leit twesken 23° 22' an 08° 25' (faan nuurd tu süüd) 102° 08' an 109° 30' (faan waast tu uast). At lun dialt grensen mä trii lunen: det lingst grens wurt mä Laos (2130 km) an det kurtst mä Kambodscha (1228 km) diald. Det dialt uk en 1281 km lung grens mä Schiina. A eeg faan't lun as (saner eilunen) 3444 km lung. At lun hee uk föl eilunen; det gratst diarfaan as Phú Quốc (589,27 km²), wat föör a süüdeeg faan Kambodscha leit. Dön tjiin gratst steeden uun't lun san: At lun hee fiiw munisipaliteeten (Hanoi, Ho Chi Minh Steed, Cần Thơ, Đà Nẵng an Hải Phòng) an aacht-en-föftig prowinsen. Faan 1802 wurd at lun faan a keiser faan det Nguyễn-Dünastii regiaret. Frankrik besaat dön trii


Sametwirmer (Onychophora) san en stam faan diarten. Jo like wirmer mä bian, an kem fööraal üüb a süüdelk eerdheleft föör. Sametwirmer san nai mä laspuateten (Arthropoda) an beerdiarten (Tardigrada). Order: Euonychophora Famile: Peripatidae Famile: Peripatopsidae Commonskategorii: Sametwirmer – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Sametwirmer


Orthonectida (greks: likütj swäämern) san en letjen stam faan diarten, huar man 25 slacher tu hiar. Famile: Pelmatosphaeridae Skööl: Pelmatosphaera Famile: Rhopaluridae Skööl: Ciliocincta Skööl: Intoshia Skööl: Prothelminthus Skööl: Rhopalura Skööl: Stoecharthrum Commonskategorii: Orthonectida – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Orthonectida


Kabwe as en steed uun de aafrikoons stoot Sambia. Det leit uun a maden faan’t lun. Det hee 202.360 lidj (2010). Det as at hoodsteed faan det Central Prowins. www.citypopulation.de


Det gemeen Grathüsemkuuch leit uun a kreis Nuurdfresklun uun Schleswig-Holstian. Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2021 (XLS-datei) (Widjerfeerd üüb grünjlaag faan't fulkstäälang 2011) (Halep üüb sjiisk) Grathüsemkuuch uun't Nordfriesland Lexikon faan't NFI


Ndola as en steed uun de aafrikoons stoot Sambia. Det leit uun a nuurd faan’t lun. Det hee 451.246 lidj (2010). Det as at hoodsteed faan det Copperbelt Prowins. www.citypopulation.de


Chipata as en steed uun de aafrikoons stoot Sambia. Det leit uun a süüduast faan’t lun. Det hee 116.627 lidj (2010). Det as at hoodsteed faan det Eastern Prowins. www.citypopulation.de


Mansa as en steed uun de aafrikoons stoot Sambia. Det leit uun a nuurd faan’t lun. Det hee 78.153 lidj (2010). Det as at hoodsteed faan det Luapula Prowins. www.citypopulation.de


Chinsali as en steed uun de aafrikoons stoot Sambia. Det leit uun a nuurduast faan’t lun. Det hee 15.198 lidj (2010). Det as at hoodsteed faan det Muchinga Prowins. www.citypopulation.de


Solwezi as en steed uun de aafrikoons stoot Sambia. Det leit uun a nuurdwaast faan’t lun. Det hee 90.856 lidj (2010). Det as at hoodsteed faan det Northwestern Prowins. www.citypopulation.de


Kasama as en steed uun de aafrikoons stoot Sambia. Det leit uun a nuurduast faan’t lun. Det hee 101.845 lidj (2010). Det as at hoodsteed faan det Northern Prowins. www.citypopulation.de


Choma as en steed uun de aafrikoons stoot Sambia. Det leit uun a süüd faan’t lun. Det hee 51.842 lidj (2010). Det as at hoodsteed faan det Southern Prowins. www.citypopulation.de


Skuiliswirmer (Phoronida) san en böös letjen stam faan diarten, huar man 15 slacher tu hiar. Hör skak liket en skuilis. Jo lewe uun warem weeder. Famile: Phoronidae Skööl: Phoronis Slach: P. architecta Slach: P. australis Slach: P. emigi Slach: P. hippocrepia Slach: P. ijimai Slach: P. muelleri Slach: P. mulleri Slach: P. ovalis Slach: P. pallida Slach: P. psammophila Slach: P. vancouverensis Skööl: Phoronopsis Slach: P. albomaculata Slach: P. californica Slach: P. harmeri Slach: P. malakhovi Commonskategorii: Skuiliswirmer – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Skuiliswirmer


Mongu as en steed uun de aafrikoons stoot Sambia. Det leit uun a süüdwaast faan’t lun. Det hee 49.818 lidj (2010). Det as at hoodsteed faan det Western Province. www.citypopulation.de


Nuurderfriedrichskuuch (däänsk: Nørre Frederikskog) as en gemeen uun a kreis Nuurdfresklun uun Schleswig-Holstian. Gemeinde Norderfriedrichskoog Nuurderfriedrichskuuch uun't Nordfriesland Lexikon faan't NFI Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2021 (XLS-datei) (Widjerfeerd üüb grünjlaag faan't fulkstäälang 2011) (Halep üüb sjiisk)


Jeollanam-do (of Süüd-Jeolla, üüb Koreaans: 전라남도) as en prowins uun a süüdwaast faan Süüdkorea. Det hee 1.799.044 lidj (2015). At hoodsteed faan't prowins as Muan. Det Süüd Jeolla Prowins hee fiiw steeden an 17 lunkreiser. Gwangyang-si (광양시, 光陽市) - 4 Mokpo-si (목포시, 木浦市) - 2 Naju-si (나주시, 羅州市) - 5 Suncheon-si (순천시, 順天市) - 3 Yeosu-si (여수시, 麗水市) - 1 Boseong-gun (보성군, 寶城郡) - 14 Damyang-gun (담양군, 潭陽郡) - 13 Gangjin-gun (강진군, 康津郡) - 17 Goheung-gun (고흥군, 高興郡) - 8 Gokseong-gun (곡성군, 谷城郡) - 21 Gurye-gun (구례군, 求禮郡) - 22 Haenam-gun (해남군, 海南郡) - 7 Hampyeong-gun (함평군, 咸平郡) - 19 Hwasun-gun (화순군, 和順郡) - 9 Jangheung-gun (장흥군, 長城郡) - 16 Jangseong-gun (장성군, 長興郡) - 15 Jindo-gun (진도군, 珍島郡) - 20 Muan-gun (무안군, 務安郡) - 6 Sinan-gun (신안군, 新安郡) - 18 Wando-gun (완도군, 莞島郡) - 12 Yeongam-gun (영암군, 靈巖郡) - 10 Yeonggwang-gun (영광군, 靈光郡) - 11 www.citypopulation.de


Gyeongsangbuk-do (of Nuurd-Gyeongsang, üüb Koreaans: 경상북도) as en prowins uun a süüduast faan Süüdkorea. Det hee 2.680.294 lidj (2015). At hoodsteed faan't prowins sant 2016 as Andong. Det Nuurd Gyeongsang Prowins hee tjiin steeden an tretanj lunkreiser. Andong-si (안동시, 安東市) - 5 Gimcheon-si (김천시, 金泉市) - 6 Gyeongju-si (경주시, 慶州市) - 4 Gyeongsan-si (경산시, 慶山市) - 3 Gumi-si (구미시, 龜尾市) - 2 Mungyeong-si (문경시, 聞慶市) - 10 Pohang-si (포항시, 浦項市) - 1 Sangju-si (상주시, 尙州市) - 8 Yeongcheon-si (영천시, 永川市) - 9 Yeongju-si (영주시, 榮州市) - 7 Bonghwa-gun (봉화군, 奉化郡) - 19 Cheongdo-gun (청도군, 淸道郡) - 15 Cheongsong-gun (청송군, 靑松郡) - 20 Chilgok-gun (칠곡군, 漆谷郡) - 11 Goryeong-gun (고령군, 高靈郡) - 18 Seongju-gun (성주군, 星州郡) - 16 Uiseong-gun (의성군, 義城郡) - 12 Uljin-gun (울진군, 蔚珍郡) - 13 Ulleung-gun (울릉군, 鬱陵郡) - 22 Yecheon-gun (예천군, 醴泉郡) - 14 Yeongdeok-gun (영덕군, 盈德郡) - 17 Yeongyang-gun (영양군, 英陽郡) - 21 www.citypopulation.de


Gyeongsangnam-do (of Süüd-Gyeongsang, üüb Koreaans: 경상남도) as en prowins uun a süüdwaast faan Süüdkorea. Det hee 3.334.524 lidj (2015). At hoodsteed faan't prowins as Changwon. Det Nuurd Gyeongsang Prowins hee aacht steeden (시 shi) an tjiin lunkreiser (군 gun). www.citypopulation.de South Korea: South Gyeongsang Province, citypopulation.de


Skiiwdiarten san en stam faan diarten, huar't man ään slach faan jaft. Stam: Skiiwdiarten (Placozoa) Order: Trichoplacida Famile: Trichoplacidae Skööl: Trichoplax Slach: Trichoplax adhaerens Commonskategorii: Skiiwdiarten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Skiiwdiarten


A skrookluasen (Cephalochordata) san en onerstam faan a ragstringdiarten (Chordata). Diar jaft at daalang man muar trii sköölen fasker faan. Onerstam: Skrookluasen (Cephalochordata) Klas: Leptocardia Famile: Asymmetronidae Skööl: Asymmetron Skööl: Epigonichthys Famile: Branchiostomidae Skööl: Branchiostoma Commonskategorii: Skrookluasen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Skrookluasen


