Pieter de Clercq (* 21. Janewoore 1849 uun Amsterdam; † 9. Mei 1934 uun Zeist, Prowins Utrecht) wiar en beenkiar faan Amsterdam, diar ham uun't skuul an't sark tu det Waastfresk spriik ferskreew. Hi liard at Waastfresk faan a skriiwer Gerben Postma faan Moarrewâld. 1900 wurd san föörslach tu fordering faan't Waastfresk uun't bildingsweesen faan't Frysk Selskip uunnimen. A nuurdfresken wurd uk faan ham ermudigt, jo tu't skül faan't Nuurdfresk tu organisiarin. De sölring dachter Jens Mungard fing uun jong juaren troch De Clercq, diar mä san aatj Nann Peter Mungard tupwerket, kontakt tu det waastfresk literatüür. (tup mä Wynsen Scheltes Faber) Oer de bifoardering fen- en it ûnderwiis yn de Fryske tael (1900) (tup mä G. Postma) Lytse Fryske Spraekleare (1904) (tup mä A.N. Pypin) Aufruf an die Nordfriesen in Schleswig, zur Förderung ihrer alten Heimathsprache = Oprop oan de Noardfriezen yn Sleeswyk, ta it foartsterkjen fen hjar âlde geasprake (1907) Splitsing en aaneensluiting der liberalen in Nederland, naar aanleiding van den schoolstrijd enz. (1909) (tup mä S. van der Burg) Lyst fen de útjeften yn en oer it Frysk forskynd yn 1901/10 (1912) Koarte Oanwizing by de punten fen studzje, hokker yn de opropping fen 1911 esfh, neamd


Madelstiantidj (uk Mesolithikum faan Ualgreks μέσος mésos „madel“ an λίθος líthos „stian“) as a nööm för a tidj faan föörhistoore uun Euroopa an a waast faan Aasien, wat twesken at Ualstiantidj an't Jongstiantidj wiar, det het faan amanbi 15.000 tu 5000 juar för daaling.


Charles Robert Darwin [tʃɑrlz ˈɹɒb.ət 'dɑː.wɪn] (* 12. Febrewoore 1809 uun Shrewsbury; † 19. April 1882 uun Down House, Kent) wiar en britisk natüürforsker. Hi wiar auer sin weesentelk bidracher tu't teorii faan ewolutschuun een faan dön bedüüdenst natüürwedenskapsmaaner. Commons: Charles Darwin – Saamling faan biljen of filmer Wikispecies hee en artiikel tu: Charles Darwin


Gysbert Japiks wiar en bedüüden waastfresk skriiwer faan't Renaissance. Fryske rijmlerye (1688)


De Chobe Distrikt as en distrikt uun de aafrikoons stoot Botsuana. A distrikt leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 23.347 lidj (2011). At hoodsteed faan a distrikt as Kasane. De Chobe Natschunaalpark as de naistgratst natschunaalpark uun Botsuana an hee det gratst befölkring faan elefanten uun Aafrika. Kachikau Kasane Kavimba Kazungula Lesoma Muchinje Pandamatenga Parakarungu Satau A distrikt hee nian onerdistrikten. Botswana, citypopulation.de


De North-West Distrikt (üüb Ingels, North-West District) as en distrikt uun de aafrikoons stoot Botsuana. A distrikt leit uun a nuurdwaast faan't lun. Det hee 152.284 lidj (2011). At hoodsteed faan a distrikt as Maun. A distrikt hee trii onerdistrikten: Ngamiland East Ngamiland West Okavango Botswana, citypopulation.de


De South-East Distrikt (üüb Ingels, South-East District) as en distrikt uun de aafrikoons stoot Botsuana. A distrikt leit uun a süüd-uast faan't lun. Det hee 345.613 lidj (2011). At hoodsteed faan a distrikt as Ramotswa. A distrikt hee fiiw onerdistrikten: Gaborone Mogobane Otse Ramotswa Tlokweng Botswana, citypopulation.de


Anseba (Regiuun) Det Anseba Regiuun as ian faan dön seeks regiuunen faan Eritrea. At regiuun leit uun a nuurdwaast faan't lun. Det hee 549.000 lidj (2005). At hoodsteed faan't regiuun as Keren. Eritrea, citypopulation.de


Sentraal (Regiuun uun Eritrea) Det Sentraal Regiuun (üüb Tigrinya: ዞባ ማእከል Zoba Ma'ekel, üüb Araabsk: إقليم المركزية ʾIqlīm al-Markaziyyah, üüb Italjeens: Regione Centrale) as ian faan dön seeks regiuunen faan Eritrea. At regiuun leit uun a maden faan't lun. Det hee 675.700 lidj (2005). At hoodsteed faan't regiuun as Asmara. Eritrea, citypopulation.de


Gasch-Barka (Regiuun) Det Gasch-Barka Regiuun (üüb Tigrinya: ዞባ ጋሽ ባርካ Zoba Gaš-Barka, üüb Araabsk: منطقة القاش وبركا Minṭaqah al-Qāš wa-Barkā, üüb Italjeens: Regione di Gasc-Barca) as ian faan dön seeks regiuunen faan Eritrea. At regiuun leit uun a nuurdwaast faan't lun. Det hee 708.800 lidj (2005). At hoodsteed faan't regiuun as Barentu. Eritrea, citypopulation.de


Nuurdelk Ruad Sia Det Nuurdelk Ruad Sia Regiuun (üüb Tigrinya: ዞባ ሰሜናዊ ቀይሕ ባሕሪ Zoba Semienawi Keyih Bahri, üüb Araabsk: منطقة البحر الأحمر الشمال Minṭaqah al-Baḥr al-ʾAḥmar aš-Šamāl, üüb Italjeens: Regione del Mar Rosso Settentrionale) as ian faan dön seeks regiuunen faan Eritrea. At regiuun leit uun a nuurdwaast faan't lun. Det hee 653.300 lidj (2005). At hoodsteed faan't regiuun as Massawa. Eritrea, citypopulation.de


Süüd (Regiuun uun Eritrea) Det Süüd Regiuun as ian faan dön seeks regiuunen faan Eritrea. At regiuun leit uun a maden faan't lun. Det hee 952.100 lidj (2005). At hoodsteed faan't regiuun as Mendefera. Eritrea, citypopulation.de


Süüdelk Ruad Sia Det Süüdelk Ruad Sia Regiuun (üüb Tigrinya: ዞባ ደቡባዊ ቀይሕ ባሕሪ Zoba Debubawi Keyih Bahri, üüb Araabsk: منطقة البحر الأحمر الجنوب Minṭaqah al-Baḥr al-ʾAḥmar al-Janūb, üüb Italjeens: Regione del Mar Rosso Meridionale) as ian faan dön seeks regiuunen faan Eritrea. At regiuun leit uun a süüd faan't lun. Det hee 83.500 lidj (2005). At hoodsteed faan't regiuun as Assab. Eritrea, citypopulation.de


De Chartuum Bundesstoot (üüb Araabsk: ولاية الخرطوم Wilāyat al-Kharṭūm) as en bundesstoot uun Sudaan. A bundesstoot leit uun a uast faan't lun. Det hee 7.993.900 lidj (2018). At hoodsteed faan a bundesstoot as Chartuum. Sudan, citypopulation.de


De Al-Dschasiira Bundesstoot (üüb Araabsk: ولاية الجزيرة Wilāyat al-Jazīrah) as en bundesstoot uun Sudaan. A bundesstoot leit uun a uast faan't lun. Det hee 5.096.900 lidj (2018). At hoodsteed faan a bundesstoot as Wad Madanii. Sudan, citypopulation.de


De Al-Qadaarif Bundesstoot (üüb Araabsk: ولاية القضارف Wilāyat al-Qaḍārif) as en bundesstoot uun Sudaan. A bundesstoot leit uun a uast faan't lun. Det hee 2.208.400 lidj (2018). At hoodsteed faan a bundesstoot as Al-Qadaarif. Sudan, citypopulation.de


De Blä Niil Bundesstoot (üüb Araabsk: ولاية النيل الأزرق Wilāyat an-Nīl al-ʾAzraq) as en bundesstoot uun Sudaan. A bundesstoot leit uun a süüduast faan't lun. Det hee 1.108.400 lidj (2018). At hoodsteed faan a bundesstoot as Ad-Damasiin. Sudan, citypopulation.de


Det Afar Regiuun (üüb Amhaarisk: አፋር ክልል Äfər Käläl, üüb Afar: Qafár Rakaakayih Doolata) as ian faan dön njüügen regiuun faan Etioopien. At regiuun leit uun a nuurduast faan't lun. Det hee 1.723.000 lidj (2015). At hoodsteed faan't regiuun as Semera. Ethiopia, citypopulation.de


Sir Winston Leonard Spencer-Churchill (* 30. Nofember 1874 uun Blenheim Palace, Oxfordshire; † 24. Janewoore 1965 uun London) wiar en britisk poliitiker, armee ofisiar an skriiwer. Hi wiar tausis premier-minister faan det Ferianigt Köningrik, faan 1940 tu 1945 an uk faan 1951 tu 1955, an feerd at lun troch de Naist Wäältkrich. Tuföören wiar hi banenminister, de iarst lord faan't admiraliteet an schatskansler. Hi skreew uk poliitisk an histoorisk werken an fing 1953 a Noobelpris för literatüür. Premier-Ministern faan det Ferianigt Köningrik (1902-1955): Arthur Balfour (1902-1905), Sir Henry Campbell-Bannerman (1905-1908), H. H. Asquith (1908-1916), David Lloyd George (1916-1922), Andrew Bonar Law (1922-1923), Stanley Baldwin (1923-1924, 1924-1929, 1935-1937), Ramsay MacDonald (Janewoore-Nofember 1924, 1929-1935), Neville Chamberlain (1937-1940), Winston Churchill (1940-1945, 1951-1955), Clement Atlee (1945-1951).


Det Bizerte Guwernement (üüb Araabsk: ولاية بنزرت Wilāyat Banzart; üüb Fraansöösk: Le Gouvernorat de Bizerte) as ian faan dön fjauer-an-twuntig guwernementen faan Tuneesien. Det hee 568.219 lidj (2014). At hoodsteed faan’t guwernement as Bizerte. At guwernement hee fjauertanj lunkreiser (üüb Fraansöösk: délégations): Bizerte Nord Bizerte Sud El Alia Ghar El Melh Ghezala Joumine Mateur Menzel Bourguiba Menzel Jemil Ras Jebel Sejnane Tinja Utique Zarzouna Tunisia, citypopulation.de


Fraansöösk Waast-Aafrika (üüb Fraansöösk: Afrique-Occidentale française) wiar faan 1895 tu 1958 a nööm faan't föderatschuun faan dön fraansöösk koloniien uun a waast faan Aafrika. A teritoorien faan Boowerseenegal an Niiger (daaling Burkiina Faaso, Niiger an dial faan Maali), Seenegal, Mauretaanien (daaling a waast faan Mauretaanien), Fraansöösk Sudaan (daaling dialen faan Maali an a uast faan Mauretaanien), Guinea, Dahomey (daaling Beniin) an uk at Elfenbianküst hiard tu't föderatschuun. A hoodsteeden faan't föderatschuun wiar Saint-Louis (tu 1902) an Dakar (1902-1960). Jean-Baptiste Chaudié (1895–1900) Noël Ballay (1900–1902) Ernest Roume (1902–1907) William Ponty (1908–1915) François Joseph Clozel (1916) Joost van Vollenhoven (1917–1918) Martial Merlin (1918–1923) Jules Carde (1923–1930) Jules Brévié (1930–1936) Marcel de Coppet (1936–1938) Léon Cayla (1939–1940) Pierre Boisson (1940–1943) Pierre Cournarie (1943–1946) René Barthès (1946–1948) Paul Béchard (1948–1951) Bernard Cornut-Gentille (1952–1956) Gaston Custin (1956–1957)


Poosche-ailönj (aw polynesisch Rapa Nui, aw spånsch Isla de Pascua) as en oseåånisch ailönj, dåt lait önj e Grut Oseåån, (27o 09' sööd än 109o 26' weest), weestlik än en lait eefter et norden foon Santiago önj Chile. Dåt ailönj as en diilj foon jü chileensch regjoon Valparaíso. Dåt as mååst triikånti (166.6 km²) än lait moinai 3.700 km foon Tahiti, 3.600 km foon Chile än 2.200 km foon da näiste beboogede ailönje (Marquesas). Dåt Poosche-ailönj as berüümt am åål da prehistoorische stiinj-skulptuure, da moai, långs e siikåånt. Dåt ailönj meet 163,6 km² än deer booge amenbai 4.800 manschne (2009), weerfoon maning di äine spräke (Rapa-nui), snååke. For moinai 500 iirnge wörden da süwåt 600 grute moai apruchted. Dåt jeeft foole teoriie weeram da deer san, än jü mååst forkaamend teorii as, dåt da apruchtet san am wichtie forfidre unti sügoor laawende persoone tu iiren. Trinam lade nuch ainkelte latje ailönje, weer niimens booget: Motu Iti, Motu Kau Kau, Motu Nui, Motu Tautara, Motu Ko Hepoko, Motu Marotiri. Wikimedia Commons heet bile unti filme tu: Easter Island


Det Wolhynien Prowins (üüb Ukrainisk: Воли́нська о́бласть Volýns’ka óblast’ of Воли́нь Volýn’) as ian faan dön 24 prowinsen faan Ukraine. Det hee 1.040.954 lidj (2017). At hoodsteed faan’t prowins as Lutsjk. Ukraine: Administrative Division, www.citypopulation.de


Det Transkarpaatien Prowins (üüb Ukrainisk: Закарпа́тська о́бласть Zarkarpáts’ka óblast’ of Закарпа́ття Zakarpáttja) as ian faan dön 24 prowinsen faan Ukraine. Det hee 1.258.777 lidj (2017). At hoodsteed faan’t prowins as Uschhorod. At prowins hee seeks distrikten: Ukraine: Administrative Division, www.citypopulation.de Ukraine: Administrative Division, citypopulation.de


Det Saporischschja Prowins (üüb Ukrainisk: Запорі́зька о́бласть Zaporíz’ka óblast’ of Запорі́жжя Zaporížžja) as ian faan dön 24 prowinsen faan Ukraine. Det hee 1.739.488 lidj (2017). At hoodsteed faan’t prowins as Saporischschja. Ukraine: Administrative Division, www.citypopulation.de


De Witj Niil Bundesstoot (üüb Araabsk: النيل الأبيض ولاية Wilāyat An-Nīl al-Ābyaḍ) as en bundesstoot uun Sudaan. A bundesstoot leit uun a süüduast faan't lun. Det hee 2.493.900 lidj (2018). At hoodsteed faan a bundesstoot as Rabak. Sudan, citypopulation.de


Vorlage:Infobox Verwaltungseinheit/Wartung/ISO Sewastopol (Севастополь, faan ualgreks Σεβαστούπολις Sebastúpolis, krimtataarisk Акъяр/Aqyar) as det gratst stääd üüb't hualeweilun Krim. Hat as di hoodhuuwen faan't rüsk Suart Sia Floot. Sant a 21. Maarts 2014, üs Ruslun a Krim anektiaret hää, woort Sewastopol üs rüsk stääd uun't Okrug Süüdruslun uunsen. Det as internatsionaal oober (noch) ei gudkäänd wurden. Uun a uugen faan a Ukraine as Sewastopol en rüsk besaat ukrainisk stääd. Commonskategorii: Sewastopol – Saamlang faan bilen of filmer 44.5949533.52165Koordinaaten: 44° 36′ N, 33° 31′ O


