Süüd-Atapaskisk spriaken of Apache spriaken san en twiig faan a Atapaskisk spriaken uun't süüden faan a Feriand Stooten faan Ameerikoo an Nuurd-Meksiko. Diar hiar amanbi 6 spriaken tu, an 184.000 minsken snaake ian diarfaan üs mamenspriak. Plains Apache spriaken (ingelsk Plains Apachean) Plains Apache (own name Náʼįįsha; ingelsk Plains Apache, Kiowa Apache, Oklahoma Apache). († ütjstürwen) Navajo-Apache spriaken (ingelsk Navajo-Apache, Southwestern Apachean) Uast-Apache spriaken (ingelsk Eastern Apachean) Jicarilla Apache (own name Abáachi mizaa ; ingelsk Jicarilla, Jicarilla Apache). (1000 snaake) Llanero Hoyero Lipan Apache (ingelsk Lipan, Lipan Apache). (†1980s ütjstürwen) Waast-Apache spriaken (ingelsk Western Apachean) Mescalero-Chiricahua (ingelsk Mescalero-Chiricahua) (1800 snaake) Chiricahua spriakwiis (ingelsk Chiricahua, Chiricahua Apache). Chiricahua Mimbreño Mogollon Mescalero spriakwiis (ingelsk Mescalero, Mescalero Apache). Waast-Apache (own name Ndee biyatiʼ / Nnee biyatiʼ ; ingelsk Western Apache, Coyotero). (12.693 snaake) Cibecue Nuurd-Tonto (ingelsk Northern Tonto) Süüd-Tonto (ingelsk Southern Tonto) San Carlos Tsézhiné (Arivaipa) Pinal Apache Peaks San Carlos proper White Mountain Navajo (own name Diné bizaad; ingelsk Navajo, Navaho). (168.438 snaake) Feriand Stooten faan Ameerikoo Utah: Navajo Colorado: Jicarilla Apache, Navajo Arizona: Mescalero-Chiricahua, Navajo, Waast-Apache New Mexico: Mescalero-Chiricahua, Jicarilla Apache, Lipan Apache, Navajo Texas: Mescalero-Chiricahua, Lipan Apache Oklahoma: Mescalero-Chiricahua, Jicarilla Apache, Plains Apache Meksiko Sonora an Chihuahua : Mescalero-Chiricahua Wikipedia


f A Roc’h Ruz as mä en hööchde faan 385 meetern di huuchst berag faan a Bretagne. Hi hiart tu't masiif faan a Monts d’Arrée an leit uun a Regiunaal Natuurpark Armorique. Di berag hiart tu't gemeen Plounéour-Ménez. Commonskategorii: Roc'h Ruz – Saamlang faan bilen of filmer


Clermont-Ferrand [klɛʁ.mɔ̃ fe.ʁɑ̃ ] as det füftgratst steed uun det Auvergne-Rhône-Alpes Regiuun. At steed leit uun a waast faan't regiuun. Det hee 146.734 lidj (2018). Det as at hoodsteed faan det Puy-de-Dôme Department. France: Auvergne-Rhône-Alpes, citypopulation.de


Annecy [ansi] as det seeksgratst steed uun det Auvergne-Rhône-Alpes Regiuun uun Frankrik. At steed leit uun a nuurduast faan't regiuun. Det hee 128.199 lidj (2018). Det as at hoodsteed faan det Haute-Savoie Department. France: Auvergne-Rhône-Alpes, citypopulation.de


Valence ([valɑ̃s]; üüb Oksitaans: Valença [vaˈlensɔ]) as det aachstgratst steed uun det Auvergne-Rhône-Alpes Regiuun uun Frankrik. At steed leit uun a süüd faan't regiuun. Det hee 64.726 lidj (2018). Det as at hoodsteed faan det Drôme Department. France: Auvergne-Rhône-Alpes, citypopulation.de


Chambéry [ʃɑ̃beʁi] as det njüügenstgratst steed uun det Auvergne-Rhône-Alpes Regiuun uun Frankrik. At steed leit uun a uast faan't regiuun. Det hee 58.833 lidj (2018). Det as at hoodsteed faan det Savoie Department France: Auvergne-Rhône-Alpes, citypopulation.de


Villeurbanne [vilœʁban] as det fjuardgratst steed uun det Auvergne-Rhône-Alpes Regiuun uun Frankrik. Det leit uun a nuurd faan't regiuun, uun det Métropole de Lyon Department. Det hee 150.659 lidj (2018). France: Auvergne-Rhône-Alpes, citypopulation.de


Vénissieux [venisjø] as det sööwenstgratst steed uun det Auvergne-Rhône-Alpes Regiuun uun Frankrik. At steed leit uun a nuurd faan't regiuun, uun det Métropole de Lyon Department. Det hee 67.129 lidj (2018). France: Auvergne-Rhône-Alpes, citypopulation.de