Manteldiarten (Tunicata of uk Urochordata) san en onerstam faan a ragstringdiarten (Chordata) an lewe uun't weeder. Klas: Ascidiacea Order: Aplousobranchia Order: Phlebobranchia Order: Stolidobranchia Klas: Larvacea Order: - Famile: Appendiculariidae Famile: Bathochordaeidae Famile: Fritillariidae Famile: Kowalevskiidae Famile: Oikopleuridae Klas: Thaliacea Order: Doliolida Order: Pyrosomida Order: Salpida Commonskategorii: Manteldiarten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Manteldiarten


Gangwon-do (üüb Koreaans: 강원도) as en prowins uun a nuurduast faan Süüdkorea. Det hee 1.518.040 lidj (2015). At hoodsteed faan't prowins as Chuncheon. Uun a uast faan't prowins lei dön Taebaek Berger (üüb Koreaans: 태백산맥 / 太白山脈 Taebaek Sanmaek). At regiuun uun a uast faan a berger as Yeongdong (영동 / 嶺東) an a regiuun uun a waast as Yeongseo (영서 / 嶺西). Det Gangwon Prowins hee sööwen steeden (üüb Koreaans: 시 shi) an elwen lunkreiser (üüb Koreaans: 군 gun). Chuncheon-si (춘천시, 春川市) - 2 Donghae-si (동해시, 東海市) - 4 Gangneung-si (강릉시, 江陵市) - 3 Samcheok-si (삼척시, 三陟市) - 6 Sokcho-si (속초시, 束草市) - 5 Taebaek-si (태백시, 太白市) - 7 Wonju-si (원주시, 原州市) - 1 Cheorwon-gun (철원군, 鐵原郡) - 9 Goseong-gun (고성군, 高城郡) - 15 Hoengseong-gun (횡성군, 橫城郡) - 10 Hongcheon-gun (홍천군, 洪川郡) - 8 Hwacheon-gun (화천군, 華川郡) - 17 Inje-gun (인제군, 麟蹄郡) - 14 Jeongseon-gun (정선군, 旌善郡) - 12 Pyeongchang-gun (평창군, 平昌郡) - 11 Yanggu-gun (양구군, 楊口郡) - 18 Yangyang-gun (양양군, 襄陽郡) - 16 Yeongwol-gun (영월군, 寧越郡) - 13 Det Gangwon Prowins wurd 1395 grünjlaanjen. Efter de Naist Wäältkrich wurd at prowins diald: at nuurddial, wat uun Nuurdkorea leit, as Kangwŏn Prowins. www.citypopulation.de


Gyeongi-do (üüb Koreaans: 경기도) as en prowins uun a nuurdwaast faan Süüdkorea. Det hee 12.479.061 (2015). At hoodsteed faan't prowins as Suwon. Det Gyeonggi Prowins hee 28 steeden (üüb Koreaans: 시 shi) an trii lunkreiser (üüb Koreaans: 군 gun). Gapyeong-gun (가평군, 加平郡) - 30 Yangpyeong-gun (양평군, 揚平郡) - 29 Yeoncheon-gun (연천군, 漣川郡) - 31 At prowins wurd 1018 grünjlaanjen. www.citypopulation.de


Choanoflagellata (of uk Choanomonada) san en klas faan diarten mä man ian sel. Order: Choanoflagellida (=Craspedida?) Famile: Codonosigidae Famile: Salpingoecidae Order: Acanthoecida Famile: Acanthoecidae Commonskategorii: Choanoflagellatea – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Choanoflagellata


Chungcheongbuk-do (of Nuurd-Chungcheong Prowins, üüb Koreaans: 충청북도) as en prowins uun a maden faan Süüdkorea. Det hee 1.589.347 lidj (2015). At hoodsteed faan't prowins as Cheongju. Chungcheongbuk-do hee trii steeden (üüb Koreaans: 시 shi) an njüügen lunkreiser (üüb Koreaans: 군 gun). www.citypopulation.de


Priapswirmer (Priapulida) san en stam faan diarten, huar't man 19 slacher faan jaft. Order: Halicryptomorpha Famile: Halicryptidae Order: Meiopriapulomorpha Famile: Meiopriapulidae Order: Priapulomorpha Famile: Priapulidae Famile: Tubiluchidae Order: Seticoronaria Famile: Chaetostephanidae Commonskategorii: Priapswirmer – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Priapswirmer


Rhombozoa (of uk Dicyemida) san en letjen stam faan diarten. Stam: Rhombozoa / Dicyemida Klas: Rhombozoa Order: Dicyemida Famile: Dicyemidae Famile: Kantharellidae Order: Heterocyemida Famile: Conocyemidae Commonskategorii: Rhombozoa – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Dicyemida


Weldiarten (Rotifera of iar uk: Rotatoria) san en stam faan diarten mä amanbi 2000 slacher. Klas: Eurotatoria Onerklas: Bdelloidea Order: Bdelloida Famile: Adinetidae Famile: Habrotrochidae Famile: Philodinavidae Famile: Philodinidae Onerklas: Monogononta Order: Collothecaceae Famile: Atrochidae Famile: Collothecidae Order: Flosculariaceae Famile: Conochilidae Famile: Filiniidae Famile: Flosculariidae Famile: Hexarthridae Famile: Testudinellidae Famile: Trochosphaeridae Order: Ploima Famile: Asciaporrectidae Famile: Asplanchnidae Famile: Birgeidae Famile: Brachionidae Famile: Clariaidae Famile: Conochilidae Famile: Cotylegaleatidae Famile: Dicranophoridae Famile: Epiphanidae Famile: Euchlanidae Famile: Gastropodidae Famile: Ituridae Famile: Lecanidae Famile: Lepadellidae Famile: Lindiidae Famile: Microcodidae Famile: Mytilinidae Famile: Notommatidae Famile: Proalidae Famile: Scaridiidae Famile: Synchaetidae Famile: Tetrasiphonidae Famile: Trichocercidae Famile: Trichotriidae Famile: Trochosphaeridae Klas: Pararotatoria Onerklas: Seisonacea Order: - Famile: Seisonidae Commonskategorii: Weldiarten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Weldiarten


Sprütjwirmer (Sipuncula) san en stam faan diarten mä 320 slacher. Jo san tesken ään an föftag sentimeeter lung. Klas: Phascolosomatidea Order: Aspidosiphoniformes Famile: Aspidosiphonidae Order: Phascolosomatiformes Famile: Phascolosomatidae Klas: Sipunculidea Order: Sipunculiformes Famile: Sipunculidae Order: Golfingiiformes Famile: Golfingiidae Famile: Phascolionidae Famile: Themistidae Commonskategorii: Sprütjwirmer – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Sprütjwirmer


Beerdiarten (Tardigrada) san en stam faan diarten. Jo wurd man knaap ään milimeeter lung an lewe uun't weeder of uun ööder wiat regiuunen. Klas: Eutardigrada Order: Apochela Order: Parachela Klas: Heterotardigrada Order: Arthrotardigrada Order: Echiniscoidea Klas: Mesotardigrada Order: Thermozodia Commonskategorii: Beerdiarten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Beerdiarten


Nis Albrecht Johannsen di ålere (* 11.03.1855 önj Klookris; † 07.02.1935 önj Flansborj), wus di hiimstounsdachter foon e Moore. Tuläid önj en latj tåågehüs önj Klookris di 11.03.1855, wüks hi ap uner luuder frasche manschne. San taatje wus schrüüdjer, ouers hi uuged di samer uk ma la än glou. Di latje Nis muurst ål as junge foon nüügen iir üt tu jördern önj e Koornkuuch. Hü dåt laawen ham deer for da jungens oufspaaled, heet hi üs awäädrie smuk ferteeld önj "Üt min jördertid". Ma tratain (13) iir wörd Nis ploufjunge bai en böre än fertiind ham 12 doolere önj e hiile samer. Da broocht hi ma tuhüs tu sin mam. Hu samere wus hi nuch bai e böre, ouers ma seekstain (16) fångd hi önj än liird tu schöljmäister. Jarst wus hi en iir önj Troolebel, weer't ham ai bäisti gefeel. Dåt, wat ham deer bin wörd, wus uk mån wat gråmlik: 24 doolere lüünj fort hiilj iir än e koost än et släipen bål heer bål deer bai da ålerne foon da bjarne. As hi dåt iir luklik am häi, köm'r haane tu di düchtie liirer Ernst Kaper önj Lonham (En åte tu di börgermäister foon København, Dr.