Det Odessa Prowins (üüb Ukrainisk: Оде́ська о́бласть Odés’ka óblast’ of Оде́щина Odéščyna) as ian faan dön 24 prowinsen faan Ukraine. Det hee 2.380.308 lidj (2019). At hoodsteed faan’t prowins as Odessa. Det prowins as iindiald tu sööwen rajons, sowat üs lunkreiser: Ukraine: Administrative Division, www.citypopulation.de


A Krim as en hualeweilun uun't nuurden faan't Suart Sia. Hat hiart tu a Ukraine, as oober 2014 faan Ruslun auernimen wurden. Üüb a Krim lei det Autonoom Republiik Krim mä't hoodstääd Simferopol an det huuwenstääd Sewastopol. Commonskategorii: Krim – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Krim (sjiisk)


Ungarn Ungarn (üüb Ungaars: Magyarország [ˈmɒɟɒrorsaːɡ]) as en lun uun a maden faan Euroopa. Uun a nuurd leit at Slowakei, uun a nuurduast at Ukraine, uun a waast Uasterrik, uun a uast Rumeenien, uun a süüd Serbien an uun a süüdwaast lei Kroaasien an Sloweenien. Det hee 9.772.756 lidj (2019). At hoodsteed faan’t lun as Budapest. De Donau Struum leept trocht't lun. Dön tjiin gratst steeden uun't lun san: At lun hee ian steed (Budapest) an njüügentanj komitaaten (üüb Ungaars: megyék, iantaal megye). Hungary, citypopulation.de Hungary: Cities & Towns, citypopulation.de


Skolepkrepdiarten (Squamata) san ian faan sjauer ordern faan a Krepdiarten (Reptilia). Dair jaft at gud 10.000 slacher faan. Anguimorpha, "Slikdiarten" Dibamia, "Slaanghaaselwirmer" Geko'oortagen (Gekkota) Leeguanoortagen (Iguania) (Laterata), Haagedisjin -> Skinkoortagen Skinkoortagen (Scincomorpha) Slaanger (Serpentes) Commonskategorii: Skolepkrepdiarten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Skolepkrepdiarten


Skinkoortagen (Scincomorpha) san en onerorder faan a Skolepkrepdiarten (Squamata). Jo lewe miast uun a troopen an subtroopen. Skinkoortagen (Scincomorpha) Skinks (Scincoidea) Echt Skinks (Scincidae) (Cordylidae) (Gerrhosauridae) (Xantusiidae) Haagedisjin (Lacertoidea / Laterata) Echt Haagedisjin (Lacertidae) (Teiidae) (Gymnophthalmidae) Commonskategorii: Skinks (Scincomorpha) – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Skinks (Scincomorpha)


Echt Skinks (Scincidae) san en famile faan Skolepkrepdiarten (Squamata). Jo like Haagedisjin (Lacertidae), haa oober en glääd skan. At jaft wel son 1500 slacher faan echt skinks. Acontinae Scincinae Lygosominae Commonskategorii: Echt Skinks – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Echt Skinks


At Braghaagedisje of Tuatara (Sphenodon punctatus) as di iansagst slach uun det famile Sphenodontidae an uun det order Sphenodontia. Ööder slacher faan detdiar order san uun a leetst 150 miljuun juaren ütjstürwen. Hat as sodenang en "laben fosiil". Hat liket ööder skolepkrepdiarten (Squamata), as oober uk noch bi liach tempratuuren uun a gang. Ferlicht as diar uk noch en slach S. guentheri, diar as a wedenskap ei ians auer. Commonskategorii: Braghaagedisjin – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Braghaagedisjin


A Geko'oortagen (Gekkota) san en onerorder faan a Skolepkrepdiarten (Squamata). Diar hiar sowat 1.600 slacher uun sööwen familin tu. Gekkomorpha Eublepharidae Gekos (Gekkonidae) Bleedfangergekos (Phyllodactylidae) Sphaerodactylidae Pygopodomorpha Carphodactylidae Diplodactylidae Pygopodidae Commonskategorii: Geko'oortagen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Geko'oortagen


Bleedfangergekos (Phyllodactylidae) san en famile faan Geko'oortagen (Gekkota). Diar hiar 134 slacher tu. Asaccus Bogertia Gymnodactylus Haemodracon Homonota Phyllodactylus Phyllopezus Ptyodactylus Tarentola Thecadactylus Commonskategorii: Bleedfangergekos – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Bleedfangergekos


A Tarentola san en skööl faan Bleedfangergekos (Phyllodactylidae) mä 24 slacher. T. albertschwartzi – T. americana – T. angustimentalis – T. annularis – T. bischoffi – T. bocagei – T. boehmei – T. boettgeri – T. caboverdianus – T. chazaliae – T. darwini – T. delalandii – T. desertii – T. ephippiata – T. fascicularis – T. fogoensis – T. gigas – T. gomerensis – T. mauritanica – T. mindiae – T. neglecta – T. parvicarinata – T. pastoria – T. rudis Kanaarengeko (Tarentola delalandii) Müürgeko (Tarentola mauritanica) Commonskategorii: Tarentola – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Tarentola


A Müürgeko (Tarentola mauritanica) as en slach faan a Bleedfangergekos (Phyllodactylidae), di fööraal trinjam't Madlunsia lewet. Hi as miast am naachtem uun a gang. Mä sin bleedfangern koon en geko uk auer hood oner a böön loongs luup. Tarentola mauritanica mauritanica (Linnaeus 1758) Tarentola mauritanica juliae (Joger 1984) Tarentola mauritanica pallida (Geniez et al. 1999) Commonskategorii: Müürgekos – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Müürgekos


Poprad as en stää önj e Regjoon Prešov önj jü Slowakäi. Deer booge 49.855 manschne (2021). Dåt gebiit foon Poprad as 63 km². Jü inboogertächte as 874 manschne pro km². Jü pustliidjtål as 058 01, di forwoolnumer as 421-52 än dåt kfz-kåntiiken as PP. Slovakia: Prešovský kraj, citypopulation.de


A Kanaarengeko (Tarentola delalandii) as en slach faan a Bleedfangergekos (Phyllodactylidae), di bluas üüb a Kanaareneilunen Teneriffa an La Palma lewet. Hi as miast am naachtem uun a gang. Mä sin bleedfangern koon en geko uk auer hood oner a böön loongs luup. Spriadkoord (Kanaaren) Commonskategorii: Kanaarengekos – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Kanaarengekos


Det sjauer-klöören-teoreem as en matemaatisken sats. Hi sait, dat sjauer klöören leewen ling, am en lunkoord iintuklöörin, saner dat tau likedenang klööret lunen tuupstupe. Det fraag hiart tu't matemaatisk fääk faan a topologii. Fransöösk regiuunen Ferianagt Stooten Ruslun Weltkoord Francis Guthrie wiar 1852 di iarst, di auer detdiar fraag spikeliaret hää, man hi küd det ei bewise. Leeder san mä en computer ~ 2000 ünlik mögelkhaiden trochspelet wurden, an arke tooch haa sjauer klöören lingd. Man en formaalen bewis as det uun a uugen faan matemaatikern noch ei. Commonskategorii: Sjauer-klöören-teoreem – Saamlang faan bilen of filmer


Leeguanoortagen (Iguania) san en onerorder faan a Skolepkrepdiarten (Squamata). Jo lewe uun a troopen an subtroopen. Agamidae – Anolidae – Chamaeleonidae – Iguanidae – Corytophanidae – Crotaphytidae – Hoplocercidae – Leiocephalidae – Leiosauridae – Liolaemidae – Opluridae – Phrynosomatidae – Polychrotidae – Tropiduridae Anolidae Anolis Anolis marmoratus Commonskategorii: Leeguanoortagen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Leeguanoortagen


Dibamidae san en famile faan Skolepkrepdiarten (Squamata). Diar hiar tau sköölen tu; ian lewet uun Meksikoo an ian uun Süüduastaasien. Dibamidae like slaanger. Anelytropsis Cope 1885, Meksikoo, mä man ään slach: Anelytropsis papillosus Cope 1885 Dibamus Duméril & Bibron 1839, Süüduastaasien, mä gud 20 slacher: D. alfredi – D. bogadeki – D. booliati – D. bourreti – D. celebensis – D. dalaiensis – D. deharvengi – D. dezwaani – D. floweri – D. greeri – D. ingeri – D. kondaoensis – D. leucurus – D. manadotuaensis – D. montanus – D. nicobaricum – D. novaeguineae – D. seramensis – D. smithi – D. somsaki – D. taylori – D. tebal – D. tiomanensis – D. vorisi Commonskategorii: Dibamidae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Dibamidae


Anguimorpha of Slikdiarten san en onerorder faan a Skolepkrepdiarten (Squamata). Diar hiar son 200 slacher tu. Enkelten like slaanger. Paleoanguimorpha Familin: Shinisauridae - Lanthanotidae - Varanidae Neoanguimorpha Familin: Helodermatidae - Xenosauridae - Anniellidae - Anguidae Anguidae Anguis Haaselwirem, Stialwirem (Anguis fragilis) Varanidae Varanus Komodo Waraan (Varanus komodoensis) Wikispecies hää en artiikel tu: Anguimorpha


Kliawerbosker (Fucus vesiculosus) san en slach faan song an hiar tu a brün algen (Phaeophyceae). Uun kliawerbosker san Jood, Broom, Beta-Karotiin an noch flook muar natelk mineraalen. Commonskategorii: Kliawerbosker – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Kliawerbosker


Haaselwirmer of Stialwirmer (Anguidae) san en famile faan Skolepkrepdiarten (Squamata). Jo like slaanger. Anguinae Sköölen: Anguis - Ophisaurus - Pseudopus Gerrhonotinae Sköölen: Abronia - Barisia - Coloptychon - Elgaria - Gerrhonotus - Mesaspis Commonskategorii: Haaselwirmer – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Haaselwirmer


Anguis as en skööl faan Skolepkrepdiarten (Squamata) uun't famile faan a Haaselwirmer (Anguidae). Diar hiar fiiw slacher tu. A. cephallonica A. colchica A. fragilis (Haaselwirem) A. graeca A. veronensis Commonskategorii: Anguis – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Anguis


A Haaselwirem of Stialwirem (Anguis fragilis) as en slach faan Skolepkrepdiarten (Squamata) an liket en slaang. Hi komt uun hial Madeleuroopa föör. Spriadkoord Di haaselwirem hää ham en rip snapt. Commonskategorii: Haaselwirmer – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Haaselwirmer


Chromista as en ufdialang faan a eukarioten efter nei wedenskapelk weden: Superkingdom Eukaryota Kingdom Chromista Subkingdom Hacrobia Phylum Cryptista Phylum Haptophyta Phylum Heliozoa Subkingdom Harosa [= "Supergroup SAR"] Infrakingdom Halvaria Superphylum Alveolata Phylum Ciliophora Phylum Miozoa Subphylum Myzozoa Infraphylum Apicomplexa Infraphylum Dinozoa Subphylum Protalveolata Superphylum Heterokonta [= "Supergroup Stramenopiles"] Phylum Bigyra Phylum Ochrophyta Phylum Oomycota Infrakingdom Rhizaria Phylum Cercozoa Phylum Retaria Ruggiero, M.A., Gordon, D.P., Orrell, T.M., Bailly, N., Bourgoin, T., Brusca, R.C., Cavalier-Smith, T., Guiry, M. D. & Kirk, P. M. (2015). A Higher Level Classification of All Living Organisms. PLoS ONE 10(4) online


Protozoa as en ufdialang faan a eukarioten efter nei wedenskapelk weden: Superkingdom Eukaryota Kingdom Protozoa Subkingdom Eozoa Infrakingdom Euglenozoa Infrakingdom Excavata Subkingdom Sarcomastigota Phylum Amoebozoa Phylum Choanozoa [with Microsporidia, Animalia, and Fungi constitutes "Supergroup Opisthokonta"] Phylum Microsporidia [with Choanozoa, Animalia, and Fungi constitutes "Supergroup Opisthokonta"] Phylum Sulcozoa Ruggiero, M.A., Gordon, D.P., Orrell, T.M., Bailly, N., Bourgoin, T., Brusca, R.C., Cavalier-Smith, T., Guiry, M. D. & Kirk, P. M. (2015). A Higher Level Classification of All Living Organisms. PLoS ONE 10(4) online


Ochrophyta (iar uk Heterokontophyta) san en stam faan a Chromista. Ruggiero, M.A., Gordon, D.P., Orrell, T.M., Bailly, N., Bourgoin, T., Brusca, R.C., Cavalier-Smith, T., Guiry, M. D. & Kirk, P. M. (2015). A Higher Level Classification of All Living Organisms. PLoS ONE 10(4)


Heterokonta san en auerstam faan a Chromista. Jo wurd uk Stramenopiles näämd. Det san miast algen mä tau ünegool swöbstörter (flagella). Bigyra Ochrophyta Oomycota För enkelt bioloogen (Adl et al., 2005) san 'Heterokonta' detsalew üs 'Chromista'. Jo brük för diheer auerstam di ütjdruk 'Stramenopiles'. Ruggiero, M.A., Gordon, D.P., Orrell, T.M., Bailly, N., Bourgoin, T., Brusca, R.C., Cavalier-Smith, T., Guiry, M. D. & Kirk, P. M. (2015). A Higher Level Classification of All Living Organisms. PLoS ONE 10(4) online Commonskategorii: Heterokonta – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Heterokonta


Brün algen (Phaeophyceae) san en klas faan Ochrophyta. Jo san brün, auer det Fucoxanthin diar uun det green Chlorophyll auerdekt. Ascoseirales – Asterocladales – Desmarestiales – Dictyotales – Discosporangiales – Ectocarpales – Fucales – Ishigeales – Laminariales – Nemodermatales – Onslowiales – Phaeosiphoniellales – Ralfsiales – Scytothamnales – Sphacelariales – Sporochnales – Stschapoviales – Syringodermatales – Tilopteridales Desmarestia aculeata Padina pavonica Colpomenia peregrina Ascophyllum nodosum Laminariales Halopteris filicina Saccorhiza polyschides Kliawerbosker (Fucus vesiculosus) Commonskategorii: Brünalgen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Brünalgen


Fucales san en order faan Brün algen (Phaeophyceae). Föl slacher wurd uk ianfach song näämd. Bifurcariopsidaceae – Durvillaeaceae – Fucaceae – Himanthaliaceae – Hormosiraceae – Notheiaceae – Sargassaceae – Seirococcaceae – Xiphophoraceae Durvillaea antarctica, Durvillaeacaee Ascophyllum nodosum, Fucaceae Pelvetia canaliculata, Fucaceae Himanthalia elongata, Himanthaliaceae Hormosira banksii, Hormosiraceae Cystoseira sp., Sargassaceae Halidrys siliquosa, Sargassaceae Kliawerbosker (Fucus_vesiculosus), Fucaceae Commonskategorii: Fucales – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Fucales


Fucaceae san en famile faan Brün algen (Phaeophyceae). Diar hiar sääks sköölen an 26 slacher tu. Föl slacher wurd uk ianfach song näämd. Ascophyllum – Fucus – Hesperophycus – Pelvetia – Pelvetiopsis – Silvetia Commonskategorii: Fucaceae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Fucaceae


Fucus as en skööl faan songplaanten uun det klas faan a brün algen (Phaeophyceae). F. acicularis – F. angulatus – F. articulatus – F. bastera – F. bipinnatus – F. callopilophorus – F. ceranoides – F. chalonii – F. cottonii – F. deformis – F. diffusus – F. distichus – F. edentatus – F. evanescens – F. fibrilla – F. fimbriatus – F. flaccidus – F. flagellaris – F. flexilis – F. fulvescens – F. geniculatus – F. guiryi – F. hirtus – F. humboldtii – F. lagasca – F. lichenoides – F. ligulatus – F. mamillaris – F. membranaceus – F. membranifolius – F. nereideus – F. ovifrons – F. palmetta – F. papillosus – F. parksii – F. plumula – F. polyphyllus – F. racemosus – F. radicans – F. serratus – F. setaceus – F. spataeformis – F. sphaerocephalus – F. spiralis – F. squamulosus – F. undulatus – F. uniformis – F. vesiculosus – F. virsoides – F. zeylanicus Fucus sp. Fucus sp. Fucus distichus Fucus serratus Fucus spiralis Kliawerbosker Commonskategorii: Fucus – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Fucus