Vaulx-en-Velin [vo ɑ̃ vəlɛ̃] as det tjiinstgratst steed uun det Auvergne-Rhône-Alpes Regiuun uun Frankrik. At steed leit uun a nuurd faan't regiuun, uun det Métropole de Lyon Department. Det hee 50.823 lidj (2018). France: Auvergne-Rhône-Alpes, citypopulation.de


Det Belley Arrondissement as det naistgratst faan a arrondissementen uun det Ain Department uun det Auvergne-Rhône-Alpes Regiuun, Frankrik. At arrondissement leit uun a süüd faan't department. Det hee 121.944 lidj (2018). At hoodsteed faan't arrondissement as Belley. France: Ain, citypopulation.de


Det Bourg-en-Bresse Arrondissement as det gratst faan a arrondissementen uun det Ain Department uun det Auvergne-Rhône-Alpes Regiuun, Frankrik. At arrondissement leit uun a waast faan't department. Det hee 335.670 lidj (2018). At hoodsteed faan't arrondissement as Bourg-en-Bresse. France: Ain, citypopulation.de


Det Gex Arrondissement as det letjst faan a arrondissementen uun det Ain Department uun det Auvergne-Rhône-Alpes Regiuun, Frankrik. At arrondissement leit uun a nuurduast faan't regiuun. Det hee 96.535 lidj (2018). At hoodsteed faan't arrondissement as Gex. France: Ain, citypopulation.de


Det Nantua Arrondissement as det naistletjst faan a arrondissementen uun det Ain Department uun det Auvergne-Rhône-Alpes Regiuun, Frankrik. At arrondissement leit uun a nuurduast faan't regiuun. Det hee 93.485 lidj (2018). At hoodsteed faan't arrondissement as Nantua. France: Ain, citypopulation.de


Papua Barat of Waast Papua as en prowins faan Indoneesien üüb det eilun Nei-Guinea. Bit 2003 wiar hat noch ferbünjen mä det prowins Papua, an as jin di wal faan a Papua uuriinwenern ufspleden wurden. Hoodstääd as Manokwari mä 192.000 iinwenern, det ööder wichtag stääd diar as Sorong mä 282.000 iinwenern. 2022 as faan Waast Papua di nuurdwaastelk dial ufspleden wurden. Papua Barat Daya, det ment eegentelk Süüdwaast Papua, as nü en aanj prowins. * - hiart sant 2022 tu Papua Barat Daya Commonskategorii: Papua Barat – Saamlang faan bilen of filmer


Franz Anton Mesmer (uk Friedrich Anton Mesmer;* 23. Mei 1734 uun Iznang, nü steeddeial faan Moos am Bodensee; † 5. Marts 1815 uun Meersburg) wiar för't iarst dochter uun Wien, feerd do „magneetik“ kuuren troch an begrünjigt det animaalisk magnetismus of Mesmerismus. Bende Bendsen Commons: Franz Anton Mesmer – Saamling faan biljen of filmer


Papua as en prowins faan Indoneesien üüb det eilun Nei-Guinea. Bit 2003 hiard diar uk noch Papua Barat (Waast-Papua) mä tu. 2022 san a süüdelk loonsdialen Papua Pegunungan, Papua Tengah an Papua Selatan ufspleden wurden. Hoodstääd as Jayapura mä 422.000 iinwenern. Commonskategorii: Papua (Prowins) – Saamlang faan bilen of filmer


Oe-Cusse Ambeno as en gemeen faan Uast-Timor, leit oober üs en eilun (en eksklaaw) uun Nusa Tenggara Timur (Waast-Timor, Indoneesien). Üüb 813 kwadrootkilomeetern lewe 68.000 minsken. Hoodstääd as Pante Macassar. Nitibe, 12.273 iinwenern, 299,50 km² Oesilo, 11.481 iinwenern, 97,39 km² Pante Macassar, 37.280 iinwenern, 356,56 km² Passabe, 7.879 iinwenern, 60,18 km² Commonskategorii: Oe-Cusse Ambeno – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Oe-Cusse Ambeno (sjiisk)


En Büürstook wiar en bööd, diar faan a büürfööges kaam, an faan't hialer gemeen leesen wurd skul. Detdiar bööd wiar miast bi en stook kläämd, an wurd faan hüs tu hüs widjer den. Hoker det ferjood, füng en stroof. Büürstooker wiar sodenang amtelk mädialangen, fööraal uun't 17. an 18. juarhunert, dialwiis noch uun't 19. juarhunert. Aanj faan't 20. juarhunert kaam hög jong Öömrangen an Feringen üüb di soocht, en satiirisk bleed tu skriiwen, an näämd det efter det ual muude "Büürstook". Ütjgoowen faan Oomram: 1 wos 1984 2 wonter 1984/85 3 wonter 1985/86 4 wos 1987 5 wonter 1987/88 6 biakin 1989 7 wos 1990 8 wos 1991 Ütjgoowen faan Feer: 1 10.1985 2 08.1986 3 10.1987 4 01.1989 Dingstock uun Noorst (sh:z 05. August 2015) Dingstock, Burstock bi Museen Nord Dingstock bi Museums.eu