Xenacoelomorpha san en stam faan diarten, di iarst 2009 beskrewen wurden as. Di stam faadet tau onerstamer tuup, diar tuföören aanj stamer wiar: Acoelomorpha mä amanbi 370 slacher an Xenoturbellida mä sääks slacher. Onerstam: Acoelomorpha Klas: Acoela Familin: Actinoposthiidae - Anaperidae - Antigonariidae - Antroposthiidae - Childiidae - Convolutidae - Dakuidae - Diopisthoporidae - Hallangiidae - Haploposthiidae - Hofsteniidae - Isodiametridae - Mecynostomidae - Nadinidae - Otocelididae - Paratomellidae - Polycanthiidae - Proporidae - Sagittiferidae - Solenofilomorphidae - Taurididae Klas: Nemertodermatida Famile: Ascopariidae Famile: Nemertodermatidae Onerstam: Xenoturbellida Klas: - Famile: Xenoturbellidae Commonskategorii: Xenacoelomorpha – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Xenacoelomorpha


Chungcheongnam-do (of Süüd-Chungcheong Prowins, üüb Koreaans: 충청남도) as en prowins uun a süüdwaast faan Süüdkorea. Det hee 2.107.802 lidj (2015). At hoodsteed faan't prowins as sant 2012 Hongseong. Chungcheongnam-do hee aacht steeden (üüb Koreaans: 시 shi) an njüügen lunkreiser (üüb Koreaans: 군 gun). Asan-si (아산시, 牙山市) - 2 Boryeong-si (보령시, 保寧市) - 7 Cheonan-si (천안시, 天安市) - 1 Gongju-si (공주시, 公州市) - 5 Nonsan-si (논산시, 論山市) - 6 Seosan-si (서산시, 瑞山市) - 3 Gyeryong-si (계룡시, 鷄龍市) - 8 Dangjin-si (당진시, 唐津市) - 4 Buyeo-gun (부여군, 扶餘郡) - 11 Cheongyang-gun (청양군, 青陽郡) - 15 Geumsan-gun (금산군, 錦山郡) - 14 Hongseong-gun (홍성군, 洪城郡) - 9 Seocheon-gun (서천군, 舒川郡) - 12 Taean-gun (태안군, 泰安郡) - 13 Yesan-gun (예산군, 禮山郡) - 10 www.citypopulation.de


Lobopodia san en stam faan ütjstürwen diarten, diar uun't weeder lewet haa. Jo kaam föör uun a eerdtidjäälern Kambrium bit Onerperm (= eerdualtidj Paläozoikum). Jo like a Sametwirmer (Onychophora). Klas: † Dinocaridida Order: † Radiodonta Familin: † Anomalocarididae – † Amplectobeluidae – † Cetiocaridae – † Hurdiidae Commonskategorii: Lobopodia – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Lobopodia


Det Komo Department (of det Komo-Kango Department) as en department uun det Estuaire Prowins faan Gabuun. At department leit uun a süüdwaast faan't prowins. Det hee 17.575 lidj (2013). At hoodsteed as Ntoum. At department hee ian komuun (Kango) an trii kantoonen: Bokoué Engong Komo www.citypopulation.de


At Paleozoikum, hat woort uk eerdualtidj näämd, as det äälst eerdtidjääler faan a trii äras uun't äon Phanerozoikum. Hat lingd faan 542 miljuunen juar bit 251 miljuunen juar föör daalang. Efter't Paleozoikum kaam det Mesozoikum (eerdmadelääler). 1. Det Paleozoikum uun't Phanerozoikum: Äon: Phanerozoikum (542–0 mya) Ära: Känozoikum (Eerdneitidj) (65,5–0 mya) Ära: Mesozoikum (Eerdmadelääler) (251–65,5 mya) Ära: Paleozoikum (Eerdualtidj) (542–251 mya) 2. Onerdialang faan't Paleozoikum (boowen jongst, oner äälst): Ära: Paleozoikum (542–251 mya) Süsteem: Perm (299–251 mya) Süsteem: Karbon (359,2–299 mya) Süsteem: Devon (416–359,2 mya) Süsteem: Silur (443,7–416 mya) Süsteem: Ordovizium (488,3–443,7 mya) Süsteem: Kambrium (542–488,3 mya) Wäärlisdiarten faan't Devon Ferstianet wäärlisluas diarten Waanrang faan eerdplaaden uun't Paleozoikum Aanj faan't Paleozoikum wiar Pangea noch hial Commonskategorii: Paleozoikum – Saamlang faan bilen of filmer


At Phanerozoikum (faan ualgreks φανερός phanerós „tu sen“, ζῷον zôon „labenen“ ~ det tidjääler, huar labenen tu sen as) as det jongst äon faan a eerdtidjäälern. Hat begand föör 542 miljuun juaren an lingt bit daalang. Det äälst süsteem uun't Phanerozoikum as det Kambrium, an uun't Kambrium begand det eegentelk leewent üüb a eerd (kambrisk eksplosioon). Sodenang woort det ääler histoore faan a eerd mä a äoonen diarföör (Proterozoikum, Archaikum an Hadaikum) uk üs Präkambrium betiakent. Uk uun't leed Präkambrium (Ediacarium, ~ 600 mya) jääw't al leewent, man det wiar mikroorganismen an ianfach onerweederplaanten. Äon: Phanerozoikum (542–0 mya) Ära: Känozoikum (65,5–0 mya) K-P-grens (Kritj → Paläogen, ~ 65,5 mya) Ära: Mesozoikum (251–65,5 mya) Ära: Paläozoikum (542–251 mya) Präkambrium: (föör 542 mya) Äon: Proterozoikum (2.500–542 mya) Äon: Archaikum (4.000–2.500 mya) Äon: Hadaikum (4.600–4.000 mya) Commonskategorii: Phanerozoicum – Saamlang faan bilen of filmer


Det Komo-Mondah Department as en department uun det Estuaire Prowins faan Gabuun. A department leit uun a waast faan't prowins. Det hee 90.096 lidj (2013). At hoodsteed as Kango. At department hee tau komuunen, ian distrikt an ian kantoon. A komuunen san: Ntoum Owendo A distrikt as Bikele an a kantoon as Komo Mbé (Hoodsteed: Akok). www.citypopulation.de


Det Komo-Océan Department as en department uun det Estuaire Prowins faan Gabuun. At department leit uun a süüdwaast faan't prowins. Det hee 553 lidj (2013). At hoodsteed as Ndzomoe. At department hee tau kantoonen: Océan Gongoué Remboué Gongoué www.citypopulation.de


Det Noya Department as en department uun det Estuaire Prowins faan Gabuun. At department leit uun a nuurd faan't prowins. Det hee 4225 lidj (2013). At hoodsteed as Cocobeach. www.citypopulation.de


At list faan ISO 3166-2-Codes för Elfenbianküst wiset di code för 12 distrikten an 2 autonoom distrikten. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Elfenbianküst CI), di ööder as di code för a distrikten. Der aktuelle Landescode wurde im November 2015 zuletzt aktualisiert. 2011 wurde die administrative Gliederung der Elfenbeinküste geändert, die alten Codes wurden mit November 2015 ungültig. ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden Distrikte der Elfenbeinküste Regionen der Elfenbeinküste iso.org: Online Browsing Platform


At Kambrium as en eerdtidjääler tesken 542 an 488,3 miljuun juaren föör üs tidj. Tu jü tidj san bal aal a stamer faan diarten apkimen, diar't daalang noch jaft ("kambrisk eksplosioon"). Det hää was diar mä tu dun, dat di sürstoof-uundial uun a atmosfeere grater wurden as. Di nööm 'Kambrium' komt faan di latiinsk nööm för Wales (Cambria) uf. Daalang as Cumbria en groofskap uun't regiuun Nuurd Waast Ingelun. At Kambrium as det äälst süsteem uun't Paleozoikum. Aal a eerdtidjäälern föör't kambrium (542 - 4.600 mya) wurd mäenööder üs Präkambrium betiakent. Süsteem: Kambrium (542–488,3 mya) Serie: Furongium (499–488,3 mya) Kirew: Kambrium 10. Kirew (492–488,3 mya) Kirew: Jiangshanium (496–492 mya) Kirew: Paibium (499–496 mya) Serie: Miaolingium (510–499 mya) Kirew: Guzhangium (503–499 mya) Kirew: Drumium (506,5–503 mya) Kirew: Wuliuum (510–506,5 mya) Serie: Kambrium 2. Serie (521–510 mya) Kirew: Kambrium 4. Kirew (515–510 mya) Kirew: Kambrium 3. Kirew (521–515 mya) Serie: Terreneuvium (542–521 mya) Kirew: Kambrium 2. Kirew (528–521 mya) Kirew: Fortunium (542–528 mya) Enkelt serien an kirwer haa noch nään nööm, auer detdiar iindialang iarst 2009 so fäästlaanj wurden as. Leewent uun't Kambrium Lun an sia am 500 mya Commonskategorii: Kambrium – Saamlang faan bilen of filmer


At atmosfeer(e) as at loftskel trinjam a eerd. Troposfeere, at onerst laag. Hat as tesken 7 km (Puulregiuunen) an 17 km (Troopen) huuch. Diar spelet ham det weder uf. Do komt at Tropopause Stratosfeere bit tu't Stratopause, 50 km huuch Mesosfeere bit tu't Mesopause, 80 bit 85 km huuch Termosfeere, bit ~ 500 km huuch Exosfeere, diar auer begant a weltrüm Commonskategorii: Atmosfeere – Saamlang faan bilen of filmer


Bocoio De Bocoio Kreis as en kreis uun det Benguela Prowins faan Angoola. A kreis leit uun a nuurd faan’t prowins. Hi hee 154.446 lidj (2014). At hoodsteed as Bocoio. www.citypopulation.de


Caimbambo De Caimbambo Kreis as en kreis uun det Benguela Prowins faan Angoola. A kreis leit uun a maden faan’t prowins. Hi hee 80.715 lidj (2014). At hoodsteed as Caimbambo. www.citypopulation.de


De Pebane Distrikt as en distrikt faan det Zambézia Prowins faan Mosambik. A distrikt leit uun a nuurduast faan't prowins. Hi hee 195.857 lidj (2017). At hoodsteed as Pebane. A distrikt hee trii kreiser (üüb Portugiisk:postos administrativos): De Mulela Mualama Kreis wat fiiw steeden hee: Alto Maganha, Malema, Mulela, Mucocoro an Namanla. De Naburi Kreis, wat uk fiiw steeden hee: Mihecue, Naburi, Namahipe, Tomeia an Txalalane. De Pebane Kreis, wat fjauer steeden hee: Pebane, Impaca, Magiga an Nicadine. Mozambique, citypopulation.de