Song san algen, diar mä a siagrünj ferwoksen san. Song as nian kategorii faan a biologii. Det kön green algen, brün algen of ruad algen wees. Song üs 'Sushi' Song woort aptaanj Song woort iinbürgen föör a büürerei List faan algen föör Halaglun Commonskategorii: Song – Saamlang faan bilen of filmer


Ruad Algen (Rhodophyta) san en ufdialang faan weederplaanten (Plantae) mä gud 7.000 slacher. Bangiophyceae - Compsopogonophyceae - Cyanidiophyceae - Florideophyceae - Porphyridiophyceae - Rhodellophyceae - Stylonematophyceae Commonskategorii: Ruad Algen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Ruad Algen


Glaucophyta (efter ualgreks: γλαυκός, glaucos: blä-green an φυτόν, phyton: plaant) san en letj ufdialang faan plaanten (Plantae). Det san aacht sköölen faan amanbi 20 slacher algen, diar uun swetweeder lewe. Klas: Glaucophyceae Order: Glaucocystales Famile: Glaucocystaceae Sköölen: Cyanophora – Glaucocystis – Gloeochaete Sköölen mä man ään slach: Cyanoptyche – Peliainia – Steobilomonas – Glaucocystopsis – Chalarodora Commonskategorii: Glaucophyta – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Glaucophyta


Blä algen of Cyanobakteerien (Cyanobakteria) san en stam faan bakteerien (Bacteria). Sodenang as di nööm 'algen' en betj aparte, auer ööder algen nian prokarioten san, jo hiar tu a eukarioten. Chroococcales – Chroococcidiopsidales – Gloeobacterales – Nostocales – Oscillatoriales – Pleurocapsales – Spirulinales – Synechococcales Commonskategorii: Cyanobakteerien – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Cyanobakteerien


Diatomeen (Bacillariophyceae of Bacillariophyta) san algen faan di stam Ochrophyta. Daalang san amanbi 6.000 slacher bekäänd, man diar san wel son 100.000 slacher noch goorei fünjen wurden. Bacillariophycidae Coscinodiscophycidae Fragilariophycidae Commonskategorii: Diatomeen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Diatomeen


Güül-green algen (Xanthophyceae) san en klas faan algen an hiar tu di stam faan a Ochrophyta. Jo wurd uk wel gul-green algen näämd. Botrydiales – Mischococcales – Phyllosiphonales – Rhizochloridales – Tribonematales – Vaucheriales Commonskategorii: Güül-green algen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Güül-green algen


Gul-brün algen (Chrysophyceae) san en klas faan algen an hiar tu di stam faan a Ochrophyta. Jo wurd uk wel gulalgen näämd. Chloramoebales – Chromulinales – Chrysosphaerales – Heterogloeales – Hibberdiales – Hydrurales – Ochromonadales – Parmales – Synurales – Thallochrysidales Commonskategorii: Gul-brün algen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Gul-brün algen


Hydrozoa san en klas faan näädeldiarten (Cnidaria) mä amanbi 3200 bit 3500 slacher. A miasten lewe uun saaltweeder. Onerklas: Hydroidolina Ordern: Anthoathecata – Leptothecata – Siphonophorae Onerklas: Trachylinae Ordern: Actinulida - Limnomedusae - Limnopolypae - Narcomedusae - Trachymedusae Commonskategorii: Hydrozoa – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Hydrozoa


Leptothecata san en order faan näädeldiarten (Cnidaria) uun det klas faan a Hydrozoa. Aequoreidae – Aglaopheniidae – Barcinidae – Blackfordiidae – Bonneviellidae – Campanulariidae – Campanulinidae – Cirrholoveniidae – Clathrozoidae – Dipleurosomatidae – Eirenidae – Haleciidae – Halopterididae – Hebellidae – Kirchenpaueriidae – Lafoeidae – Laodiceidae – Lineolariidae – Lovenellidae – Malagazziidae – Melicertidae – Mitrocomidae – Octocannoididae – Orchistomatidae – Phialellidae – Phialuciidae – Plumulariidae – Sertulariidae – Sugiuridae – Syntheciidae – Teclaiidae – Thyroscyphidae – Tiarannidae – Tiaropsidae Commonskategorii: Leptothecata – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Leptothecata


Sertulariidae san en famile faan näädeldiarten (Cnidaria) uun det order faan a Leptothecata. Abietinaria – Amphisbetia – Diphasia – Dynamena – Fraseroscyphus – Hydrallmania – Pasya – Polysertularella – Salacia – Selaginopsis – Sertularella – Sertularia – Symplectoscyphus – Tamarisca – Thuiaria Commonskategorii: Sertulariidae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Sertulariidae


Sertularia as en skööl faan näädeldiarten (Cnidaria) uun det famile faan a Sertulariidae. Sertularia albimaris Mereschkowsky, 1877 Sertularia argentea Linnaeus, 1758 (Siamöösk) Sertularia australis (Kirchenpauer, 1864) Sertularia borneensis Billard, 1925 Sertularia brashnikowi Kudelin, 1914 Sertularia brunnea (Stechow, 1923) Sertularia camtschatika Vinogradov, 1947 Sertularia ceylonensis Stechow, 1921 Sertularia conferta (Kirchenpauer, 1864) Sertularia converrucosa Naumov, 1960 Sertularia cupressina Linnaeus, 1758 (Siamöösk) Sertularia cupressoides Clark, 1876 Sertularia distans (Lamouroux, 1816) Sertularia dohrni Stechow, 1923 Sertularia ephemera Galea, 2010 Sertularia fabricii Levinsen, 1893 Sertularia fissa (Thornely, 1904) Sertularia flexilis Thompson, 1879 Sertularia flowersi Nutting, 1904 Sertularia gracilis Hassall, 1848 Sertularia gracillima Bale, 1926 Sertularia hattorii Leloup, 1940 Sertularia heteroclada (Jäderholm, 1902) Sertularia humilis (Armstrong, 1879) Sertularia intermedia Levinsen, 1913 Sertularia latiuscula Stimpson, 1854 Sertularia linkoi Kudelin, 1914 Sertularia littoralis Thornely, 1900 Sertularia loculosa Busk, 1852 Sertularia maccallumi Bartlett, 1907 Sertularia macrocarpa Bale, 1884 Sertularia malayensis Billard, 1925 Sertularia marginata (Kirchenpauer, 1864) Sertularia mediterranea (Marktanner-Turneretscher, 1890) Sertularia mertoni Stechow & Müller, 1923 Sertularia mirabilis (Verrill, 1873) Sertularia nasonovi Kudelin, 1913 Sertularia notabilis Fraser, 1947 Sertularia nuttingi Levinsen, 1913 Sertularia orthogonalis Gibbons & Ryland, 1989 Sertularia perpusilla Stechow, 1919 Sertularia plumosa (Clark, 1876) Sertularia robusta (Clark, 1877) Sertularia rugosissima Thornely, 1904 Sertularia schmidti Kudelin, 1914 Sertularia


Siamöösk (Sertularia cupressina) as en slach faan näädeldiarten (Cnidaria) uun det skööl Sertularia. Hat as nai mä koralen an glaagen. Siamöösk as iar bi strun saamelt wurden. Do as det drüget wurden an green iinklööret. Det wiar en smok greenen för bluumen. Sertularia cupressina var. argentea (Linnaeus, 1758) = Sertularia argentea Commonskategorii: Siamöösk – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Siamöösk Sertularia argentea Siamöösk tu ferkuup (Google bilen)


Siamöösk as en slach faan näädeldiarten (Cnidaria) uun det skööl Sertularia. Hat as nai mä koralen an glaagen. Siamöösk as iar bi strun saamelt wurden. Do as det drüget wurden an green iinklööret. Det wiar en smok greenen för bluumen. Sertularia argentea woort uk üs onerslach faan Sertularia cupressina uunsen: Sertularia cupressina var. argentea (Linnaeus, 1758) Commonskategorii: Siamöösk – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Siamöösk Sertularia cupressina Siamöösk tu ferkuup (Google bilen)


Bigyra san en stam faan Chromista uun di auerstam faan a Heterokonta. Det san miast algen. Phylum Bigyra Class Bikosea Order Anoecida Order Bicoecida Order Borokida Order Pseudodendromonadida Order Rictida Class Blastocystea Order Blastocystida Class Nanomonadea Order Uniciliatida Class Opalinea Order Opalinida Order Proteromonadida Class Labyrinthulea Order Labyrinthulida Order Thraustochytriida Class Placididea [= Placidiophyceae] Order Placidiida Ruggiero, M.A., Gordon, D.P., Orrell, T.M., Bailly, N., Bourgoin, T., Brusca, R.C., Cavalier-Smith, T., Guiry, M. D. & Kirk, P. M. (2015). A Higher Level Classification of All Living Organisms. PLoS ONE 10(4) online Commonskategorii: Bigyra – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Bigyra


Oomycota of uk Peronosporomycetes of Pseudofungi san en stam faan Chromista uun di auerstam Heterokonta. Jo het uk aiswaampen of weederskemel. Phylum Pseudofungi [= Oomycota] Class Bigyromonadea Order Developayellida Class Hyphochytrea Order Hyphochytriida Order Pirsoniida Class Oomycetes Subclass Eogamia Order Anisolpidiales Order Haptoglossales Order Lagenismatales Order Olpidiopsidales Order Rozellopsidales Subclass Peronosporidae Order Peronosporales Order Pythiales Order Rhipidiales Subclass Saprolegniidae Order Albuginales Order Leptomitales Order Salilagenidiales Order Saprolegniales Ruggiero, M.A., Gordon, D.P., Orrell, T.M., Bailly, N., Bourgoin, T., Brusca, R.C., Cavalier-Smith, T., Guiry, M. D. & Kirk, P. M. (2015). A Higher Level Classification of All Living Organisms. PLoS ONE 10(4) online Commonskategorii: Oomycota – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Oomycota


Peronosporales san en order faan a Oomycota (Aiswaampen). Jo kön kraankhaiden ütjliase. Peronosporaceae Salisapiliaceae Commonskategorii: Peronosporales – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Peronosporales NCBI Taksonomii


Albuginales san en order faan a Oomycota (Aiswaampen). Jo kön kraankhaiden ütjliase. Albuginaceae Commonskategorii: Albuginales – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Albuginales NCBI Taksonomii


Albuginaceae san det iansagst famile uun det order faan a Albuginales. Albugo Pustula Wilsoniana Commonskategorii: Albuginaceae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Albuginaceae NCBI Taksonomii


Albugo as en skööl faan Oomycota (Aiswaampen). Det san parasiiten, diar plaanten uungrip. Albugo candida Albugo capparidis Albugo capparis Albugo caryophyllacearum Albugo chardoni Albugo evolvuli Albugo gomphrenae Albugo hesleri Albugo hohenheimia Albugo ipomoeae-panduratae Albugo laibachii Albugo leimonios Albugo lepidii Albugo lepigoni Albugo mauginii Albugo occidentalis Albugo resedae Albugo rorippae Albugo trianthemae Albugo tropica Commonskategorii: Albugo – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Albugo NCBI Taksonomii


Albugo candiada as en slach faan Oomycota (Aiswaampen). Det as en parasiit, diar plaanten uungrapt. Hi woort uk witj rost näämd. Commonskategorii: Albugo candida – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Albugo candida NCBI Taksonomii


En parasiit as en diart of plaant, diar det, wat hat tu't leewent brükt, faan en miast föl grater diart of plaant haalet. Di wiart komt tu skaas, auerlewet det oober normoolerwiis. Wan di wiart stareft, do as di parasiit en parasitoid, det komt bi wespen föör. En minsk as faan noopen beden wurden En mistel üüb en birkebuum En "kukütjai" faan en näästparasiit En kraab mä parasiiten üüb Commonskategorii: Parasiiten – Saamlang faan bilen of filmer


Misteln (Viscum) san buumoortag plaanten, diar hal üs parasiit üüb ööder buumer waaks. Witjbeimisteln üüb en graten buum 2-juarag Witjbeimistel üüb en buum Witjbeimistel üüb en ahorn Früchten faan't Witjbeimistel V. album – V. articulatum – V. austriacum – V. coloratum – V. cruciatum – V. multinerve – V. ovalifolium ... an noch 60 bit 70 slacher muar Commonskategorii: Misteln – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Misteln


At Witjbeimistel of ianfach Mistel (Viscum album) as en plaant uun det famile faan a sandelholtplaanten (Santalaceae). Hat lewet hal üs parasiit üüb ööder grater buumer. V. a. subsp. abietis – V. a. subsp. album – V. a. subsp. austriacum – V. a. subsp. coloratum – V. a. subsp. creticum – V. a. subsp. meridianum Tiaknang Bloos (♂) Frücht faan Viscum album subsp. austriacum Siad faanViscum album subsp. austriacum Apskäären Mistel bi en sjüürenbuum Viscum album subsp. album üüb en papel Viscum album subsp. abietis Viscum album subsp. austriacum Commonskategorii: Witjbeimistel – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Witjbeimistel


Sandelholtplaanten (Santalaceae) san en plaantenfamile faan a bloosenplaanten. Diar hiar amanbi 40 sköölen mä 990 slacher tu. Acanthosyris – Amphorogyne – Anthobolus – Antidaphne – Arceuthobium – Austroamericium – Buckleya – Cervantesia – Choretrum – Cladomyza – Colpoon – Comandra – Daenikera – Dendromyza – Dendrophthora – Dendrotrophe – Dufrenoya – Elaphanthera – Eremolepis – Eubrachion – Exocarpos – Geocaulon – Ginalloa – Ixidium – Jodina – Korthalsella – Kunkeliella – Lacomucinaea – Lepidoceras – Leptomeria – Mida – Myoschilos – Nanodea – Nestronia – Notothixos – Okoubaka – Omphacomeria – Osyridocarpos – Osyris – Phacellaria – Phoradendron – Pilgerina – Pyrularia – Razoumofskya – Rhoiacarpos – Santalum – Scleropyrum – Spirogardnera – Staufferia – Thesidium – Thesium – Viscum Sandelholtbuumer (Santalum) Sandelholtbuum (Santalum album) Misteln (Viscum) Witjbeimistel (Viscum album) Commonskategorii: Sandelholtplaanten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Sandelholtplaanten


Sandelholtoortagen (Santalales) san en order faan bloosenplaanten (Magnoliopsida). Det san holtag plaanten, miast bosker, oober uk buumer. Aptandraceae – Balanophoraceae – Coulaceae – Erythropalaceae – Loranthaceae – Misodendraceae – Octoknemaceae – Olacaceae – Opiliaceae – Santalaceae – Schoepfiaceae – Strombosiaceae – Ximeniaceae Commonskategorii: Sandelholtoortagen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Sandelholtoortagen


Sandelholtbuumer (Santalum) san en skööl faan buumer uun det famile faan a Sandelholtplaanten (Santalaceae). Di slach Santalum album woort uun a troopen aptaanj för sin holt an sin ööle. Santalum acuminatum A.DC. Santalum album L. Santalum austrocaledonicum Vieill. Santalum boninense (Nakai) Tuyama Santalum ellipticum Gaudich. Santalum fernandezianum Phil. Santalum freycinetianum Gaudich. Santalum haleakalae Hillebr. Santalum lanceolatum R.Br. Santalum macgregorii F.Muell Santalum murrayanum C.A.Gardner Santalum obtusifolium Santalum paniculatum Hook. & Arn. Santalum salicifolium Santalum spicatum (R.Br.) A.DC. Santalum yasi Seem. Commonskategorii: Sandelholtbuumer – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Sandelholtbuumer


A Sandelholtbuum (Santalum album) as en buum uun det famile faan a Sandelholtplaanten (Santalaceae). Hi woort uun a troopen aptaanj för sin holt an sin ööle. Stam an buark Twiig an bleeden Bloosen Frücht Commonskategorii: Sandelholtbuum – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Sandelholtbuum


En woor (Ualfresk: ware of war) as en hanelsgud, wat hanelt, ferkeeft of ferbütjet wurt. A ferkuup faan wooren wurt uun en laaden, tu'n bispal uun en suupermarkt of en kuuphüs, maaget. At muarhaid faan a laadens keentiiknet hör wooren mä stregkooden. Wooren wurd troch sichtboor of ünsichtboor skül föör tiiwerei schütset.