At wil kaat (Felis silvestris) as en slach kaater (Felidae), huar üüs hüskaat faan ufkomt. Enkelt onerslacher lewe uun Euroopa, Afrikoo, Waastaasien, Madelaasien an Indien. Onerslacher efter Wikispecies: F. s. brockmani – F. s. cafra – F. s. catus – F. s. caucasica – F. s. caudata – F. s. euxina – F. s. foxi – F. s. grampia – F. s. griselda – F. s. jordansi – F. s. lybica – F. s. molisana – F. s. morea – F. s. ocreata – F. s. ornata – F. s. pyrrhus – F. s. sarda – F. s. shawiana – F. s. silvestris – F. s. tartesia At grä kaat (F. s. bieti) woort uk üs aanj slach uunsen: Felis bieti. Commonskategorii: Wil kaat – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Wil kaat


Echt kaater (Felis) san en skööl faan ruuwdiarten (Carnivora) uun det famile kaater (Felidae), huar't sääks slacher an en hialer rä onerslacher faan jaft. Efter Wikispecies: Felis bieti (Grä Kaat) Felis chaus (Raidkaat) Felis manul (Manul, Pallaskaat) Felis margarita (Sunkaat) Felis nigripes (Suartfutkaat) Felis silvestris (Wil Kaat) Commonskategorii: Echt Kaater – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Echt Kaater


A Letj Kaater (Felinae) san en onerfamile faan a Kaater (Felidae). Diar hiar aal jodiar kaater tu, diar nian Grat Kaater (Pantherinae) san. Acinonyx Gepard (Acinonyx jubatus) Caracal Afrikoonsk Gulkaat (Caracal aurata of Profelis aurata) Karakal (Caracal caracal) Asiaatisk Gulkaater (Catopuma) Borneogulkaat (Catopuma badia of Pardofelis badia) Asiaatisk Gulkaat (Catopuma temmincki of Pardofelis temmincki) Echt Kaater (Felis) Grä Kaat (Felis bieti of Felis silvestris bieti) Manul, Pallaskaat (Otocolobus manul of Felis manul) Raidkaat (Felis chaus), uun Egypten, Waast- an Süüdaasien Suartfutkaat (Felis nigripes), uun't süüden faan Afrikoo Sunkaat (Felis margarita), uun Nuurdafrikoo an Waastaasien Wil Kaat (Felis silvestris) (Hüs)kaat (Felis silvestris f. catus) Grä Kaat (Felis bieti of Felis silvestris bieti) Leopardus Pantanalkaat (Leopardus braccatus) Pampaskaat, Colocolo (Leopardus colocolo) Uastelk Ozelot (Leopardus emiliae) Garlepp Pampaskaat (Leopardus garleppi) Saaltkaat, Geoffroy Kaat, Letjplaket Kaat (Leopardus geoffroyi) Naachtkaat, Kodkod (Leopardus guigna) Süüdelk Tiigerkaat (Leopardus guttulus) Andenkaat, Beragkaat (Leopardus jacobitus) Muñoa Pampaskaat (Leopardus munoai) Gäärskaat (Leopardus pajeros) Ozelot (Leopardus pardalis) Tiigerkaat (Leopardus tigrinus) Margay (Leopardus wiedii) Leptailurus Serval (Leptailurus serval) Lokser (Lynx) Kanadaloks (Lynx canadensis) Euraasisk Loks (Lynx lynx) Ibeerisk Loks (Lynx pardinus) Ruad Loks (Lynx rufus) Lynx issiodorensis (†) Otocolobus Manul, Pallaskaat (Otocolobus manul of Felis manul) Pardofelis Marmorkaat (Pardofelis marmorata) Borneogulkaat (Catopuma


Grat Kaater (Pantherinae) san en onerfamile faan a Kaater (Felidae). Uun't jindial tu Letj Kaater (Felinae) kön grat kaater brole. Diaram het jo uun enkelt spriaken uk Brolkaater. Pantern (Panthera) Lööw (Panthera leo) Jaguar (Panthera onca) Leopard (Panthera pardus) Tiiger (Panthera tigris) Snäleopard (Panthera uncia) Buumleopaarden (Neofelis) Neofelis diardi Neofelis nebulosa Di Suart Panter as nään aanjen slach, det as man en suarten leopard of en suarten jaguar. Commonskategorii: Grat Kaater – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Grat Kaater Letj Kaater


Det Balé Prowins (Ütjspriik: [ba.le]) as en prowins faan det Boucle du Mouhoun Regiuun faan Burkiina Faaso. At prowins leit uun a waast faan't lun. Uun a nuurd leit det Mouhoun Prowins, uun a nuurduast det Sanguié Prowins, uun a süüduast det Sissili Prowins an uun a süüd lei dön Ioba and Tuy prowinsen. Det hee 213.423 lidj (2006). At hoodsteed as Boromo. Dial faan de Deux Balés Natschunaalpark leit uun detheer prowins. At prowins hee tjiin departmenten. www.citypopulation.de


Det Banwa Prowins (Ütjspriik: [ba.nwa]) as en prowins faan det Boucle du Mouhoun Regiuun faan Burkiina Faaso. At prowins leit uun a waast faan't lun. Uun a nuurd leit det Kossi Prowins, uun a uast det Mouhoun Prowins, uun a süüd lei dön Houet an Kénédougou prowinsen an uun a waast Maali. Det hee 269.375 lidj (2006). At hoodsteed as Solenzo. At prowins hee seeks departmenten: www.citypopulation.de


Det Kossi Prowins (Ütjspriik: [kɔ.si]) as en prowins faan det Boucle du Mouhoun Regiuun faan Burkiina Faaso. At prowins leit uun a waast faan't lun. Uuun a waast an nuurd leit Maali, uun a nuurduast det Sourou Prowins, uun a süüduast det Mouhoun Prowins an uun a süüd det Banwa Prowins. Det hee 278.546 lidj (2006). At hoodsteed as Nouna. At prowins hee tjiin departmenten: www.citypopulation.de


Det Mouhoun Prowins (Ütjspriik: [mu.un]) as en prowins faan det Boucle du Mouhoun Regiuun faan Burkiina Faaso. Det hee 297.350 lidj (2006). At hoodsteed as Dédougou. Det Mouhoun Prowins hee sööwen departmenten: www.citypopulation.de


Det Nayala Prowins (Ütjspriik: [na.ja.la]) as en prowins faan det Boucle du Mouhoun Regiuun faan Burkiina Faaso. Det hee 215.400 lidj (2006). At hoodsteed as Toma. At prowins hee seeks departmenten: www.citypopulation.de


Det Sourou Prowins as en prowins faan det Boucle du Mouhoun Regiuun faan Burkiina Faaso. Det hee 220.622 lidj (2006). At hoodsteed as Tougan. De Nanga Berig (417 m), wat de aachsthuuchst berig uun Burkiina Faaso as, leit uun detheer Prowins. At prowins hee aacht departmenten: www.citypopulation.de


Pantern (Panthera) san en skööl faan Kaater (Felidae) uun't onerfamile faan a Grat Kaater (Pantherinae). Lööw (Panthera leo) Jaguar (Panthera onca) Leopard (Panthera pardus) Tiiger (Panthera tigris) Snäleopard (Panthera uncia) Di Suart Panter as nään aanjen slach, det as man en suarten Leopard of en suarten Jaguar. Commonskategorii: Pantern – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Pantern


Abomey-Calavi as en steed uun de aafrikoons stoot Beniin. Det leit uun det Atlantique Department, amanbi 31 km uun a nuurduast faan Ouidah. Det hee 117.824 lidj (2013). Det as at hoodsteed faan det Abomey-Calavi Komuun. citypopulation.de


Adja-Ouèrè as en steed uun de aafrikoons stoot Beniin. Det leit uun det Plateau Department, amanbi 30 km uun a nuurduast faan Sakété. Det hee 21.968 lidj (2013). Det as at hoodsteed faan det Adja-Ouèrè Komuun. citypopulation.de


Adjarra as en steed uun de aafrikoons stoot Beniin. Det leit uun det Ouémé Department. Det hee 24.132 lidj (2013). Det as at hoodsteed faan det Adjarra Komuun. citypopulation.de


Akpro-Missérété as en steed uun de aafrikoons stoot Beniin. Det leit uun det Ouémé Department. Det hee 41.657 lidj (2013). Det as at hoodsteed faan det Akpro-Missérété Komuun. citypopulation.de


Allada as en steed uun de aafrikoons stoot Beniin. Det leit uun det Atlantique Department. Det hee 23.287 lidj (2013). Det as at hoodsteed faan det Allada Komuun. citypopulation.de


Aplahoué as en steed uun de aafrikoons stoot Beniin. Det leit uun det Couffo Department. Det hee 26.340 lidj (2013). Det as at hoodsteed faan det Aplahoué Komuun. citypopulation.de


Athiémé as en steed uun de aafrikoons stoot Beniin. Det leit uun det Mono Department. Det hee 15.195 lidj (2013). Det as at hoodsteed faan det Athiémé Komuun. citypopulation.de geonames.org


Avrankou as en steed uun de aafrikoons stoot Beniin. Det leit uun det Ouémé Department. Det hee 20.326 lidj (2013). Det as at hoodsteed faan det Avrankou Komuun. citypopulation.de


Banikoara as en steed an arrondissement uun de aafrikoons stoot Beniin. Det leit uun det Alibori Department, amanbi 58 km uun a nuurdwaast faan Kandi. Det hee 37.571 lidj (2013). Det as at hoodsteed faan det Banikoara Komuun. citypopulation.de