A Ruad Wulew (Canis rufus, uk Canis niger näämd, det as oober ferkiard) as en slach faan Hünjer (Canidae). Hi wiar al bal ütjstürwen, lewet nü oober weder uun North Carolina. Commonskategorii: Ruad Wulwer – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Ruad Wulwer


A Gulschakaal (Canis aureus) as en slach faan hünjer (Canidae), an sodenang nai mä a wulew. Hi as di iansagst schakaal, di uun Euroopa lewet. Commonskategorii: Gulschakaal – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Gulschakaal


A Fenek of Wüüstenfoos (Vulpes zerda) as en foos faan det skööl Vulpes. Hi as di letjst wil hünj an lewet uun Nuurdafrikoo. Hi frat so temelk ales, uk früchten. Spriadkoord Commonskategorii: Fenek – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Fenek


Lycalopex of uk Pseudalopex as en skööl faan hünjer (Canidae). Enkelten wurd üs foos betiakent, det as eegentelk ei rocht, auer jo tu a echt hünjer (Canini) hiar, oober ei tu a echt foosen (Vulpini). Jo lewe uun Süüdameerikoo. L. culpaeus, Andenschakaal L. fulvipes, Darwinfoos L. griseus, Grä andenfoos, Patagoonisk foos, Chilla L. gymnocercus, Pampasfoos L. sechurae, Sechurafoos L. vetulus, Brasiliaans foos Commonskategorii: Lycalopex – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Lycalopex


Naruhito as sant 1. Mei 2019 keiser faan Jaapaan. Hi as de äälst dring faan Akihito an Michiko. Hi wurd keiser efter san aatj sin uftoonking. A nööm faan sin regiaring as Reiwa (令和, „smok harmonii“). Commons: Naruhito – Saamling faan biljen of filmer


Akihito wiar faan 12. Nofember 1990 tu 30. April 2019, üüs hi uftoonket, keiser faan Jaapaan. Hi as de füft dring faan Hirohito an Kōjun. A nööm faan sin regiaring wiar Heisei (平成, „frees aueraal“). Commons: Akihito – Saamling faan biljen of filmer


Hirohito wiar faan 25. Deetsember 1926 tu san duas keiser faan Jaapaan. Hi wiar de äälst dring faan Taishō an Teimei. A nööm faan sin regiaring wiar Shōwa (昭和; frees, wat erljochtet). Commons: Hirohito – Saamling faan biljen of filmer


Taishō wiar faan 30. Jüüle 1912 tu san duas keiser faan Jaapaan. Hi wiar dring faan Meiji an Yanagihara Naruko. A nööm faan sin regiaring wiar Taishō (大正 „grat gerochtighaid“). Commons: Taishō – Saamling faan biljen of filmer


Jigme Khesar Namgyel Wangchuck (üüb Tibeetisk: འཇིགས་མེད་གེ་སར་རྣམ་རྒྱལ་དབང་ཕྱུག་ Jigs-Med Ge-Sar Rnam-Rgyal Dbang-Phyug; * 21. Febrewoore 1980) as sant 9. Deetsember 2006 köning faan Bhuutaan. Hi as de äälst dring faan Jigme Singye Wangchuck an Ashi Tshering Yangdon Wangchuck. Hi wurd köning efter't san aatj sin uftoonkin. Commons: Jigme Khesar Namgyel Wangchuck – Saamling faan biljen of filmer


Det Tōhoku Regiuun as ian faan dön aacht regiuunen uun Jaapaan. Det leit uun a nuurd faan det Honshū eilun, wat det gratst eilun uun Jaapaan as. Uun a waast leit det Jaapaans Sia, uun a uast a Pasiifik. Uun a maden lei dön Ōu Berger. At regiuun hee seeks prefektüüren: Japan: Administrative Division, citypopulation.de


Det Kantō Regiuun as ian faan dön aacht regiuunen uun Jaapaan. Det leit uun a uast faan det Honshū eilun, wat det gratst eilun uun Jaapaan as. Uun a uast an süüd leit a Pasiifik. At regiuun hee seeks prefektüüren: Japan: Administrative Division, citypopulation.de


At Por, (sö.) Hopkrab (Crangon crangon) as en slach faan Kraaben (Crustaceae) uun't order faan a Tjiinbiankraaben (Decapoda). Hat lewet uun a Nuurdsia. Poren wurd hal eden: Kööget poren Pület poren Runstük mä poren Porensop Roogbruad mä poren an braaset ai Poren üüb toastbruad mä majonees Braaset fask mä poren uun smeer Commonskategorii: Poren – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Poren Commonskategorii: Poren üs iidj – Saamlang faan bilen of filmer


Det Tibeetisk Spriik (aanj nöm: བོད་སྐད bod skad) as ian faan dön Tibeeto-Birmaans Spriiken faan Aasien. Det wurt faan amanbi seeks miljuunen lidj spreegen, diarfaan a miasten uun Tibeet lewe. Det wurt uk uun Nepaal, Inje an Bhuutaan spreegen. At spriik wurt mä det Tibeetisk Skraft skrewen.


Det Tibeetisk Skraft as ian faan dön skraften, wat faan’t Braahmii Skraft ufleitet wurd. At skraft wurt brükt, ei bluat det Tibeetisk Spriik uun Tibeet, man uk Dzongkha uun Bhuutaan an Ladakhi uun Ladakh uun Inje tu skriiwen. Wylie transliteration


Det Bougainville Autonoom Regiuun (üüb Ingels: Autonomous Region of Bougainville, üüb Tok Pisin: Otonomos Region bilong Bogenvil) as en autonoom regiuun uun Papua-Nei-Guinea. Föör 2005 wiar det oner a nööm Nuurd-Salomoonen Prowins bekäänd. A lidj faan't regiuun skel 2019 uun en referendum auer't suwereniteet of noch muar autonomii riad. At regiuun hee 249.358 lidj (2011). At hoodsteed faan't regiuun as Buka. Papua New Guinea, citypopulation.de Commons: Bougainville (Autonoom Regiuun) – Saamling faan biljen of filmer


Det Guadalcanal Prowins (üüb Ingels: Guadalcanal Province) as ian faan dön prowinsen faan dön Salomoon-Eilunen. Det hee 93.613 lidj (2009). At hoodsteed faan't prowins as Honiara. Solomon Islands, citypopulation.de


Det Western Prowins (üüb Ingels: Western Province) as ian faan dön prowinsen faan dön Salomoon-Eilunen. Det hee 76.649 lidj (2009). At hoodsteed faan't prowins as Gizo. Solomon Islands, citypopulation.de


Det Isabel Prowins (üüb Ingels: Isabel Province) as ian faan dön prowinsen faan dön Salomoon-Eilunen. Det hee 26.158 lidj (2009). At hoodsteed faan't prowins as Buala. Solomon Islands, citypopulation.de


Det Makira-Ulawa Prowins (üüb Ingels: Makira-Ulawa Province) as ian faan dön prowinsen faan dön Salomoon-Eilunen. Det hee 40.419 lidj (2009). At hoodsteed faan't prowins as Kirakira. Solomon Islands, citypopulation.de


Det Malaita Prowins (üüb Ingels: Malaita Province) as ian faan dön prowinsen faan dön Salomoon-Eilunen. Det hee 137.596 lidj (2009). At hoodsteed faan't prowins as Auki. Solomon Islands, citypopulation.de


Det Rennell an Bellona Prowins (üüb Ingels: Rennell and Bellona Province) as ian faan dön prowinsen faan dön Salomoon-Eilunen. Det hee 3041 lidj (2009). At hoodsteed faan't prowins as Tigoa. Solomon Islands, citypopulation.de


Det Temotu Prowins (üüb Ingels: Temotu Province) as ian faan dön prowinsen faan dön Salomoon-Eilunen. Det hee 21.362 lidj (2009). At hoodsteed faan't prowins as Lata. Solomon Islands, citypopulation.de


Honiara as't hoodsteed faan dön Salomoon-Eilunen. Det leit üüb a nuurdwaast eeg faan det Guadalcanal Eilun. Det hee 64.609 lidj (2009). Solomon Islands, citypopulation.de


Wanuaatuu [vanuˈaːtuː], amtelk Republiik faan Wanuaatuu as en eilunstoot uun a süüd faan a Pasiifik. Tu a nuurduast leit Tuwaalu, tu a uast Fidschi, tu a süüdwaast Neikaledoonien an tu a nuurdwaast dön Salomoon-Eilunen. Det hee 272.459 lidj (2016). At hoodsteed faan’t lun as Port Vila. A eilunen faan Wanuaatuu ling auer 1300 km faan a süüd faan a Pasiifik an san dial faan Melaneesien. Tu a stoot hiar 83 eilunen (diarfaan 67 bewenet eilunen), för't miast faan wulkaanisk uursprüng. A gratst eilunen san Espíritu Santo (3955,5 km²) an Malakula (2041,3 km²). De huuchst ponkt üüb Wanuaatuu as a Tabwemasana (1879 m) üüb Espíritu Santo. Öler eilunen san: Ambae Ambrym Aneityum Efate Épi Erromango Gaua Maéwo Pentecost-Eilun Tanna Torres-Eilunen Vanua Lava At lun hee seeks prowinsen. Det iarst europeer, diar det Wanuaatuu faan daaling betreed, wiar de portugiis Pedro Fernández de Quirós uun't juar 1606. Hi sted uun spaans tiinst an schükt för't süüdkontinent. Üüs hi det Big Bay Bocht lingt, liawd hi, dat hi sin mual lingt an neemd a eilunen Australis de Espiritu Santo. De Quiros ferklaaret a eilunen tu't eegendoom faan det spaans krüün, man wurd a eilunen för lung tidj diarefter ferjiden. 1768 sailet mä a


Dön Marshall-Eilunen, amtelk at Republiik faan dön Marshall-Eilunen (üüb Marshalleesk: Aolepān Aorōkin M̧ajeļ, üüb Ingels: The Marshall Islands and The Republic of the Marshall Islands) as en eilunstoot uun a maden faan a Pasiifik. Tu a waast lei dön Tupslööden Stooten faan Mikroneesien, tu a nuurd leit Wake-Eilun, tu a süüduast Kiribaati an tu a süüd Nauru. At lun hee 53.158 lidj (2011). At hoodsteed faan't lun as Majuro. At lun leit uun Mikroneesien. Det bestäänt ütj tau keeden faan eilunen an atolen: det Ratak-Keed (a sanapgungseilunen) mä 14 atolen an tau eilunen uun a uast an uk det Ralik-Keed (sanonergungseilunen) mä 15 atolen an trii eilunen uun a waast. At lun hee fjauer-an-twuntig munisipaliteeten: A eilunen wurd efter a apfinjer John Marshall (1748-1819) neemd. Jo wiar en spaans kolonii. A eilunen wurd 1885 tu Tjiisklun ferkeeft an jo wurd dial faan Tjiisk Nei-Guinea. Jaapaan naam a eilunen uun de Iarst Wäältkrich. Jo wurd uun de Naist Wäältkrich faan dön Ferianigt Stooten besaat. A eilunen wurd 1986 suwereen. At lun as en parlamentaarisk republiik. At stootsbaas as a president. A president faan't lun sant 28. Janewoore 2016 as Hilda C. Heine. Dön Marshall-Eilunen san sant 17. September 1991 lasmoot faan


Samoa [zaˈmo:a], amtelk de Suwereen Stoot faan Samoa as en eilunstoot uun Polyneesien. At lun amfaadet de waastdial faan dön Samoa-Eilunen. Tu a nuurd leit Tokelau, tu a uast Ameerikoonsk Samoa, tu a süüd Tonga, tu a waast Wallis an Futuna an tu a nuurdwaast Tuwaalu. Det hee 195.979 lidj (2016). At hoodsteed faan't lun as Apia. At lun as dial faan Polyneesien. Det bestäänt ütj tau grat eilunen, Upolu an Savai‘i, an fjauer letj eilunen, Manono, Apolima, Fanuatapu an Namua. At lun hee elwen distrikten: 1900 wurd at waastdial fan dön Samoa-Eilunen en tjiisk kolonii. 1914 naam Neisialun a eilunen auer. At lun wurd 1962 suwereen. At lun as en parlamentaarisk republiik. A stootsbaas as a hoodmaan faan't regiaring (üüb Samoaans: O le Ao o le Malo). A hoodmaan faan't regiaring sant 21. Jüüle 2017 as Va'aletoa Sualauvi II. Samoa as sant 15. Deetsember 1976 lasmoot faan dön Feriand Natschuunen. Det as uk sant 1970 lasmoot faan det Commonwealth of Nations. Suwereen stooten uun Polyneesien: Cook-Eilunen, Nei-Sialun, Niue, Samoa, Tonga, Tuwaalu. Samoa, citypopulation.de


At list faan ISO 3166-2-Codes för Vanuatu wiset di code för sechs Provinzen von Vanuatu. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Vanuatu VU), di ööder as di code för die Provinz. Nian feranerang faan di code sant 1998. ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk)


f Tabwemasana as mä 1877 m di huuchst ponkt üüb Wanuaatuu. Di berag leit üüb Espiritu Santo, det gratst eilun faan Wanuaatuu. geonames.org


Espiritu Santo (faan spoonsk Espíritu Santo, „Halag Geist“) as mä en grate faan 3955,5 km² det gratst an waastermiast eilun faan Wanuaatuu. Di huuchst berag faan't eilun an uk faan't hialer lun as Tabwemasana (1877 m) uun't waasten. Det hoodstääd Luganville uun't süüduasten faan Santo as mä 14.000 iinwenern efter Port Vila mä 48.000 iinwenern det öödergratst stääd faan Wanuaatuu. Commonskategorii: Espiritu Santo – Saamlang faan bilen of filmer


Malakula as en eilun faan a Nei Hebriiden an det öödergratst eilun faan Wanuaatuu. Diar lewe son 20.000 lidj. Üüb Malakula leit Lakatoro, hoodstääd faan't prowins Malampa. Di huuchst berag diar as Mount Liambele mä en hööchde faan 879 m. Commonskategorii: Malakula – Saamlang faan bilen of filmer