Bantè as en steed uun de aafrikoons stoot Beniin. Det leit uun det Collines Department. Det hee 17.682 lidj (2013). Det as at hoodsteed faan det Bantè Komuun. citypopulation.de geonames.org


Bassila as en steed uun de aafrikoons stoot Beniin. Det leit uun det Donga Department. Det hee 46.569 lidj (2013). Det as at hoodsteed faan det Bassila Komuun. citypopulation.de geonames.org


Bembéréké as en steed uun de aafrikoons stoot Beniin. Det leit uun det Borgou Department. Det hee 31.176 lidj (2013). Det as at hoodsteed faan det Bembéréké Komuun. citypopulation.de


A NDR as det raadio- an fernseeonernemen faan a lunen Schleswig-Holstian, Hamborag, Mecklenburg-Föörpomern an Niidersaksen. Hi as iinbünjen uun't ARD (faan "Arbeitsgemeinschaft der öffentlich-rechtlichen Rundfunkanstalten der Bundesrepublik Deutschland"). Das Erste NDR Fernsehen (tuup mä Raadio Breemen) Phoenix KiKA ARTE 3sat (tuup mä ZDF, ORF an SRF) tagesschau24 One NDR 90,3 NDR 1 Niedersachsen NDR 1 Welle Nord NDR 1 Radio MV NDR 2 NDR Kultur NDR Info NDR Info Spezial N-Joy NDR Blue NDR Plus NDR Elbphilharmonie Orchester NDR Radiophilharmonie NDR Chor NDR Bigband Commonskategorii: NDR – Saamlang faan bilen of filmer


Bohicon as en steed uun de aafrikoons stoot Beniin. Det leit uun det Zou Department an hee 93.744 lidj (2013). Bohicon as hoodsteed faan det Bohicon Komuun. citypopulation.de geonames.org


Boukoumbé as en steed uun de aafrikoons stoot Beniin. Det leit uun det Atakora Department. Det hee 22.386 lidj (2013). Det as at hoodsteed faan de Boukoumbé Komuun. Benin, citypopulation.de


Cobly (of Kobli) as en steed uun de aafrikoons stoot Beniin. Det leit uun det Atakora Department. Det hee 24.878 lidj (2013). Det as at hoodsteed faan de Cobly Komuun. Benin, citypopulation.de


Comè as en steed uun de aafrikoons stoot Beniin. Det leit uun det Mono Department. Det hee 42.586 lidj (2013). citypopulation.de geonames.org


At ARD (faan huuchsjiisk Arbeitsgemeinschaft der öffentlich-rechtlichen Rundfunkanstalten der Bundesrepublik Deutschland) as en ferbant faan öfentelk raadio- an fernseeonernemen. Hat feit hör jil fööraal auer bidracher, diar arke hüshual uun Sjiisklun betaale skal. Commonskategorii: ARD – Saamlang faan bilen of filmer


Noost wiar en tidjskraft för nuurdfresk literatuur. Det redaksioon lai uun a hunen faan Jarich Hoekstra, Christina Tadsen an Ommo Wilts. En noost wiar eegentelk en stianen bale, huar at tjüch ütj soob. Jift 0: 2002 Jift 1: 2002 Jift 2: 2004 Jift 3: 2004 Jift 4: 2005 Jift 5: 2005 Uun Noost haa flook gudkäänd nuurdfresk skriiwern hör staken an dachtangen skrewen: Enke Christiansen Ernst Martin Dahl Brunhilde Hagge Hans Hoeg Jarich Hoekstra Emil Ingwersen Ingo Laabs Ellin Nickelsen Ingwer Nommensen Erk Petersen Erk-Uwe Schrahé Antje Tadsen Nordfriisk literatuur frisica nova


Nordfriesland as det bleed faan't Nordfriisk Instituut uun Breetsteed. Al 1845 skrääw di prääster Christian Feddersen uun sin skraft "Fünf Worte an die Nordfriesen", dat Nuurdfresklun nuadag en bleed haa skul, an diar uun skul auer Nuurdfresklun beracht wurd. Oober iarst 1965 kaam numer 1 ütj, an uuntesken wurd 2000 eksemplaaren faan't Nordfriisk Instituut drukt. Mäfulgern faan a instituutsferian fu det bleed amsunst, an öödern kön det aboniare. Det bleed komt normoolerwiis sjauersis uun't juar ütj, an diar uun gongt at am politiik, wiartskap an kultuur. Diar wurd aktuel fraagen diskutiaret, persöönelkhaiden ütj a regiuun iaret an nei buken föörsteld. Nordfriisk Instituut


Zwischen Eider und Wiedau (ZEW) as en periodikum faan a Nuurdfresk Ferian (Nordfriesischer Verein) an a Heimatbund Landschaft Eiderstedt. ZEW as en juarskalender an komt iansis uun't juar ütj. Diar stun staken uun an berachter auer't regiuun. En swaarponkt leit üüb histoorisk teemos. Verlagsgruppe Husum


Alindao as en steed uun de aafrikoons stoot det Madelaafrikoons Republiik. Det leit uun det Basse-Kotto Prefektüür. Det hee 14.401 lidj (2003). www.citypopulation.de


Copargo as en steed uun de aafrikoons stoot Beniin. Det leit uun det Donga Department. Det hee 28.605 lidj (2013). Det as at hoodsteed faan det Copargo Komuun. citypopulation.de geonames.org


Djakotomey as en steed uun de aafrikoons stoot Beniin. Det leit uun det Couffo Department. Det hee 19.498 lidj (2013). citypopulation.de


Djidja as en steed uun de aafrikoons stoot Beniin. Det leit uun det Zou Department. Det hee 23.781 lidj (2013). Det as at hoodsteed faan det Djidja Komuun. citypopulation.de geonames.org


Ju Blekinge Prowins is en prowins foon Sweeden. E prowins lait öön e söö foont löön. Öön e wäst lait Skåne, öön e nöördwäst lait Kronoberg, öön e nöörduust lait Kalmar än öön e söö än uust is e Uustsii. Dat heet 158.937 jude (2021). E häädstää foon e prowins is Karlskrona. Blekinge is ju manst prowins öön Sweeden. Et heet dä like gränse as ju histoorisk prowins (uwe Sweedsk: landskap) Blekinge. Di huuchste ponkt öön e prowins is e Rävabacken (189,65 m), wat öön e nöördwäst stoont. Ailööne: dä Blekinge Ailööne (Blekinge skärgård) laie öön e söö'uust foon e prowins. Dä tiin grotste stäänge öön e prowins sän: Ju prowins heet 5 komuune (uwe Sweedsk: kommuner): E taol foon e jude, dir foon 1970 to 2020 öön e prowins woneden: Feer 1658 waos Blekinge dial foon Däänemark. Sweden: Administrative Division, citypopulation.de Sweden: Blekinge, citypopulation.de Blekinge: County in Sweden, citypopulation.de Statistiska centralbyrån: Statistikdatabasen


Ju Dalarna Prowins is en prowins foon Sweeden. Dat heet 287.191 jude (2018). E häädstää is Falun. Dalarna is ju fiirdgrotst prowins öön Sweeden. Siie: Siljan-Sii (di seekstgrotste sii öön Sweeden) än Runn-Sii. Dä tiin grotste stäänge öön e prowins sän: Ju prowins heet 15 komuune (kommuner): E taol foon e jude, dir foon 1970 to 2020 öön e prowins woneden: Sweden: Administrative Division, citypopulation.de Sweden: Dalarna, citypopulation.de Dalarna: County in Sweden, citypopulation.de Statistiska centralbyrån: Statistikdatabasen


Ju Gävleborg Prowins (uwe Sweedsk: Gävleborgs län) is en prowins foon Sweeden. Dat heet 286.547 jude (2018). E häädstää is Gävle. Gävleborg is ju säämtgrotst prowins öön Sweeden. Dä tiin grotste stäänge öön e prowins sän: Ju prowins heet 10 komuune (kommuner): E taol foon e jude, dir foon 1970 to 2020 öön e prowins woneden: Ju prowins wud 29. Juunii 1762 grunlään. Ju Euroopastraot 4 foon Helsingborg to Tornio öön Finlöön laapt döör e prowins. Sweden: Administrative Division, citypopulation.de Sweden: Gävleborg, citypopulation.de Gävleborg: County in Sweden, citypopulation.de Statistiska centralbyrån: Statistikdatabasen


Det Sèmè-Kpodji Komuun as en komuun faan det Ouémé Department faan Beniin. At hoodsteed as Sèmè-Kpodji. At komuun hee seeks arrondissementen. Agblangandan Aholouyèmè Djrègbè Ekpè Sèmè-Kpodji Tohouè


Det Comoé Prowins (Ütjspriik: [kɔ.moe]) as en prowins faan det Cascades Regiuun faan Burkiina Faaso. Det hee 407.528 lidj (2006). At hoodsteed as Banfora. At prowins hee 9 departmenten: www.citypopulation.de


Det Léraba Prowins (Ütjspriik: [le.ʁa.ba]) as en prowins faan det Cascades Regiuun faan Burkiina Faaso. Det hee 124.280 lidj (2006). At hoodsteed as Sindou. De huuchst berig uun Burkiina Faaso, de Tenakourou Berig (749 m), leit uun detheer prowins. At prowins hee aacht departmenten: www.citypopulation.de


Det Gotland Prowins is en prowins foon Sweeden. Dat heet 59.249 jude (2018). E häädstää is Visby. Gotland is ju tweedmanst prowins öön Sweeden. Dä tiin grotste stäänge öön e prowins sän: E prowins heet bluat ian komuun: Gotland. E taol foon e jude, dir foon 1970 to 2020 öön e prowins woneden: Feer 1645 waos Gotland dial foon Däänemark. Sweden: Administrative Division, citypopulation.de Sweden: Gotland, citypopulation.de Statistiska centralbyrån: Statistikdatabasen


Det Halland Prowins is en prowins foon Sweeden. E prowins lait öön e söödwäst foont löön. Uun e wäst lait et Kattegat. Dat heet 329.352 jude (2018). E häädstää is Halmstad. Halland is ju fiirdmanst prowins öön Sweeden. Struume: Lagan, Nissan, Ätran än Viskan. Dä tiin grotste stäänge öön e prowins sän: Ju prowins heet 6 komuune (kommuner): E taol foon e jude, dir foon 1970 to 2020 öön e prowins woneden: Feer 1658 waos Halland dial foon Däänemark. Ju Euroopastraot 6 foon Trelleborg to Kirkenes öön Norwäägen laapt döör e prowins. Sweden: Administrative Division, citypopulation.de Sweden: Halland, citypopulation.de Halland: County in Sweden, citypopulation.de Statistiska centralbyrån: Statistikdatabasen


Ju Jämtland Prowins is en prowins foon Sweeden. Dat heet 130.280 jude (2018). E häädstää is Östersund. Jämtland is ju treedgrotst prowins öön Sweeden. Dä tiin grotste stäänge öön e prowins sän: Ju prowins heet 8 komuune (kommuner): E taol foon e jude, dir foon 1970 to 2020 öön e prowins woneden: Sweden: Administrative Division, citypopulation.de Sweden: Jämtland, citypopulation.de Jämtland: County in Sweden, citypopulation.de Statistiska centralbyrån: Statistikdatabasen


Ju Jönköping Prowins is en prowins foon Sweeden. Dat heet 360.825 jude (2018). E häädstää is Jönköping. Jönköping is ju tiintmanst prowins öön Sweeden. Öön e nöörd foont prowins lait dial foon di Vättern-Sii, di tweedgrotste sii öön Sweeden. Dä tiin grotste stäänge öön e prowins sän: Ju prowins heet 13 komuune (kommuner): E taol foon e jude, dir foon 1970 to 2020 öön e prowins woneden: Ju Euroopastraot 4 foon Helsingborg to Tornio öön Finlöön laapt döör e prowins. Sweden: Administrative Division, citypopulation.de Sweden: Jönköping, citypopulation.de Jönköping: County in Sweden, citypopulation.de Statistiska centralbyrån: Statistikdatabasen


Ju Kalmar Prowins is en prowins foon Sweeden. Dat heet 244.670 jude (2018). E häädstää is Kalmar. Kalmar is ju njugentgrotst prowins öön Sweeden. Öland, dat tweedgrotst ailöön öön Sweeden, is dial foon e prowins. Dä tiin grotste stäänge öön e prowins sän: Ju prowins heet 12 komuune (kommuner): E taol foon e jude, dir foon 1970 to 2020 öön e prowins woneden: Sweden: Administrative Division, citypopulation.de Sweden: Kalmar, citypopulation.de Kalmar: County in Sweden, citypopulation.de Statistiska centralbyrån: Statistikdatabasen


Ju Kronoberg Prowins is en prowins foon Sweeden. Dat heet 199.886 jude (2018). E häädstää is Växjö. Kronoberg is ju aachtmanst prowins öön Sweeden. Dä tiin grotste stäänge öön e prowins sän: Sont 1971 heet e prowins 8 komuune (kommuner): E taol foon e jude, dir foon 1970 to 2020 öön e prowins woneden: Ju Euroopastraot 4 foon Helsingborg to Tornio öön Finlöön laapt döör e prowins. Carl von Linné (1707-1778), naturwisenskaftsmoon, wud öön Råshult öön ju Älmhult Komuun tolaid. Sweden: Administrative Division, citypopulation.de Sweden: Kronoberg, citypopulation.de Kronoberg: County in Sweden, citypopulation.de Statistiska centralbyrån: Statistikdatabasen


frisica nova frisisca nova wiar en bleed faan jong lidj uun't Nordfriisk Instituut. Uun det bleed ging't am nuurdfresk literatuur an manertaalpolitik. Det iarst bleed kaam uun a leed söstager juaren ütj an det leetst numer 30 uun't juar 1988. Det jöögedfloose (jöögesskööl) hed ham apliaset. 1990 as fersoocht wurden, det jöögesskööl nei tu belewin, man det hää ei rocht loket. Tu salew tidj kaam det Rökefloose uun a Friisk Foriining ap, an det as do fööraal uun a manertaalpolitik aktiif wurden. För nuurdfresk literatuur wiar nü loong nian bleed muar diar, bit Noost ütjkaam. Nordfriisk literatuur Noost


Ekpé as en steed uun de aafrikoons stoot Beniin. Det leit uun det Ouémé Department. Det hee 75.313 lidj (2013). Det as a hoodsteed faan det Ekpé Arrondissement, wat uun det Sèmè-Kpodji Komuun leit. citypopulation.de


Wat menst dü? Noost (bale) Noost (bleed)


Glazoué as en steed uun de aafrikoons stoot Beniin. Det leit uun det Collines Department. Det hee 20.036 lidj (2013). Det as at hoodsteed faan det Glazoué Komuun. citypopulation.de geonames.org


At Ferring Stiftang as en kulturel iinrachtang uun Aalkersem üüb Feer. Hat woort feerd faan Prof. Dr. Volkert Faltings. At Ferring Stiftang as 1988 faan Dr. med. Frederik Paulsen uun Aalkersem grünjlaanj wurden. Di nööm "Ferring", uun’t fresk "Fering" skrewen, betiakent at fresk spriik, hü’t üüb Feer snaaket woort, at ual wüfensdracht an auerhaupt ales, wat tu Feer hiart. At Ferring Stiftang hee fööraal trii saagen uun’t uug: 1. At fering an öömrang spriak an kultüür, oober uk ööder letj spriaken tu fördrin. 2. At forskin diaram, hü’t leewent faan a minsk an a natüür bi a küst, uun a waas an üüb a eilunen uflääpt. An at stiftang wal diartu bidreeg, dat detdiar leewent erhäälen an ferbeedert woort. 3. At fördrin faan onerschükangen tu't histoore faan't lidj, diar uun Nuurdfresklun, föraal üüb Feer an Oomram, lewet haa. Fering Ferring Stiftang


Det Adjarra Komuun as en komuun faan det Ouémé Department faan Beniin. At hoodsteed as Adjarra. Det Adjarra Komuun hee seeks arrondissementen: Adjarra I Adjarra II Aglogbè Malanhoui Médédjonou Honvié


Det Akpro-Missérété Komuun as en komuun faan det Ouémé Department faan Beniin. At hoodsteed as Akpro-Missérété. Det Akpro-Missérété Komuun hee fiiw arrondissementen: Gomè-Sota Katagon Vakon Zoungbomè Akpro-Missérété


Det Avrankou Komuun as en komuun faan det Ouémé Department faan Beniin. At hoodsteed as Avrankou. Det Avrankou Komuun hee sööwen arrondissementen: Atchoukpa Avrankou Djomon Gbozoumè Kouty Ouanho Sado


Det Banikoara Komuun as en komuun faan det Alibori Department faan Beniin. At komuun leit uun a waast faan’t department. Uun a nuurd an nuurduast leit det Karimama Komuun, uun a süüduast det Kandi Komuun, uun a süüd det Gogounou Komuun uun a süüdwaast det Atakora Department an uun a nuurdwaast Burkiina Faaso. Det hee 246.575 lidj (2013). At hoodsteed faan't komuun as Banikoara. At komuun hee tjiin arrondissementen: Banikoara Founougo Gomparou Goumori Kokey Kokiborou Ounet Sompérékou Soroko Toura Alibori: Department in Benin, citypopulation.de


Det Abomey-Calavi Komuun as ian faan dön aacht komuunen faan det Atlantique Department uun Beniin. At komuun leit uun a süüduast faan’t department. Uun a nuurd leit det Zè Komuun, uun a nuurduast det Adjohoun Komuun faan det Ouémé Department, uun a uast det Sô-Ava Komuun, uun a süüduast det Littoral Department, uun a süüd at Atlantik, uun a süüdwaast det Tori-Bossito Komuun an uun a süüdwaast det Ouidah Komuun. Det hee 656.358 lidj (2013). At hoodsteed faan't komuun as Abomey-Calavi. At komuun hee njüügen arrondissementen: Calavi Akassato Godomey Glo-Djigbé Hêvié Kpanroun Ouèdo Togba Zinvié Atlantique: Department in Benin www.citypopulation.de


Det Bembéréké Komuun (üüb Fraansöösk: Commune de Bembéréké) as ian faan dön aacht komuunen faan det Borgou Department uun Beniin. At komuun leit uun a nuurdwaast faan’t department. Det hee 131.255 lidj (2013). At hoodsteed faan't komuun as Bembéréké. At komuun hee fiiw arrondissementen: Bembéréké Beroubouay Bouanri Gamia Ina Borgou: Department in Benin, citypopulation.de