Paalau [ˈpaːla͜u], amtelk at Republik faan Paalau as en eilunstoot uun a waast faan a Pasiifik. Uun a nuurduast lei dön Tuupslööden Stooten faan Mikroneesien, uun a süüd Indoneesien an uun a nuurdwaast a Filipiinen. Det hee 17.661 lidj (2015). At hoodsteed faan’t lun as Ngerulmud. At lun as dial faan Mikroneesien. Det bestäänt faan dön Paalau-Eilunen, wat at waastdial faan dön Karoliin-Eilunen san. At lun hee seekstanj stooten. Uun det 16. juarhunert wurd a eilunen en spaans kolonii. Jo wurd 1899 tu Tjiisklun ferkeeft. Jaapaan naam a eilunen uun de Iarst Wäältkrich. A eilunen wurd uun de Naist Wäältkrich faan dön Ferianigt Stooten besaat. At lun wurd 1994 suwereen. At lun as en presidensiaal republiik. A president faan't lun sant 17. Janewoore 2013 as Thomas Remengesau Jr.. Paalau as sant 15. Deetsember 1994 lasmoot faan dön Feriand Natschuunen. Suwereen stooten uun Mikroneesien: Tupslööden Stooten faan Mikroneesien, Kiribaati, Marshall-Eilunen, Nauru, Paalau. Palau, citypopulation.de


Dön Cook-Eilunen (üüb Ingels: Cook Islands, üüb Rarotongans: Kūki 'Āirani) san en suwereen eilunstoot uun „frei asosiiaring mä Neisialun“ an en skööl faan eilunen uun a süüd faan a Pasiifik. Det hee 14.802 lidj (2016). At hoodsteed faan't lun as Avarua. A eilunen lei uun Polyneesien. Cook Islands, citypopulation.de


Niue as en eilunstoot uun a süüd faan Pasiifik. At lun as troch en asosiiaringsferdrach mä Neisialun ferbünjen. Det hee 1613 lidj (2011). At hoodsteed faan't lun as Alofi. At eilun leit uun Polyneesien. Niue, citypopulation.de


Det Haʻapai Diwisioon as ian faan dön fiiw diwisioonen faan Tonga. Det hee 6125 lidj (2016). Tonga: Administrative Division, citypopulation.de


Sonsorol as een faan dön fjauer-an-twuntig stooten faan Paalau. Det hee 40 lidj (2015). At hoodsteed faan a stoot as Dongosaru. Palau, citypopulation.de


Det Central Diwisioon (üüb Ingels: Central Division) as ian faan dön fjauer diwisioonen faan Fidschi. Det leit uun a uast faan Viti Levu. Det hee 378.284 lidj (2017). At hoodsteed faan’t diwisioon as Suva. At diwisioon hee fiiw prowinsen: Fiji, citypopulation.de Fiji, citypopulation.de Fiji, citypopulation.de


Det Eastern Diwisioon (üüb Ingels: Eastern Division) as ian faan dön fjauer diwisioonen faan Fidschi. Det hee 37.648 lidj (2017). At hoodsteed faan’t diwisioon as Levuka. At diwisioon hee trii prowinsen: Fiji, citypopulation.de Fiji, citypopulation.de Fiji, citypopulation.de


Det Northern Diwisioon (üüb Ingels: Northern Division) as ian faan dön fjauer diwisioonen faan Fidschi. Det hee 131.914 lidj (2017). At hoodsteed faan’t diwisioon as Labasa. At diwisioon hee trii prowinsen: Fiji, citypopulation.de Fiji, citypopulation.de Fiji, citypopulation.de


Det Western Diwisioon (üüb Ingels: Western Division) as ian faan dön fjauer diwisioonen faan Fidschi. At diwisioon leit uun a waast faan Viti Levu. Det hee 337.041 lidj (2017). At hoodsteed faan’t diwisioon as Lautoka. At diwisioon hee trii prowinsen: Fiji, citypopulation.de


A Spratly-Eilunen san en skööl faan muar üs 100 eilunen uun't Süüdsjineesk Sia. Det san ales man liitjeletj atolen of felsen, arke letjer üs 0,5 km². Man likes jaft at diar föl stridj am, auer diar wichtag skapsferkiarswaier troch luup. An ferlicht as diar uk eerdööle tu finjen. Sääks lunen haa enkelt eilunen ianfach auernimen an diar militeerisk iinrachtangen üüb baud: Sjiina, Taiwan, Wietnam, Brunei, Malaysia an a Filipiinen. Det koord wiset a enkelt eilunen, an hüken diarfaan faan hün lun besaat san: Commonskategorii: Spratly-Eilunen – Saamlang faan bilen of filmer Wikimedia Atlas: Spratly-Eilunen – Geograafisk an histoorisk koorden


Det Norfolk-Eilun (üüb Ingels: Norfolk Island [ˈnɔːrfək ˈaɪ̯lənd], üüb Norfuk: Norfuk Ailen) as en eilun uun a Pasiifik, wat tu Austraalien hiart. Tu a nuurd leit Neikaledoonien, tu a waast Austraalien an tu a süüd Neisialun. Det hee 1756 lidj (2018). At hoodsteed faan't eilun as Kingston. At eilun leit uun Polyneesien. At muartaal faan't befölkring spreecht Ingels (45,5 %). 40,9 % diarfaan kön Norfuk, wat en misching faan det Ingels faan't 18. juarhunert an ual Tahitiaans as. Norfolk Island, citypopulation.de


Dön Tupslööden Stooten faan Mikroneesien san en eilunstoot uun a waast faan a Pasiifik. Tu a nuurd lei dön Nuurd-Mariaanen an Guam, tu a uast dön Marshall-Eilunen, tu a süüd leit Papua-Nei-Guinea, tu a süüdwaast Indoneesien an uun a waast Paalau. Det hee 102.843 lidj (2010). At hoodsteed faan’t lun as Palikir. At lun bestäänt ütj at uastdial faan dön Karoliin-Eilunen. At lun hee fjauer bundesstooten: Faan det 16. juarhunert tu 1899 wiar a eilunen dial faan a Filipiinen. A eilunen wurd do tu Tjiisklun ferkeeft. Jaapaan naam jo uun de Iarst Wäältkrich. Dön Ferianigt Stooten naam a eilunen uun de Naist Wäältkrich. Do wurd jo det Trust Territory of the Pacific Islands. At lun wurd 1986 suwereen. A stootsbaas faan't lun as a president. A president sant 11. Mei 2019 as David W. Panuelo. Dön Tupslööden Stooten faan Mikroneesien san sant de 17. September 1991 lasmoot faan dön Feriand Natschuunen. Suwereen stooten uun Mikroneesien: Tupslööden Stooten faan Mikroneesien, Kiribaati, Marshall-Eilunen, Nauru, Paalau. Micronesia, citypopulation.de


Tokelau as en skööl faan eilunen uun a Pasiifik, wat tu Neisialun hiart. Det san trii atolen: Atafu, Nukunonu an Fakaofo. Det hee 1499 lidj (2016). At hoodsteed faan't gebiit as Fakaofo. Tokelau leit uun Polyneesien. A atolen: Tokelau, citypopulation.de


Suva (Ütjspriik üüb Fidschi: [ˈsuβa]) as at hoodsteed faan Fidschi. At steed leit bi de süüduast eeg faan Viti Levu. Det hee 185.913 lidj (2017). Det as uk at hoodsteed faan det Central Diwisioon. Fiji, citypopulation.de


Levuka (Ütjspriik üüb Fidschi: [leˈβuka]) as en steed uun Fidschi. At steed leit bi a uasteeg faan det Ovalau Eilun. Det as at hoodsteed faan det Eastern Diwisioon. Det hee 4481 lidj (2017). Fiji, citypopulation.de


Labasa (Ütjspriik üüb Fidschi: [lamˈbasa]) as en steed uun Fidschi. At steed leit uun a nuurduast faan det Vanua Levu Eilun. Det as at hoodsteed faan det Northern Diwisioon. Det hee 26.601 lidj (2017). Fiji, citypopulation.de


Lautoka (Ütjspriik üüb Fidschi: [lau̯ˈtoka]) as en steed uun Fidschi. At steed leit uun a waast faan det Viti Levu Eilun. Det as at hoodsteed faan det Western Diwisioon. Det hee 71.573 lidj (2017). Fiji, citypopulation.de


De Chuuk Bundesstoot (üüb Ingels: Chuuk State) as een faan dön fjauer bundesstooten uun dön Tupslööden Stooten faan Mikroneesien. Det leit uun a maden faan't lun. Tu a uast leit de Pohnpei Bundestoot an tu a waast de Yap Bundesstoot. De hee 48.654 lidj (2010). At hoodsteed faan a bundestoot as Weno. A bundesstoot umfaadet en siagebiit, dat faan waast tu uast auer amanbi 660 km an faan nuurd tu süüd ap tu 240 km lingt. San waastermiast lunponkt leit uun't Puluwat-Atol, de uastermiast uun't Lukunor-Atol. Uun a maden faan a bundesstoot as det Chuuk-Atol, diarefter a bundesstoot neemd as. Üüb Moen, uun a uast faan't laguun faan det Chuuk-Atol, leit Weno, a hoodsteed faan a bundesstoot. Micronesia, citypopulation.de


De Kosrae Bundesstoot (üüb Ingels: Kosrae State) as een faan dön fjauer bundesstooten uun dön Tupslööden Stooten faan Mikroneesien. De hee 6616 lidj (2010). At hoodsteed faan a bundestoot as Lelu. A bundesstoot hee fjauer munisipaliteeten: Micronesia, citypopulation.de Micronesia, citypopulation.de Micronesia, citypopulation.de


De Pohnpei Bundesstoot (üüb Ingels: Pohnpei State) as een faan dön fjauer bundesstooten uun dön Tupslööden Stooten faan Mikroneesien. De hee 36.196 lidj (2010). At hoodsteed faan a bundestoot as Kolonia. A bundesstoot hee seeks munisipaliteeten: Micronesia, citypopulation.de Micronesia, citypopulation.de Micronesia, citypopulation.de


De Yap Bundesstoot (üüb Ingels: Yap State) as een faan dön fjauer bundesstooten uun dön Tupslööden Stooten faan Mikroneesien. De hee 11.377 lidj (2010). At hoodsteed faan a bundestoot as Colonia. Micronesia, citypopulation.de


Det Niuas Diwisioon as ian faan dön fiiw diwisioonen faan Tonga. Det hee 1232 lidj (2016). At diwisioon hee tau distrikten: Tonga: Administrative Division, citypopulation.de Tonga: Administrative Division, citypopulation.de Tonga: Administrative Division, citypopulation.de


At Süüdsjineesk Sia as en weederflaak tesken a Pasiifik uun't uasten an a Indik uun't waasten. Hat woort uk üs süüdelk dial faan't Sjineesk Sia, an diarmä üs dial faan a Pasiifik uunsen. Trinjam lei en hialer rä lunen, an jo haa diar arke hör aanj nööm för: Sjiina: sjineesk 南海, Pinyin Nán Hǎi („Süüdsia“), 中國南海 / 中国南海, Zhōngguó Nán Hǎi of 南中國海 / 南中国海, Nán Zhōngguó Hǎi Wietnam: wietnameesk Biển Đông („Uastsia“) Thailun: thai ทะเลจีนใต้, Thale Chin Tai („Süüdsjineesk Sia“) Jaapan: japoonsk 南シナ海 Minami Shina Kai, („Süüdsjineesk Sia“) Filipiinen: tagalog Dagat Luzon („Luzon-Sia“) of Dagat Kanlurang Pilipinas („Waastfilipiinsk Sia“) Malaysia: malaiisk Laut China Selatan, Laut Tiongkok Selatan („Süüdsjineesk Sia“) of Laut Natuna Utara („Nuurd Natuna Sia“) At Süüdsjineesk Sia as 3.685.000 km² grat. Uun't madel as't 1.060 meeter jip an faadet 3.907.000 km³ weeder. Di jipst ponkt as 5.016 meeter jip. Côn Đảo: tu Wietnam Dongsha-Eilunen/Pratas-Eilunen: Tu Taiwan Hainan: tu Sjiina Natuna-Eilunen an Anambas-Eilunen: tu Indoneesien Paracel-Eilunen: tu Sjiina, faan Wietnam ferlangd Scarborough-Rab: tu Sjiina, faan a Filipiinen ferlangd Spratly-Eilunen: faan flook stooten besaat Zhongsha-Eilunen/Macclesfield Beenk: tu Sjiina Donald G. Groves, Lee M. Hunt: Ocean World Encyclopedia. McGraw Hill, 1980, ISBN 0-07-025010-3. Kapitel South China Sea (Sidj 356–358). Commonskategorii:


At Uastsjineesk Sia as en dial faan a Pasiifik uun't uasten faan Sjiina. Tuup mä't Süüdsjineesk Sia uun't süüden an at Güül Sia uun't nuurden as hat di madelst dial faan't Sjineesk Sia. Uun't waasten leit Sjiina, uun't nuurden Korea, uun't uasten japoonsk eilunen an uun't süüdwaasten Taiwan. At Uastsjineesk Sia as 1,25 miljuun km² grat an tumiast temelk flaak, uun't madel man 275 meeter jip. Efter uasten tu woort hat jiper bit deel tu 2.719 meeter. Grat strummer fal det Uastsjineesk Sia mä hör sedimenten ap: di Güül Struum (Huang He) lääpt diar iin nai bi Peking an di Jangtsekiang (Jangtse) bi Shanghai. Commonskategorii: Uastsjineesk Sia – Saamlang faan bilen of filmer


At Sjineesk Sia as en ualen ütjdruk för a pasiifisk sian uun't uasten faan Sjiina. Daalang snaaket am faan trii sian. Güül Sia uun't nuurden Uastsjineesk Sia uun a maden Süüdsjineesk Sia uun't süüden


Gianfrancesco (of Giovanni Francesco) Poggio Bracciolini (* 11. Febrewoore 1380 uun Terranuova Bracciolini faan daaling; † 30. Oktuuber 1459 uun Florens) wiar een faan dön bekäändst humanisten faan det italjeens Renaissance. Hi wurd tu een faan a lidj, diar a wai faan det humanistisk beweeging maaget, auer hi hög faan dön bedüüdenst werken faan't antiik welerütjfoon an det tu europeeisk geisteswäält faan neien tugengelk maaget. Bedüüden as uk san bedrach tu't ütjwerk faan det latiinsk skraft; hi wiar de rocht ütjfinjer faan det humanistisk skraft. Commons: Poggio Bracciolini – Saamling faan biljen of filmer


At Güül Sia as di nuurdelk dial faan't Sjineesk Sia. Hat as en grat bocht faan a Pasiifik, huar uk at Bohaibocht an at Koreabocht tu hiar. Uun't waasten an nuurden leit Sjiina, uun't uasten Korea, an efter süüden as at Güül Sia eeben an woort tu't Uastsjineesk Sia. Hat as 380.000 km² grat an uun't madel man 44 meeter jip. At jipst steed as 152 meeter jip. At Güül Sia häält 16.720 km³ weeder. Di aparte nööm komt faan a Güül Struum (Huang He), di iin uun det bocht lääpt, an sin sedimenten diar iinbrangt. Diar as föl lös uun, en güül, 'klastisk' sediment, diar efter a istidj uun Nuurd-Sjiina faan a winj tuupstöwen wurden as, an nü faan a struum ufbaud woort. Commonskategorii: Güül Sia – Saamlang faan bilen of filmer


Det Kansai Regiuun (üüb Jaapaans: 関西地方 Kansai-chihō) of uk Kinki as ian faan dön aacht regiuunen uun Jaapaan. Det leit uun a süüd faan det Honshū eilun, wat det gratst eilun uun Jaapaan as. Uun a nuurd leit det Jaapaans Sia, uun a süüd a Pasiifik an uun a süüdwaast det Seto Sia. Uun a nuurduast faan't regiuun leit de Biwa Sia. At regiuun hee sööwen prefektüüren: Japan: Administrative Division, citypopulation.de


Det Chūgoku Regiuun as ian faan dön aacht regiuunen uun Jaapaan. Det leit uun a süüd faan det Honshū eilun, wat det gratst eilun uun Jaapaan as. Uun a nuurd leit det Jaapaans Sia an uun a süüd det Seto Sia. Uun a maden lei dön Chūgoku Berger. At regiuun hee fiiw prefektüüren: Japan: Administrative Division, citypopulation.de