Det Allada Komuun as ian faan dön aacht komuunen faan det Atlantique Department uun Beniin. At komuun leit uun a nuurdwaast faan’t department. Uun a nuurd leit det Toffo Komuun, uun a uast det Zè Komuun, uun a süüd det Tori-Bossito Komuun, uun a süüdwaast det Kpomassè Komuun an uun a waast det Bopo Komuun faan det Mono Department. Det hee 127.512 lidj (2013). At hoodsteed faan't komuun as Allada. At komuun hee twaalew arrondissementen: Agbanou Ahouannonzoun Allada Attogon Avakpa Ayou Hinvi Lissègazoun Lon-Agonmey Sékou Togoudo Tokpa-Avagoudo Gaou Guinou, prins faan det Allada Köningrik an aatj faan Toussaint Louverture, uunfeerer faan det Haitiaanisk Rewolutschoon. Atlantique: Department in Benin www.citypopulation.de


Det Gogounou Komuun as en komuun faan det Alibori Department faan Beniin. At komuun leit uun a süüdwaast faan’t department. Uun a nuurduast leit det Kandi Komuun, uun a uast det Ségbana Komuun, uun a süüd det Borgou Department an uun a waast det Atakora Department. Det hee 117.523 lidj (2013). At hoodsteed faan't komuun as Gogounou. At komuun hee seeks arrondissementen: Gogounou Bagou Gounarou Ouara Sori Zoungou-Pantrossi Alibori: Department in Benin, citypopulation.de


Det Kandi Komuun as en komuun faan det Alibori Department faan Beniin. At komuun leit uun a maden faan’t department. Uun a nuurduast leit det Malanville Komuun, uun a süüduast det Ségbana Komuun, uun a süüd an süüdwaast det Gogounou Komuun an uun a nuurdwaast lei dön Banikoara an Karimama Komuunen. Det hee 179.290 lidj (2013). At hoodsteed faan't komuun as Kandi. At komuun hee tjin arrondissementen: Kandi I Kandi II Kandi III Angaradébou Bensékou Donwari Kassakou Saah Sam Sonsoro Alibori: Department in Benin, citypopulation.de


Det Karimama Komuun as en komuun faan det Alibori Department faan Beniin. At komuun leit uun a maden faan’t department. Uun a nuurd an nuurduast leit Niiger, uun a süüduast lei dön Malanville an Kandi Komuunen, uun a süüdwaast leit det Banikoara Komuun an uun a nuurdwaast Burkiina Faaso. Det hee 179.290 lidj (2013). At hoodsteed faan't komuun as Karimama. At komuun hee fiiw arrondissementen: Karimama Birni-Lafia Bogo-Bogo Kompa Monsey Alibori: Department in Benin, citypopulation.de


Det Malanville Komuun as en komuun faan det Alibori Department faan Beniin. At komuun leit uun a nuurduast faan’t department. Uun a nuurduast leit Niiger, uun a uast Nigeeria, uun a süüd det Ségbana Komuun, uun a süüdwaast det Kandi Komuun an uun a nuurdwaast det Karimama Komuun. Det hee 168.641 lidj (2013). At hoodsteed faan't komuun as Malanville. Det Malanville Komuun hee fiiw arrondissementen: Malanville Garou Guénè Mandécali Tomboutou Alibori: Department in Benin, citypopulation.de


Det Ségbana Komuun as en komuun faan det Alibori Department faan Beniin. At komuun leit uun a süüduast faan’t department. Uun a nuurd leit de Malanville Komuun, uun a uast Nigeeria, uun a süüd de Kalalé Komuun faan det Borgou Department, uun a süüdwaast de Gogounou Komuun an uun a nuurdwaast de Kandi Komuun. Det hee 89.081 lidj (2013). At hoodsteed faan't komuun as Ségbana. At komuun hee fiiw arrondissementen: Ségbana Libantè Liboussou Lougou Sokotindji Alibori: Department in Benin, citypopulation.de


Godomey as en steed an arrondissement uun de aafrikoons stoot Beniin. Det leit uun det Abomey-Calavi Komuun faan det Atlantique Department. Det hee 253.262 lidj (2013). citypopulation.de


Gogounou as en steed an arrondissement uun de aafrikoons stoot Beniin. Det leit uun det Alibori Department. Det hee 14.248 lidj (2013). Det as at hoodsteed faan det Gogonou Komuun. citypopulation.de


Malanville as en steed an arrondissement uun de aafrikoons stoot Beniin. Det leit uun det Alibori Department. Det hee 64,639 lidj (2013). Det as at hoodsteed faan det Malanville Komuun. citypopulation.de


Ségbana as en steed an arrondissement uun de aafrikoons stoot Beniin. Det leit uun det Alibori Department. Det hee 26.440 lidj (2013). Det as at hoodsteed faan det Ségbana Komuun. citypopulation.de


Di Golf faan Guinea as en bocht faan a Atlantik, huar uun't nuurden an uasten Waastafrikoo leit. Trinjam lei a lunen Ghaana, Toogo, Beniin, Nigeeria, Kameruun, Ekwatoriaalguinea, Gabuun an maden uun lei São Tomé an Príncipe. Di nuurdelk dial as det Bocht faan Beniin, di uastelk dial het Bocht faan Bonny (iar: Bocht faan Biafra). Diartesken leit at Niigerdelta. Ni nuurder dial hää dialwiis noch nöömer faan't koloniaaltidj: Pöberküst (Libeeria) Elfenbianküst Gulküst (Ghaana) Slaawenküst (Toogo, Beniin an Waast-Nigeeria) An jo nöömer wise üüb a waaren hen, huar jütidjs mä haneld wurden as. Commonskategorii: Golf faan Guinea – Saamlang faan bilen of filmer


Mä kolonii men wi miast en lun uun Afrikoo an öödershuar, huar en europeesk määcht bit iinuun't 20. juarhunert at saien hed. En kolonii koon oober uk en regiuun wees, diar för a büürerei apslööden wurden as, t.b. en muur- of en hias-kolonii. Mandaatlun


Ju Norrbotten Prowins is en prowins foon Sweeden. E prowins lait öön e nöörd foont löön. Öön e nöördwäst lait Norwäägen, öön e nöörduust lait Finlöön, öön e sööwäst ju Västerbotten Prowins än öön e söö'uust e Uustsii. Dat heet 250.497 jude (2018). E häädstää is Luleå. Norrbotten is ju grotst prowins öön Sweeden. Dä tiin grotste stäänge öön e prowins sän: Ju prowins heet 14 komuune (kommuner): E taol foon e jude, dir foon 1970 to 2020 öön e prowins woneden: Ju Euroopastraot 4 foon Helsingborg to Tornio öön Finlöön laapt döör e prowins. Sweden: Administrative Division, citypopulation.de Sweden: Norrbotten, citypopulation.de Norrbotten: County in Sweden, citypopulation.de Statistiska centralbyrån: Statistikdatabasen


Baden-Württemberg Baden-Württemberg as en bundeslun faan Tjiisklun. At bundeslun leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 10.486.660 lidj (2011). At hoodsteed faan't bundeslun as Stuttgart. Baden-Württemberg hee fjauer regiaringsdistrikten: Freiburg Karlsruhe Stuttgart Tübingen At bundeslun hee njüügen steedkreiser an 35 lunkreiser. www.citypopulation.de


At koreaans spriak as det amtsspriak faan Nuurd- an Süüdkorea. A Süüdkoreaanern salew sai hangugmal (한국말) of hangugeo (Hangeul: 한국어, Hanja: 韓國語), a Nuurdkoreaanern sai chosŏnmal (조선말) of chosŏnŏ (조선어, 朝鮮語). Jodiar ünlik nöömer för det spriak kem faan ünlik nöömer för jo loonsdialen uf. Wikibooks: Koreaans (sjiisk) Wikiquote: Koreaans spreegwurden (sjiisk)


Di Lunkreis Lüneburg as en lunkreis uun't nuurduasten faan Niidersaksen. Iinwenertaalen faan a 31. Detsember 2019. Samtgemeenen mä hör dialgemeenen * Diar sat det ferwaltang Commonskategorii: Lunkreis Lüneburg – Saamlang faan bilen of filmer Landesamt für Statistik Niedersachsen, LSN-Online Regionaldatenbank, Tabelle 12411: Fortschreibung des Bevölkerungsstandes, Stant 31. Detsember 2019. (Halep üüb sjiisk) Landesamt für Statistik Niedersachsen, LSN-Online Regionaldatenbank, Tabelle 12411: Fortschreibung des Bevölkerungsstandes, Stant 31. Detsember 2019.


At Hansestääd Lüneburg as en grat stääd uun't nuurduasten faan Niidersaksen. Hat as uk kreisstääd faan di Lunkreis Lüneburg. Commonskategorii: Lüneburg – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Lüneburg (sjiisk) Wikisource: Lüneburg (sjiisk) Wääblink-kataloog tu Lüneburg uun't Curlie Project (iar:DMOZ, üüb huuchsjiisk) Landesamt für Statistik Niedersachsen, LSN-Online Regionaldatenbank, Tabelle 12411: Fortschreibung des Bevölkerungsstandes, Stant 31. Detsember 2019. (Halep üüb sjiisk)


At list faan ISO 3166-2-Codes för Estland wiset di code för 15 Landkreise (maakonnad). A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Estland EE), di ööder as di code för die Landkreise. Nian feranerang faan di code sant 1998. Die Landkreise erhielten zweistellige Zahlen von 37 bis 86. NUTS:EE (EU-Statistikregionen) ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk)


At list faan ISO 3166-2-Codes för Finnland wiset di code för 19 Landschaften (finsk maakunta, sweedsk landskap). A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Finnland FI), di ööder as di code för die Landschaft. Von der Veröffentlichung im Jahr 1998 bis zur Änderung im Dezember 2011 bestanden die ISO-3166-2-Codes für Finnland aus den Kürzeln der sechs Provinzen (Lääni). NUTS:FI (EU-Statistikregionen) ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk)


At list faan ISO 3166-2-Codes för Griichenlun wiset di code för 13 ferwaltangsregiuunen an't Moonkrepubliik Athos. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Griichenlun GR), di ööder as di code för at ferwaltangsregiuun. Ei muar aktuel sant 2016: Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk) NUTS:EL (EU-Statistikregiuunen) ISO 3166-2 Luncodes. ISO 3166-1 Luncodes uun domain nöömer.