Shikoku as det naistletjst faan dön fiiw hoodeilunen an ian faan dön aacht regiuunen faan Jaapaan. Tu a nuurd leit Honshū an tu a waast leit Kyūshū. Uun a nuurd leit det Seto Sia an uun a süüd a Pasiifik. At regiuun hee fjauer prefektüüren: Japan: Administrative Division, citypopulation.de


Kyūshū as det traadgratst faan dön fiiw hoodeilunen an ian (tup mä dön Nansei-Eilunen) faan dön aacht regiuunen faan Jaapaan. Tu a nuurduast lei Honshū an Shikoku. At regiuun hee aacht prefektüüren: Japan: Administrative Division, citypopulation.de


Lös as en laachtgüül 'klastisk' sediment faan fiin 'silt'. Diar kön oober uk 5 bit 20 prosent tuun of fiin sun mad wees. Lös woort faan a winj tuupstöwen. Di miast lös as uun of efter a istidj apwoksen. Dü fanjst ham fööraal uun miatag breetjin. Son tjiin prosent faan't fäästlun san mä lös bedobet, an det as di best ääkergrünj. Uun Sjiisklun lääpt en strimel lösgrünj swäärs troch faan waast tu uast. Jodiar regiuunen het miast 'Börde' an haa a best ääkertaalen. Lösregiuunen (güül streget) uun Euroopa efter a istidj. Uun löswoger kön swaalken bräät. Lösloonskap uun Nuurd-Sjiina. Di Güül Struum uun Sjiina; lääpt ütj uun't Güül Sia. Commonskategorii: Lös – Saamlang faan bilen of filmer


At ääkertaal as en taal tesken 0 an 100 för di wäärs faan en grünj. Je huuger det taal, amso beeder för a büürerei. Hat gongt ütj faan di grünjwäärs an do wurd noch ööder faktooren diar mä iinreegent, soken üs laag, relief, kliimaregiuun. Steedenwiis san sogoor grünjwäärser auer 100 mögelk. Rudolf Hüwe an Walter Roubitschek: Landwirtschaftliche Bodennutzung, Nationalatlas Bundesrepublik Deutschland, S. 29, PDF-Datei, 5,17 MB, S. 2


Di Güül Struum of Huang He (sjineesk 黃河 / 黄河, Pinyin Huáng Hé, W.-G. Huang Ho, harke tu?/i, ual skriiwwiis: Hwang Ho, mongoolisk Hatan Gol, kurt: 河, Hé) as en graten struum uun Nuurd-Sjiina. Efter a Jangtsekiang as hi di ööderlingst struum uun Sjiina, an mä 4.845 kilomeetern di schuardlingst struum üüb a eerd. Sin iintoochregiuun amfaadet 752.000 km². Di aparte nööm komt faan sin güül klöör, auer hi föl lös mäslebet. Boowerluup uun Qinghai Bi Lanzhou komt di struum ütj a berger ütj Bi Wuhai lääpt hi troch lösloonskapen Hukou-weederfaal bi Xi’an Commonskategorii: Güül Struum – Saamlang faan bilen of filmer


Di Jangtsekiang of Jangtse (sjineesk 長江 / 长江, Pinyin Cháng Jiāng?/i ‚Lung Struum‘, kurt: 江, Jiāng) as di lingst struum uun Sjiina an uk uun hial Aasien. Mä en lengde faan 6380 kilomeetern as hi di traadlingst struum üüb a eerd. A stääden Chongqing, Wuhan an Nanjing lei bi a struum. A mös faan a struum as nai bi Shanghai. Nuurduasten faan Shigu Bi Kuimen Trii-Däälen-Doom Müs nuurden faan Shanghai Commonskategorii: Jangtsekiang – Saamlang faan bilen of filmer


Liam as en sediment, an diar as sun (> 63 µm), silt (> 2 µm) an tuun (< 2 µm) uun. Liam mä föl tuun as 'fäät', mä letjet tuun 'maager'. Wan diar uk kalk uun as, do het det mergel. Det sediment koon üüb ünlik waier apwaaks, an dü fanjst det uun flook steeden. Liam as en wichtag baumateriool. En liamküül. Tegelstianer wurd ütj liam maaget. En grat moschee ütj liam uun Maali. Commonskategorii: Liam – Saamlang faan bilen of filmer


Portugal Portugal, åmtlik jü Portugiisisch Republiik, as en lönj önjt sööden foon Euroopa. Deer booge 10.347.892 manschne (2021). E hoodstää foont lönj as Lisabon. Portugal as sunt 1986 lasmoot foon jü Europäisch Unjoon. Portugal: Administrative Division, citypopulation.de


Vorlage:Infobox Chemikalie/Summenformelsuche vorhanden Kaltsiumkarbonaat of ianfach Kalk as en cheemisk ferbinjang faan Kaltsium, Köölstoof an Sürstoof mä det cheemisk formel CaCO3. Hat as en saalt faan't köölsüren an hiart tu a karbonaaten. Kaltsit Trawertiin Marmor Kritj Commonskategorii: Kaltsiumkarbonaat – Saamlang faan bilen of filmer Hans-Joachim Rose: Die Küchenbibel. Enzyklopädie der Kulinaristik. S. 161. Iindraanj tu CAS-Nr. 471-34-1 uun't GESTIS-dootenbeenk faan't IFA, ufrepen di 20. August 2008 (mä JavaScript). Dootenbleed Kaltsiumkarbonaat bi Merck, ufrepen di 5. August 2008. (ütjden faan) David R. Lide: CRC Handbook of Chemistry and Physics. 90. aplaag. (uun't näät: 2010), CRC Press/Taylor and Francis, Boca Raton, FL, Standard Thermodynamic Properties of Chemical Substances, S. 5-19.


Shanghai of Schanghai (sjineesk 上海, Pinyin Shànghǎi?/i) as det wichtagst industriistääd uun Sjiina. Hat as ian faan a gratst stääden üüb a eerd. Shanghai as prowinsfrei, an täält sodenang salew uk üs prowins. Di huuwen as mä auer 30 miljuun TEU di gratst containerhuuwen faan a welt. Nuurden faan Schanghai hää di traadgratst struum faan a eerd, di Jangtsekiang san müs. Shanghai leit uun a subtroopen ('uastsidjenkliima'). Auer somer kön taifuunen apkem. China Meteorological Administration Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Shanghai Wikivoyage Raisfeerer: Shanghai (sjiisk)


TEU as en ufkörtang för Twenty-foot Equivalent Unit, an det ment: 'twuntag-fut-standard(ISO)container'. Mä TEU wurd containern tääld. At jaft 1-TEU, 1,5-TEU an 2-TEU container. 2-TEU container wurd uk üs 1-FEU betiakent (Forty-foot Equivalent Unit). Am dat üüb a hialer welt mä containern werket wurd koon, san jo leewen like grat: Glossary for transport statistics. Third edition. Office for Official Publications of the European Communities, Luxemburg 2003, ISBN 92-894-4942-X, S. 85, ec.europa.eu (PDF; 790 kB).


Neubrandenburg as en stääd uun Mecklenburg-Föörpomern an kreisstääd faan di lunkreis Mecklenburgisk Sian. Neubrandenburg wetterkontor.de Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Neubrandenburg Wikisource: Neubrandenburg (sjiisk)


Di Lunkreis Mecklenborgisk Sian leit uun Mecklenborag-Föörpomern. Det as di gratst lunkreis uun Sjiisklun, dobelt so grat üs det Saarlun. Kreisstääd as Neubrandenburg, dialen faan't ferwaltang sat oober uk uun Demmin, Neustrelitz an Waren (Müritz). Amtfrei gemeenen Dargun, Stääd (4410) Demmin, Hansestääd (10.865) Feldberger Seenlandschaft (4443) Neubrandenburg, Stääd (64.259) Neustrelitz, Stääd (20.135) Waren (Müritz), Stääd (21.210) Amten mä gemeenen an stääden * (diar sat at ferwaltang) Statistisches Amt M-V – Bevölkerungsstand der Kreise, Ämter und Gemeinden 2017 (XLS-Datei) (Iinwenertaalen huuchreegent efter 2011). (Halep üüb sjiisk) Commonskategorii: Lunkreis Mecklenborgisk Sian – Saamlang faan bilen of filmer


Föörpommern-Rüügen as en lunkreis uun Mecklenborag-Föörpomern. Hi amfaadet det nuurdelk Föörpomern an en letjen dial faan Mecklenburg. Amtfrei gemeenen Binz (5311) Grimmen, Stääd (9733) Marlow, Stääd (4577) Putbus, Stääd (4396) Sassnitz, Stääd (9435) Stralsund, Hansestääd (59.517) Süderholz [Poggendorf] (3993) Zingst (3120) Amten mä gemeenen an stääden * (diar sat at ferwaltang) Statistisches Amt M-V – Bevölkerungsstand der Kreise, Ämter und Gemeinden 2017 (XLS-Datei) (Iinwenertaalen huuchreegent efter 2011). (Halep üüb sjiisk) Commonskategorii: Lubkreis Föörpomern-Rüügen – Saamlang faan bilen of filmer


Skalnastal as en heavy metal band am di musiiker Michael Tegge faan Uast-Fresklun. Jo fertuune ual an nei fresk staken. Di nööm komt faan't Skalnasdääl üüb Oomram. Michael Tegge: stem, bas iar mä: Ralf Gerdes: trumel; Jonathan Linton: gitaar, stem (ei muar diarbi), Cord Bakenhus: gitaar; Anna David Merz: gitaar Det band hää ham uun Tondern nei apsteld, an 2024 hiar diartu: Michael Tegge: stem, bas Gonne Jensen, Hüsem: trumler Dan Asbjørn, Tondern: gitaar Bjørn Rahbæk Andresen, Tondern Lewer duad üs Slav (EP), 2019 5 staken: A Bai a Redher, Hoker koon siil saner winj, Kam Jurt (Biikesung), Gift (Ellin Nickelsen), Man Stian (E. Nickelsen) Archiv (EP), 2021 4 staken: Wodan, Fry, Kriiken (E. Nickelsen), Salang Skalnastal (facebook) Kam Jurt (YouTube) A Bai A Redher (YouTube) Wodan (YouTube) Salang (YouTube) Recognize us, 2024 (YouTube) Heavy Metal auf Friesisch (NDR) Skalnastal - Fresk musiik (Friisk Funk)


Güstrow [ˈgʏstroː] as en stääd uun Mecklenburg-Föörpomern an kreisstääd faan di lunkreis Rostock. Diar sat uk at ferwaltang faan't Amt Güstrow-Land. Efter Ernst Barlach het Güstrow uk Barlachstääd. Trinjam Güstrow lei a gemeenen: Sarmstorf, Plaaz, Glasewitz, Lalendorf, Mühl Rosin, Gutow, Gülzow-Prüzen an Lüssow. Commonskategorii: Güstrow – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Güstrow (sjiisk) Statistisches Amt M-V – Bevölkerungsstand der Kreise, Ämter und Gemeinden 2017 (XLS-Datei) (Iinwenertaalen huuchreegent efter 2011). (Halep üüb sjiisk)


Di Lunkreis Rostock leit uun Mecklenborag-Föörpomern. At kreisstääd as Güstrow. Uk uun Bad Doberan sat dialen faan a ferwaltang. Di lunkreis amslot det stääd Rostock. Amten mä stääden an gemeenen * (diar sat at ferwaltang) Statistisches Amt M-V – Bevölkerungsstand der Kreise, Ämter und Gemeinden 2017 (XLS-Datei) (Iinwenertaalen huuchreegent efter 2011). (Halep üüb sjiisk) Meldung auf ndr.de (Memento faan di 11. Oktuuber 2013 uun't Internet Archive) Commonskategorii: Lunkreis Rostock – Saamlang faan bilen of filmer


Greifswald (plaatsjiisk Griepswold) as en Hanse- an uniwersiteetsstääd uun Mecklenburg-Föörpomern. Hat as uk kreisstääd faan di lunkreis Föörpomern-Greifswald. Greifswald leit bi't Uastsiaküst bi a müs faan di struum Ryck tesken a eilunen Rüügen an Usedom. Statistisches Amt M-V – Bevölkerungsstand der Kreise, Ämter und Gemeinden 2017 (XLS-Datei) (Iinwenertaalen huuchreegent efter 2011). (Halep üüb sjiisk) Commonskategorii: Greifswald – Saamlang faan bilen of filmer


Föörpomern-Greifswald as en lunkreis uun Mecklenborag-Föörpomern. Sin kreisstääd as Greifswald. Uk uun Pasewalk an Anklam sat dialen faan a ferwaltang. Amtfrei gemeenen Anklam, Hansestääd (12.521) Greifswald, Hansestääd (58.886) Heringsdorf (8646) Pasewalk, Stääd * (10.281) Strasburg (Uckermark), Stääd (4829) Ueckermünde, Stääd (8668) Amten mä stääden an gemeenen * (diar sat at ferwaltang) Statistisches Amt M-V – Bevölkerungsstand der Kreise, Ämter und Gemeinden 2017 (XLS-Datei) (Iinwenertaalen huuchreegent efter 2011). (Halep üüb sjiisk) Commonskategorii: Föörpomern-Greifswald – Saamlang faan bilen of filmer


Parchim (plaatsjiisk: Parchen) as det kreisstääd faan di lunkreis Ludwigslust-Parchim uun Mecklenburg-Föörpomern. Diar sat uk at ferwaltang för det Amt Parchimer Umland. Statistisches Amt M-V – Bevölkerungsstand der Kreise, Ämter und Gemeinden 2017 (XLS-Datei) (Iinwenertaalen huuchreegent efter 2011). (Halep üüb sjiisk) Commonskategorii: Parchim – Saamlang faan bilen of filmer


At Regiuun Hannover as en komunaalferbant uun Niidersaksen. Hat as apwoksen ütj di ual Lunkreis Hannover an det Kreisfrei stääd Hannover. A gratst stääden diar san Hannover, Garbsen an Langenhagen, det stääd mä't gratst areaal as Neustadt am Rübenberge. Lunkreiser trinjam: Landesamt für Statistik Niedersachsen, LSN-Online Regionaldatenbank, Tabelle 12411: Fortschreibung des Bevölkerungsstandes, Stant 31. Detsember 2019. (Halep üüb sjiisk) Stäädregiuun Aachen (Nuurdrhein-Waastfaalen) Regiuun Hannover (Niidersaksen) Regiunaalferbant Saarbrücken (Saarlun) Regiuun Stuttgart (Baden-Württemberg) Commonskategorii: Regiuun Hannover – Saamlang faan bilen of filmer Metropoolregiuun Hannover


Di Skepsliinie Rem-Söl es en Föriskeps-Liinie, wat fan di Flensboriger Förde-Reederii-Seetouristik GmbH (FRS) bidrewen uur. Di Föri es en wichtigi Alternatiiwi tö di Autotoch, wan di Söl'ringer hentö't Fastlön wel. Fan 2005 bit 2019 wiar bluat di Sylt Express ön Faart, 2019 kām me IMO 9008794 en taust Föriskep diartö. Töhop ken di Skeepen ombi 205 PkW faar. Ön di 7. Juuli 1963 stjüürti di deenski Lindinger Reederii üs dit jest Skep di Rømø I langs naa Söl'. Jü her ön Havneby di Rømø-Sylt-Færgeri A/S grünet. Bal en hualev Jaar lung kür diar bluat Mensken mefaar, men hentö't Jen fan't Jaar 1963 kām al dit jest Auto-Föriskep bitö. Dit wiar di "Anø", wat fuarof fuar Diirter (Lindinger Agro Co. A/S) koopet uuren wiar. Diar skul di Wainer fan di Sir ön köör. Bal waar RoRo of RoPax (RoRo me Persoonentransport-Möögelkhairen)-Skeepen koopet, en fuaral di "Rømø" en di "Sylt" kür di Forkiir fan di Autos aartig wat iinfacher maaki. Ön't Jaar 1971 waar di "Westerland" bi di Hüsemer Skepswerev becht. Aur trii Jaaren hen wiar des dat gurtest Skep fan di Linie, et kür 55 Pkw me fo. 1974 skul et weđer en nii Skep wiis, en dit wiar di "Vikingland",


Di Lunkreis Göttingen as di süüdermiast lunkreis uun Niidersaksen. Sin ferwaltang sat uun't stääd Göttingen. Hi as 2016 apwoksen ütj jo ual lunkreiser Göttingen an Osterode am Harz. Landesamt für Statistik Niedersachsen, LSN-Online Regionaldatenbank, Tabelle 12411: Fortschreibung des Bevölkerungsstandes, Stant 31. Detsember 2019. (Halep üüb sjiisk) Commonskategorii: Lunkreis Göttingen – Saamlang faan bilen of filmer Commonskategorii: Lunkreis Osterode am Harz – Saamlang faan bilen of filmer


Di IMO 9008794 es en Föriskep, wat 1991 üs Tresfjord fuar Møre og Romsdal Fylkesbåtar (Fuargungster fan Fjord1) becht waar. Bit 2010 wiar dit Skep ön di Liinie Molde–Vestnes ön Faart, leeterhen twesken Flakk en Rørvik. Eeđer en Ombechning es dit Skep sent November 2019 ön di Föriskepsliinie Rem-Söl' üp Wai. Di FRS heer dit Skep "Römöexpress" nēmt. Diarom jit dit Skep uk di "Skriiffail tö See", aurdat di dütsk Noom fan dit Ailön Rømø Röm es. Wan em "Römö" skriift, es dit weđer üp deensk jit üp dütsk rocht skrewen. Üp Skep staant "Romoexpress", diar skel em mesken ütsjuk, hur'ling dit jit skel. Wan ja wat üp Engelsk skriif, da jit dit "RoemoeExpress", dit diar da bluat jit siir. "Havnebyexpress" her mesken uk gur lünt, man diar skel em jaa fuar Nuar üp kum. Di Werev Eide Contracting ön Høylandsbygd seet dit Föriskep üp Kiil, man ja kām knap bi Kas, en kür dit Skep ek klaarfo. Di Fiskerstrand-Werev heer dit da aurnomen en töjen becht. Sa üs uk di Sylt Express uur des Föri fan tau Elektromotooren ön Propelergoneln öndrewen. Di Stroom uur fan tau Generatooren maaket. Jen Generātor uur fan en Sokskolben-Fjuurtakt-Skepsdiesel fan Bergen Engines (Typ: BRM-6)


Boskkautsen (Ninox) san en skööl faan kadüülen (Strigidae). Jo lewe uun Uastaasien bit deel tu Oseaanien. Diar jaft at amanbi 30 slacher faan. N. affinis – N. boobook – N. burhani – N. connivens – N. forbesi – N. hypogramma – N. ios – N. jacquinoti – N. japonica – N. leventisi – N. meeki – N. mindorensis – N. natalis – N. novaeseelandiae – N. obscura – N. ochracea – N. odiosa – N. philippensis – N. punctulata – N. randi – N. reyi – N. rudolfi – N. rufa – N. rumseyi – N. scutulata – N. spilocephala – N. spilonotus – N. squamipila – N. strenua – N. sumbaensis – N. theomacha – N. variegata N. affinis N. connivens N. rufa N. scutulata N. strenua N. superciliaris Commonskategorii: Boskkautsen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Boskkautsen


Wat menst dü? Fögler Eilun Aves uun a Kariibik


Di Lunkreis Hildesheim leit uun't süüden faan Niidersaksen. Sin kreisstääd as Hildesheim. Ianhaidsgemeenen Samtgemeenen * (diar sat at ferwaltang) Landesamt für Statistik Niedersachsen, LSN-Online Regionaldatenbank, Tabelle 12411: Fortschreibung des Bevölkerungsstandes, Stant 31. Detsember 2019. (Halep üüb sjiisk) Commonskategorii: Lunkreis Hildesheim – Saamlang faan bilen of filmer


Canberra (Ütjspriik üüb Ingels: [ˈkænbɹə] of [ˈkænbəɹə] harke tu?/i) as at hoodsteed faan Austraalien. Deit leit uun a süüduast faan't lun, 286 km tu a süüdwaast faan Sydney an 669 km tu a nuurduast faan Melbourne. Det hee 432.141 lidj (2016). Det as uk at hoodsteed faan det Australian Capital Territory. Canberra as en ploonhoodsteed, wat auer't riwaliteet twesken Melbourne an Sydney üüs kompromisliasing reet wurd. Efter en internatschunaal kompetitschuun för a ploon faan't steed, reet det austraalisk regiaring för de US-ameerikoons architekt Walter Burley Griffin san ploon. A bauwerken begand 1913 an't steed wurd 9. Mei 1927 at hoodsteed. At steed hee njüügentanj distrikten: Belconnen Booth Canberra Central Coree Cotter River Gungahlin Hall Jerrabomberra Kowen Majura Molonglo Valley Mount Clear Paddys River Rendezvous Creek Stromlo Tennent Tuggeranong Weston Creek Woden Valley Australia, citypopulation.de


Sydney (Ütjspriik üüb Ingels: [ˈsɪd.ni] harke tu?/i) as det gratst steed uun Austraalien an Oseaanien. Det leit uun a süüduast faan't lun, 286 km tu a nuurduast faan Canberra. Det hee 4.321.534 lidj (2016). Det as at hoodsteed faan New South Wales. De Parramatta Struum leept iin uun Sydney Harbour. Uun a huuwen san hög eilunen. De Hawkesbury Struum leept troch a nuurd an nuurdwaast an de Nepean Struum troch a waast faan't steed. Uun a waast faan Sydney stun dön Blue Mountains, diar dial faan det Great Dividing Range san. At steed hee lokaal ferwaltingsgebiiten (üüb Ingels: Local Government Areas of LGAs). Dön lokaal ferwaltingsgebiiten faan Grat Sydney san: At steed wurd 26. Janewoore 1788 grünjlaanjen. Det iarst iisenboon uun't steed, twesken Central an Parramatta, wurd 1855 eebenmaaget. Australia, citypopulation.de Australia: Administrative Division, citypopulation.de


Wat menst dü? Sydney (Steed), en steed uun Austraalien Sydney (Kanada), en steed uun Kanada


At Jongstiantidj as en tidjääler uun't histoore faan't menskhaid, huarfaan began faan 11.500 f. Kr. uun a maden an a waast faan Euroopa mä't auwergung faan jeeger- an saamlerkultüüren tu iinwenet büüren mä domestisiaret diarten an plaanten definiaret wurt.


Gia Long (Hán tự: 嘉隆; * 8. Febrewoore 1762 uun Huế; † 3. Febrewoore 1820 uk diar) wiar faan 31. Mei 1802 tu 3. Febrewoore 1820 de iarst keiser faan det wjetnameesk Nguyễn-Dünastii.


Huế (Ütjspriik üüb Wjetnameesk: [hwě] harke tu?/i) as en steed uun a maden faan Wjetnam. At steed wiar faan 1738 tu 1775 at hoodsteed faan det Đàng Trong Köningrik an faan 1802 tu 1945 at hoodsteed faan det Nguyễn-Dünastii. Det hee 302.983 lidj (2009). Det as nü at hoodsteed faan det Thừa Thiên Huế Prowins. At steed hee ian uniwersiteet: At Uniwersiteet Huế Vietnam, citypopulation.de


Minh Mạng (Hán tự: 明命; * 25. Mei 1791 uun Huế; † 20. Janewoore 1841 uk diar) wiar faan 14. Febrewoore 1820 tu 11. Janewoore 1841 de öler keiser faan det wjetnameesk Nguyễn-Dünastii.


A Uuhu (Bubo bubo) as det gratst Kadüül. Hi woort 60 cm lung an wäächt fiiw pünj. Spriadkoord Jöönke En uuhu hää en elk fangd En uuhu uun a wonter Bubo bubo bubo - MHNT Commonskategorii: Uuhus – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Uuhus


Hanoi (üüb Wjetnameesk: Hà Nội [hàː nôjˀ] harke tu?/i) as at hoodsteed an ian faan dön fiiw munisipaliteeten faan Wjetnam. At steed leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 3.472.000 lidj (2019). Hanoi hee ian markelsgemeend (Sơn Tây), 12 Steedkreiser: An 17 Lunkreiser: At steed wurd 1010 üüs Thăng Long grünjlaanjen. Munisipaliteeten faan Wjetnam: Hanoi, Ho Chi Minh Steed, Cần Thơ, Đà Nẵng, Hải Phòng. Vietnam, citypopulation.de Vietnam: Administrative Division, citypopulation.de Vietnam: Administrative Division, citypopulation.de


Ho Chi Minh Steed (iar Saigon, üüb Wjetnameesk: Thành Phố Hồ Chí Minh [tʰàjŋ̟ fǒ hò cǐ mīŋ̟] harke tu?/i of [tʰàn fǒ hò cǐ mɨ̄n]) as det gratst steed an ian faan dön fiiw munisipaliteeten faan Wjetnam. At steed leit uun a süüd faan't lun. Det hee 5.880.615 lidj (2009). At steed hee 19 steedkreiser an fiiw lunkreiser: Munisipaliteeten faan Wjetnam: Hanoi, Ho Chi Minh Steed, Cần Thơ, Đà Nẵng, Hải Phòng. Vietnam, citypopulation.de World Meteorological Organisation; wetterkontor.de Vietnam: Administrative Division, citypopulation.de


Cần Thơ (Üütjspriik üüb Wjetnameesk: (Nuurd) [kə̂n tʰəː] harke tu?/i, (Süüd) [kʌŋ˨˩ tʰəː] harke tu?/i) as det fjuardgratst steed an ian faan dön fiiw munisipaliteeten faan Wjetnam. At steed leit uun a süüd faan't lun. Det hee 731.545 lidj (2009) At steed hee fiiw steedkreiser (quận) an fjauer kreiser (huyện): At Uniwersiteet Cần Thơ At Uniwersiteet för Medisiin an Farmasii Cần Thơ (Trường Đại Học Y Dược Cần Thơ) At Uniwersiteet Tây Đô (Trường Đại Học Tây Đô) At Huuchskuul Cần Thơ (Trường Cao Đằng Cần Thơ) At Mekong Delta Risforsking Instituut (Viện lúa Đồng Bằng Sông Cửu Long) ...an ölern. Nam Nhã Pagoode Cần Thơ Markels Munisipaliteeten faan Wjetnam: Hanoi, Ho Chi Minh Steed, Cần Thơ, Đà Nẵng, Hải Phòng. Vietnam, citypopulation.de Vietnam: Administrative Division, citypopulation.de


Đà Nẵng (Ütjspriik üüb Wjetnameesk: [ɗâː nǎˀŋ] harke tu?/i) as det füftgratst steed an ian faan dön fiiw munisipaliteeten faan Wjetnam. At steed leit uun a maden faan't lun. Det hee 770.911 lidj (2009). At steed hee een kreis (Hòa Vang) an seeks steedkreiser: At Uniwersiteet Đà Nẵng (üüb Wjetnameesk: Đại học Đà Nẵng) Munisipaliteeten faan Wjetnam: Hanoi, Ho Chi Minh Steed, Cần Thơ, Đà Nẵng, Hải Phòng. Vietnam, citypopulation.de Vietnam: Administrative Division, citypopulation.de


Hải Phòng (Ütjspriik üüb Wjetnameesk: [ha᷉ːj fâwŋ͡m] harke tu?/i) as det traadgratst steed an ian faan dön fiiw munisipaliteeten faan Wjetnam. At steed leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 769.739 lidj (2009). At steed hee sööwen steedkreiser an aacht lunkreiser: At steed hee trii grat uniwersiteeten (üüb Wjetnameesk: đại học): At Uniwersiteet Hải Phòng Det Medisiinisk Uniwersiteet Hải Phòng (üüb Wjetnameesk: Đại học Y Hải Phòng) Det Wjetnameesk Natschunaaluniwersiteet för Siaforsking (üüb Wjetnameesk: Trường Đại học Hàng Hải - Việt nam) Munisipaliteeten faan Wjetnam: Hanoi, Ho Chi Minh Steed, Cần Thơ, Đà Nẵng, Hải Phòng. Vietnam, citypopulation.de Vietnam: Administrative Division, citypopulation.de


Potsdam as en krisfri stää önj dåt tjüsch bundeslönj Brandenborj. E stää läit aw e näide foon Berliin. Dåt heet 182.112 inboogere (2020). Foole palaste san önj Potsdam: et Sloot Sans Souci (uner Friedrich di Grute baged), dåt Neues Palais, et Sloot Charlottenhof än et Sloot Cecilienhof. Germany: States and Major Cities, citypopulation.de


At wjetnameesk spriak (wjetnameesk tiếng Việt, 㗂越; tiếng Việt Nam, 㗂越南; of Việt ngữ, 越語) as det amtspriak faan Wjetnam. Hat woort faan 84 miljuun minsken üs mamenspriak snaaket, diarfaan lewe amanbi 4 miljuunen bütjluns. Jüst so üs at sjineesk hää det wjetnameesk spriak en tuunsüsteem. Det ment, dat det bedüüdang faan en wurd faan det betuunang ufhinget. Diaram jaft at uun't wjetnameesk leewen so föl diakriitisk tiaken. För't wjetnameesk jaft at trii skraften: Chữ Hán (𡦂漢), uk: Hán tự, det as sjineesk skraft Chữ Nôm (𡦂喃), uk: Hán Nôm, det as en betj feranert sjineesk skraft Chữ Quốc Ngữ (國語), det as latiinsk skraft mä flook diakriitisk tiaken, det aktuel skraft (Artiikel 1 faan't "Algemian ferklaarang faan a minskenrochten")


A Golf faan Thailun (Thai: อ่าวไทย – Ao Thai, iar Golf faan Siam) as en grat bocht faan a Pasiifik. Uun't waasten an nuurden leit Thailun, uun't uasten lei Kambodscha an Wjetnam. Efter süüden gongt a Golf faan Thailun auer uun't Süüdsjineesk Sia. Di Golf as amanbi 750 × 570 kilomeeter grat, det san ~ 320.000 km². Hi as temelk flaak, auer di struum Chao Phraya mä san müs bi Bangkok föl sedimenten iinbrangt. Uun't madel san't man 45 meeter. Det jipst steed leit bi 80 meetern. Grater eilunen Thailun: Koh Tao, Koh Phangan, Koh Phaluai, Koh Samui, Koh Samet, Koh Chang, Koh Mak, Koh Kut Kambodscha: Koh Kong, Koh Rong, Koh Thmei Wjetnam: Dao Phu Quoc Commonskategorii: Golf faan Thailun – Saamlang faan bilen of filmer 9.4402777777778101.97222222222Koordinaaten: 9° N, 102° O


Di Mae Nam Chao Phraya (thai: แม่น้ำเจ้าพระยา, ütjspriak: [mɛ̂ː náːm t͡ɕâw pʰráʔjaː]; Mae Nam ment „struum“) of ianfach Chao Phraya as bütj a Mekong uun't uasten üüb a grens hen tu Laos di ööder grat an wichtag struum uun Thailun. Hi komt faan a berger uun't nuurden an lääpt bi Bangkok iin uun a Golf faan Thailun. Iintoochregiuun Commonskategorii: Mae Nam Chao Phraya – Saamlang faan bilen of filmer