At list faan ISO 3166-2-Codes för Island wiset di code för acht isländischen Regionen (landsvæði). A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Island IS), di ööder as di code för die Region. Als Codes für die Regionen Island dienen die Ziffern 1 bis 8. Der frühere Code IS-0 für die Hauptstadt Reykjavík wurde mittlerweile abgeschafft. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk) NUTS:IS (EU-Statistikregionen) ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden.


At list faan ISO 3166-2-Codes för Lettland wiset di code för 110 Bezirke (lettisch novads) und 9 Republik-Städte (republikas pilsēta). A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Lettland LV), di ööder as di code för die Bezirke und Städte. Seit der Erstpublikation der ISO 3166-2 im Jahre 1998 galten bis Dezember 2011 folgende Codes für 26 Rajoni und 7 Städte: Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk) NUTS:LV (EU-Statistikregionen) ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden.


Det Bulawayo Prowins (üüb Ingels: Bulawayo Province) as en prowins uun de aafrikoons stoot Simbabwe. At hoodsteed as Bulawayo.


Det Harare Prowins (üüb Ingels: Bulawayo Province) as en prowins uun de aafrikoons stoot Simbabwe. At hoodsteed as Harare.


At list faan ISO 3166-2-Codes för Luxemburg wiset di code för twaalew kantoonen. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Luxemburg LU), di ööder as di code för di kantoon. NUTS:LU (EU-Statistikregiuunen) ISO 3166-2, Referenstabel faan luncodes ISO 3166-1, Referenstabel faan luncodes uun domainnöömerverwendet werden. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk)


At list faan ISO 3166-2-Codes för Malta wiset di code för 68 Gemeinden (Kunsilli). A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Malta MT), di ööder as di code för die Distrikte. Di code as tuleetst di 28. Nofember 2007 (PDF) feranert wurden. NUTS:MT (EU-Statistikregionen) ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk)


At list faan ISO 3166-2-Codes för Monaco wiset di code för 17 Stadtbezirke. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Monaco MC), di ööder as di code för den Stadtbezirk. Das Territorium des Fürstentums wurde per 13. September 2013 durch eine souveräne Verordnung neu geordnet und umfasst seither neun Stadtbezirke. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk) ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden.


At list faan ISO 3166-2-Codes för Polen wiset di code för 16 Woiwodschaften. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Polen PL), di ööder as di code för die Woiwodschaft. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk) NUTS:PL (EU-Statistikregionen) ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden.


At list faan ISO 3166-2-Codes för die Slowakei wiset di code för acht Kraje (Landschaftsverbände). A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för die Slowakei SK), di ööder as di code för den Landschaftsverband. Nian feranerang faan di code sant 1998. Der Code entspricht NUTS:SK-2. NUTS:SK (EU-Statistikregionen) ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk)


At list faan ISO 3166-2-Codes för Slowenien wiset di code för 212 Gemeinden. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Slowenien SI), di ööder as di code för die Gemeinde (Občine). Nummerung in slowenischer alphabetischer Sortierung … C – Č – D … S – Š – T … Z – Ž außer Tišina und Šalovci, deren Nummer sich auf veraltete Namen bezieht, Cankova-Tišina respektive Hodoš Šalovci. Žalec, ehemals 145, hat 190 nach der Aufteilung in mehrere Gemeinden 1998. Nummern: 001–147 (außer 145): Gemeindestand 1995–1998 148–193: Gemeindeänderung 1998 194: Gemeindeänderung 2002 195–206: Gemeindeänderung März 2006 206–211: Gemeindeänderung Juni 2006 212: Gemeindeänderung 2010 213: Gemeindeänderung 2011 NUTS:SI (EU-Statistikregionen) ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden. Liste der Gemeinden in Slowenien Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk)


At list faan ISO 3166-2-Codes för die Vatikanstadt wiset di code för die Vatikanstadt. At jaft ei muar onerdialangen. Diheer code bestäänt bluas ütj ään dial. Diheer wiset di code efter ISO 3166-1 (för die Vatikanstadt VA). Nian feranerang faan di code sant 1998. ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk)


Det Berat Regiuun (üüb Albaansk: Qarku i Beratit) as en regiuun uun Albaanien. At regiuun leit uun a süüd faan't lun. Uun a nuurd leit det Elbasan Regiuun, uun a uast det Korçë Regiuun, uun a süüd det Gjirokastër Regiuun an uun a waast det Fier Regiuun. Det hee 193.020 lidj (2001). At hoodsteed faan't regiuun as Berat. Det Berat Regiuun hee sant 2015 fiiw kreiser. Berat Kuçovë Poliçan Skrapar Ura Vajgurore Albania: Prefectures and Major Cities, www.citypopulation.de


Det Durrës Regiuun (üüb Albaansk: Qarku i Durrësit) as en regiuun uun Albaanien. At regiuun leit uun a uast faan't lun. Uun a nuurd leit det Lezhë Regiuun, uun a uast det Dibër Regiuun, uun a süüduast det Tirana Regiuun an uun a uast det Adriaatisk Sia. Det hee 245.179 lidj (2001). At hoodsteed faan't regiuun as Durrës. At regiuun hee sant 2015 trii kreiser: Durrës Krujë Shijak Albania: Prefectures and Major Cities, www.citypopulation.de


Det Elbasan Regiuun (üüb Albaansk: Qarku i Elbasanit) as en regiuun uun Albaanien. At regiuun leit uun a maden faan't lun. Uun a nuurd leit det Dibër Regiuun, uun a uast Nuurd-Masedoonien, uun a süüduast det Korçë Regiuun, uun a süüdwaast det Berat Regiuun, uun a waast det Fier Regiuun an uun a nuurdwaast det Tirana Regiuun. Det hee 362.736 lidj (2001). At hoodsteed faan't regiuun as Elbasan. At regiuun hee sant 2015 sööwen kreiser: Belsh Cërrik Elbasan Gramsh Librazhd Peqin Prrenjas Albania: Prefectures and Major Cities, www.citypopulation.de


En qark ([caɾk], albaansk qark of qarku, pl. qarqe [caɾce] as en regiuun uun Albaanien. Tu tidj jaft at twaalew qarken, an jo san weder iindiald uun gemeenen, huar't 36 faan jaft. En qark woort regiaret faan en qark-riad, an diar sat aal a bürgermäästern faan a bashkias tuup, det san a gemeenen uun detdiar qark. Jo weele en föörmaan.


Det Fier Regiuun (üüb Albaansk: Qarku i Fierit) as en regiuun uun Albaanien. At regiuun leit uun a süüdwaast faan't lun. Uun a nuurd leit det Tirana Regiuun, uun a nuurduast det Elbasan Regiuun, uun a uast det Berat Regiuun, uun a süüduast det Gjirokastër Regiuun, uun a süüd det Vlorë Regiuun an uun a waast det Adriaatisk Sia. Det hee 382.544 lidj (2001). At hoodsteed faan't regiuun as Fier. At regiuun hee sant 2015 seeks kreiser: Divjakë Fier Lushnjë Mallakastër Patos Roskovec Albania: Prefectures and Major Cities, www.citypopulation.de


Det Dibër Regiuun (üüb Albaansk: Qarku i Dibrës) as en regiuun uun Albaanien. At regiuun leit uun a nuurduast faan't lun. Uun a nuurduast leit det Kukës Regiuun, uun a uast Nuurd-Masedoonien, uun a süüd det Elbasan Regiuun, uun a süüdwaast det Tirana Regiuun, uun a waast det Durrës Regiuun an uun a nuurdwaast det Lezhë Regiuun. Det hee 189.854 lidj (2001). At hoodsteed faan't regiuun as Peshkopi. At regiuun hee fjauer kreiser: Bulqizë Dibër Klos Mat Albania: Prefectures and Major Cities, www.citypopulation.de


Det Gjirokastër Regiuun (üüb Albaansk: Qarku i Gjirokastrës) as en regiuun uun Albaanien. At regiuun leit uun a süüd faan't lun. Uun a nuurd leit det Berat Regiuun, uun a nuurduast det Korçë Regiuun, uun a süüduast Grekenlun, uun a süüdwaast an waast det Vlorë Regiuun an uun a nuurdwaast det Fier Regiuun. Det hee 155.998 lidj (2001). At hoodsteed faan't regiuun as Gjirokastër. At regiuun hee sant 2015 sööwen kreiser: Dropull Gjirokastër Këlcyrë Libohovë Memaliaj Përmet Tepelenë Albania: Prefectures and Major Cities, www.citypopulation.de


Det Korçë Regiuun (üüb Albaansk: Qarku i Korçës) as en regiuun uun Albaanien. At regiuun leit uun a süüduast faan't lun. Uun a nuurd leit Nuurd-Masedoonien, uun a uast an süüduast Grekenlun, uun a süüdwaast det Gjirokastër Regiuun, uun a waast det Berat Regiuun an uun a nuurdwaast det Elbasan Regiuun. Det hee 265.182 lidj (2001). At hoodsteed as Korçë. Dialen faan det Ohrid-Sia an det Prespa-Sia lei uun a nuurd faan't regiuun. At regiuun hee sant 2015 seeks kreiser: Devoll Kolonjë Korçë Maliq Pogradec Pustec Albania: Prefectures and Major Cities, www.citypopulation.de