A Mekong ([ˈmeːkɔŋ] of [meˈkɔŋ]) as en struum uun Süüduastaasien. Hi lääpt troch sääks lunen, an hi as 4350 km bit 4909 km lung. Sin hood leit uun't huuchlun faan Tiibet an hi lääpt efter süüden ütj uun't Süüdsjineesk Sia. Diar baut hi mä sin sedimenten det määchtag Mekong-Delta ap. Uun a enkelt lunen hää di struum ünlik nöömer: Tibeetisk: Dza Chu (tib. རྫ་ཆུ་), amskrewen tu sjineesk Zaqu (chin. 扎曲 Pinyin Zāqū) Sjineesk: Lancang Jiang (chin. 瀾滄江 / 澜沧江 Pinyin Láncāng Jiāng, „wil struum“) of uk Meigong He (chin. 湄公河 Pinyin Méigōng Hé) Birmaans: Mekaung Myit (birm. မဲခောင္‌မ္ရစ္, Mè‘kaung Myit) Laotisk: Mae Nam Khong (laot. ແມ່ນ້ຳຂອງ [mɛː nâːm kʰɔ̌ːŋ], uk ນ້ຳຂອງ [nâːm kʰɔ̌ːŋ]; Mae Nam Khong) Thai: Mae Nam Khong (thai. แม่น้ำโขง [mɛ̂ː náːm kʰǒːŋ], of uk แม่โขง [mɛ̂ː kʰǒːŋ]; RTGS Mae Nam Khong) Khmer-spriak: Mekongk uk wel Tonle Mekongk (khmer ទន្លេមេគង្គ Tonle Mekongk), Tonle Thom (ទន្លេធំ Tonle Thom, „Großer Fluss“) Wjetnameesk: Song Me Kong (viet. Sông Mê Kông), uk wel: Song Lon (viet. Sông Lớn, „Großer Fluss“), of Song Cuu Long (viet. Sông Cửu Long, „njüügen-draager-struum“) Iintoochregiuun Artikel Mekong uun't Grat Sowjetisk Ensiklopedii (BSE), 3. aplaag 1969–1978 (rüsk) Commonskategorii: Mekong – Saamlang faan bilen of filmer


Tiibet as en huuchlun uun Madelaasien, hat woort uk üs saag faan a welt betiakent. Uun't süüden lei a Himalayaberger. Bit uun't 20. juarhunert wiar Tiibet en aanjen stoot. Daalang hiart Tiibet tu Sjiina, det woort oober ei aueraal gudkäänd. Sant 1959 jaft at en tibeetisk eksiilregiarang, det woort oober uk ei aueraal gudkäänd. Sodenang as di staatus ünseeker. Oner sjineesk regiarang as Tiibet apdiald tu Autonoom Regiuun Tiibet mä't hoodstääd Lhasa autonoom dialregiuunen uun a sjineesk prowinsen Qinghai, Sichuan, Yunnan an Gansu. Dialen faan't histoorisk Tiibet lei daalang uk uun Pakistaan, Indien, Neepal, Bhuutaan an Mjanmaar. Wikivoyage Raisfeerer: Tiibet (sjiisk) Commonskategorii: Tiibet – Saamlang faan bilen of filmer


At Autonoom Regiuun Tiibet (西藏自治区 Xīzàng zìzhìqū (Pinyin), བོད་རང་སྐྱོང་ལྗོངས་ bod rang skyong ljongs (tibet.)) as ian faan fiiw autnoom regiuunen uun Sjiina. Det hoodstääd as Lhasa. Hat as 1 268 947 km² grat an amfaadet di gratst dial faan't kulturrregiuun Tiibet. Diar wene 3,3 miljuun minsken (2016). 2015 wiar diar 7 distrikten: Lhasa Nagqu Nyingchi Ngari Qamdo Shannan Xigazê Commonskategorii: Autonoom Regiuun Tiibet – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Tiibet (sjiisk)


Lhasa (tibeetisk ལྷ་ས་ Wylie lha sa, uk Lasa; sjineesk 拉薩 / 拉萨, Pinyin Lāsà) as det hoodstääd faan't Autonoom Regiuun Tiibet uun Sjiina. Lhasa as uk di kulturel madelponkt faan't regiuun Tiibet. Diar wene amanbi 475.000 minsken (2000). Commonskategorii: Lhasa – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Lhasa (sjiisk)


At Wylie transliteration woort brükt, am tibeetisk skraft tu latiinsk skraft amtusaaten. Hat as näämd efter Turrell Wylie.


At Laotisk spriak (ພາສາລາວ – phasa lao), of ianfach Lao as det amtspriak uun Laos an nai mä't Thai. Laotisk hää hör aanj laotisk skraft. Ferdialang faan a Tai-Kadai-spriaken uun Süüduast-Aasien. Süüdwaastelk Tai as orangj. Ferdialang faan't Laotisk: jonkblä: muarhaidspriak laachtblä: manertaalspriak Lao. Ethnologue, ufrepen di 20. Oktuuber 2013 (ingelsk). Wikipedia üüb Laotisk


A Süüdwaastelk Tai spriaken san det gratst skööl faan a Tai-Kadai spriaken. Jo wurd uun Süüduastaasien spreegen an san aaltumaal temelk nai mäenööder. Wichtag spriaken diar san Thai an Lao, a amtspriaken faan Thailun an Laos. Thai (Thailun), 20 miljuun spreegern, + 40 miljuun tuliarden Isan (Thailun, Laos), 15 miljuun spreegern Lanna (Thailun, Laos), 6 miljuunen Süüd-Thailuns (Thailun), 4,5 miljuunen Shan (Mjanmaar), 3,3 miljuunen Lao (Laos), 3 miljuunen Phu Thai (Thailun, Wjetnam, Laos), 800.000 Tai Dam (Wjetnam, Laos), 800.000 Tai Lü (Sjiina, Wjetnam, Thailun, Laos, Mjanmaar), 700.000 Tai Nüa (Sjiina, Wjetnam, Thailun, Laos), 650.000 Tai Dón (Wjetnam, Laos), 500.000 Phuan (Thailun, Laos), 300.000 Tai Daeng (Wjetnam, Laos), 165.000 Khün (Mjanmaar), 120.000 Tai Hongjin (Sjiina), 85.000 Nyaw (Thailun), 50.000 Tai Ya (Sjiina), 50.000 Thai Song (Thailun), 30.000 Tai Thanh (Wjetnam), 20.000 Khamti (Assam, Mjanmaar), 13.000 Yong (Thailun), 13.000 Tai Hang Tong (Wjetnam), 10.000 Phake (Assam), 5.000 Tai Long (Laos), 4.800 Aiton (Assam), 1.500 Pa Di (Sjiina, Wjetnam), 1.300 Tày Sa Pa (Wjetnam), 300 Thu Lao (Wjetnam), 200 Khamyang (Assam), 50 Pu Ko (Laos), ? Tay Tac (Wjetnam), ? Turung (Indien), ? Ahom (Assam), spriak faan a könger faan Assam an hör krooniken, uun't 19. juarhunert ütjstürwen. Süüdwaastelk Tai spriaken san üüb


Isaan (thai: ภาษาอีสาน, ütjspriak: [pʰaːsǎː ʔiːsǎːn]) as en nööm för en hialer rä spriakwiisen faan a Süüdwaastelk Tai spriaken. Jo wurd spreegen uun't regiuun Isaan uun't nuurduasten faan Thailun. Jo san en auergungspriak tesken Thai an Laotisk, oober wel wat naier bi't Laotisk. Jüst so üs bi Nuurdfresk jaft at faan Isaan nian standard spriakwiis. Skrewen woort Isaan ei föl, an wan, do miast mä't Thai skraft. Regiuun Isaan - Thailun Süüdwaastelk Tai spriaken (orangj) Isaan spriaken (bleedgreen) Ethnologue:Thai, Northeastern J. Draper: Isan: the planning context for language maintenance and revitalization (Memento faan di 6. Marts 2008 uun't Internet Archive) (ingelsk), ufrepen di 4. Detsember 2011


RTGS as det ufkörtang för Royal Thai General System of Transcription. Det san amtelk reegeln, huarefter det Thai spriak mä latiinsk buksteewen skrewen wurd koon. Jo wurd t.b. brükt för struatenskilten uun eder Thai skraft an latiinsk skraft. RTGS as oober en temelk ianfach amskriiwang, hat wiset t.b. ei uun, of en wokaal lung of kurt as.


Chongqing (sjineesk 重慶市 / 重庆市, Pinyin Chóngqìng Shì, W.-G. Ch'ung-ch'ing Shih, uk Chungching Shih, iar uk Chungking of Tschungking, ufkört: 渝, yú) as en prowinsfrei gratstääd uun Sjiina, huar a struumer Jialing Jiang an Jangtsekiang tuupluup. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Chongqing Wikivoyage Raisfeerer: Chongqing (sjiisk)


ff A Rocky Mountains san en beragkeed uun Nuurdameerikoo. Jo san di nuurdelk dial faan a Amerikoonsk Kordilleren. Jo ferluup faan süüdsüüduast tu nuurdnuurdwaast. Di huuchst berag diar as a Mount Elbert mä 4401 meetern hööchde. A Rocky Mountains san en weederskeel tesken Pasiifik an Atlantik. Miast haa's diar waastelk winj, an di focht rinjt ham uun a berger uf. Sodenang as't uun't waasten wiat an uun't uasten faan a Rockys temelk drüg. Diar lei a Great Plains. Di stoot Oklahoma diar woort uk dust bowl, det ment stoofbak näämd. Bi a Rocky Mountains stupe tau grat kontinentaalplaaden tuup. Det Pasiifik-plaad trakt jin det Nuurdameerikoo-plaad an laft det huuch. Sodenang sticht det Nuurdameerikoo-plaad ap, an huar't apbräächt, kem wulkaaner tu dais. Uun Kalifornien bi a Pasiifikküst komt at diarauer uk flooksis tu eerdbeewrin. Rockys uun Colorado Colorado A snä smolt uun Colorado Commonskategorii: Rocky Mountains – Saamlang faan bilen of filmer


A Baikalsia of ianfach Baikal (rüsk о́зеро Байка́л osero Baikal, burjaatisk Байгал Bajgal) as en sia uun Sibiirien. Mä 1642 meetern as hi di jipst an mä muar üs 25 miljuun juar di äälst swetweedersia üüb a eerd. Hi lääpt uf auer di struum Angara, do widjer auer Jenisej an Karasia iinuun't Arktisk Sia. Sant 1996 as det Baikalregiuun weltnatuurarewdial. Baikal bi Listwjanka Eilun Olchon Papiirfabriik Baikalsk Baikalsia uun't Stootelk Fertiaknis faan Struumer an Sian (rüsk) Commonskategorii: Baikalsia – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Baikalsia (sjiisk)


At list faan ISO 3166-2-Codes för Bangladesch wiset di code för 64 Distrikte und acht übergeordneten Divisionen. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Bangladesch BD), di ööder as di code för die Division (Buchstabe) und den Distrikt (zweistellige Zahl). ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk)


A Ganges (Sanskrit, f., गंगा of गङ्गा, Gaṅgā) as 2.600 km lung, an di ööderlingst struum faan Indien an Bangladesch. Hi ferlääpt uun't süüden faan't Himalaya. Knaap huar üüb a welt wene muar minsken üüb ään plak. För a Hindus as di Ganges halag. Hi as furchboor fül. Huar a Ganges mä a Brahmaputra tuuplääpt, het hi Padma an lääpt do ütj uun a Golf faan Bengaalen. Diar luup Alaknanda an Bhagirathi tuup, an het nü Ganges Gangesdelta Hardinge-brag Pilgern bi a Ganges Pegeldooten bi Farakka GRDC-Peegeldooten Sharad K. Jain, Pushpendra K. Agarwal, Vijay P. Singh: Hydrology and water resources of India. New York 2007, S. 336. Commonskategorii: Ganges – Saamlang faan bilen of filmer


Di Brahmaputra (Sanskrit för „Sön faan Brahma“) as di hoodtwiig faan a struum Meghna, di struum mä't huuchst weederlääst uun Aasien. Hi lääpt tuup mä a Ganges an het do Padma, iar hi uun a Indisk Oosean ütjlääpt. A Brahmaputra lääpt troch trii lunen: Sjiina, Indien an Bangladesch, an hää diar uk ööder nöömer: Yarlung Tsangpo, Siang, Dihang an Jamuna. Boowerluup uun Tiibet Onerluup GRDC: Ganges Basin. Station Bahadurabad. Commonskategorii: Brahmaputra – Saamlang faan bilen of filmer


A Indus (Sanskrit सिन्धु Sindhu, Urdu سندھ) as mä em lengde faan 3.180 km di lingst struum uun't indisk regiuun an di wichtagst struum uun Pakistaan. Müs faan a struum Zanskar (boowen) iin uun a Indus (lachts) uun Ladakh Struumbaad naibi Skardu Artikel Indus uun't Grat Sowjetisk Ensiklopedii (BSE), 3. aplaag 1969–1978 (rüsk) Commonskategorii: Indus – Saamlang faan bilen of filmer


Di Victoriasia (Victoria Nyanza) leit uun Uastafrikoo an hiart dialwiis tu a lunen Tansania, Uganda an Keenia. Hi as di traadgratst sia efter't Kaspisk Sia an a Boower Sia, an di öödergratst swetweedersia üüb a eerd. Trinjam di gratst sia uun Afrikoo lewe amanbi 30 miljuun minsken. Uun Uganda: Kampala, Entebbe an Jinja. Uun Keenia: Kisumu. Uun Tansania: Mwanza. Trinjam a Victoriasia ferlääpt at Rift (ruad), di Grat Afrikoonsk Gruug Database for Hydrological Time Series of Inland Waters (DAHITI) - Victoria, Lake Commonskategorii: Victoriasia – Saamlang faan bilen of filmer


Di Tanganjikasia as di öödergratst sia uun Afrikoo an di sääkstgratst üüb a eerd. Trinjam lei a lunen Demokraatisk Republiik Kongo, Tansania, Sambia an Burundi. Di sia leit uun a Grat Afrikoonsk Gruug (Rift). Faskern uun Burundi Commonskategorii: Tanganjikasia – Saamlang faan bilen of filmer


A Grat Afrikoonsk Gruug (ingelsk Great Rift Valley of East African Rift System (EARS)) as en regiuun uun Uastafrikoo, huar tau kontinentaalplaaden ütjenööderriiw. Uun a leetst 35 miljuun juar san det Araabisk plaad efter uasten an det Afrikoonsk plaad efter waasten waanert. Faan sin nuurdelk aanj uun Syrien bit uun't süüden uun Mosambik as hi 6.000 km lung. Koord lachts: Madelafrikoonsk Gruug mä a Tanganjikasia uun, an Uastafrikoonsk Gruug. Diar tesken: a Victoriasia. Commonskategorii: Grat Afrikoonsk Gruug – Saamlang faan bilen of filmer


A Grat Sian san en skööl faan fiiw sian uun Nuurdameerikoo. Jo lei dialwiis uun a USA an dialwiis uun Kanada. Jo luup uf auer a Saint-Lawrence-Struum iin uun a Atlantik. Eriesia (Lake Erie) Huronsia (Lake Huron) Michigansia (Lake Michigan) Boower Sia (Lake Superior) Ontariosia (Lake Ontario) Tesken a Eriesia an a Ontariosia fäält det weeder uf uun a Niagara Weederfaaler. Commonskategorii: Grat Sian – Saamlang faan bilen of filmer 45.810555555556-84.6825Koordinaaten: 45° 48′ 38″ N, 84° 40′ 57″ W