Petnjica (montenegriins-kyrilisk Петњица) as en letj stääd uun Monteneegro an ferwaltangsteed faan't gemeen mä di salew nööm. Diar wene 565 minsken (Stant:2011). Bit 2013 wiar Petnjica dial faan't gemeen Berane. Commonskategorii: Petnjica – Saamlang faan bilen of filmer


Naypyidaw Naypyidaw (üüb Birmaans: နေပြည်တော် [nèpjìdɔ̀]) as sant 2005 at hoodsteed faan Mjanmaar. At steed leit uun a süüd faan't lun. Det hee 333.506 lidj (2014). Myanmar: Cities, citypopulation.de Commons: Naypyidaw – Saamling faan biljen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Naypyidaw (tjiisk)


Rangun (üüb Birmaans: ရန်ကုန် [jàɴɡòʊɴ]) as det gratst steed uun Mjanmaar. At steed leit uun a süüd faan't lun. Det hee 4.728.524 lidj (2014). At steed hee'n troopisk kliima. Föör 2005 wiar Rangun at hoodsteed faan Mjanmaar. Myanmar: Cities, citypopulation.de


Siem Reap (üüb Khmer: សៀមរាប Siĕmréab [siːə̯mɽiːə̯p]) as det naistgratst steed uun Kambodscha. At steed leit uun a nuurdwaast faan't lun. Det hee 225.607 lidj (2019). Cambodia, citypopulation.de


At list faan ISO 3166-2-Codes för Osttimor wiset di code för 14 Gemeinden. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Osttimor TL), di ööder as di code för die Gemeinde. Als Osttimor am 20. Mai 2002 endgültig unabhängig wurde, änderte man das Kürzel von TP (von Timor Português) auf TL (von Timor-Leste). Dies wurde im dritten Newsletter bekannt gegeben. Eine weitere Änderung erfuhren die Codes im vierten Newsletter, um die offizielle Bezeichnung von East Timor in Timor-Leste zu ändern. Im Newsletter II-3 wurden die Tetum-Bezeichnungen der Codeliste hinzugefügt. Atauro ist seit dem 1. Januar 2022 eine eigenständige Gemeinde. ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk)


Christian Sönksen (* 1935 - † 31.August 2021 uun e Hoorne) wiar en moolermääster faan E Hoorne. Diaram het'er diar uk Tüdde Mooler. Uun't ääler as'er konstmooler wurden. Sönksen wiar en auer a miaten düchtangen maan, di ham för sin gemeen an Nuurdfresklun iinsaat hää: 1962-1974 gemeenfertreeter bit 2003 uun a Kreisdai faan Nuurdfresklun 1983-1999 uun a riad faan't Landestheater Schleswig-Holstein 2005-2014 naist föörmaan faan't Ludwig-Nissen-Stiftang 1980 Orgelbauferian E Hoorne grünjlaanj, an faan 2001-2016 feerd 2008 Bundesfersiinstkrüs 2012 Bürger des Jahres 2012 Hans-Momsen-Pris shz.de Nordfrieslandlexikon faan't NFI


Gustav Theodor Fechner (uk Dr. Mises; * 19. April 1801 uun Groß Särchen (nü Żarki Wielkie, Leebus Prowins); † 18. Nofember 1887 uun Leipzig) wiar en medisiiner, füüsiker an natüürfilosoof. Hi war a grünjleier faan't psüchofüsiik. Friedrich Paulsen Commons: Gustav Theodor Fechner – Saamling faan biljen of filmer


At psüchofüsiik as en wedenskapelk dial faan a psüchologii. Hat as am 1860 faan Gustav Theodor Fechner grünjlaanj wurden. Fechner onerskääst tesken en baner an en bütjer psüchofüsiik. Wat wi belewe ("Erleben", boowen) hinget faan bütjer psüchofüsiik (1) an baner psüchofüsiik (2) uf. At bütjer psüchofüsiik beskraft, hün iinflööd bütjer faktooren üüb üüs belewin haa. Bütjer faktooren san jodiaren, diar wi auer orgaanen apnem ("Reize"): Wi sä mä üüs uugen, wi hiar mä üüs uaren, wi stirme mä üüs nöös, wi feel mä üüs hidj. At baner psüchofüsiik beskraft, hün iinflööd baner faktooren üüb üüs belewin haa. Baner faktooren san üüs nerfen ("Neuronale Prozesse"). Hü a nerfen mä üs orgaanen tuupwerke (3), det woort beskrewen an onersoocht faan't füsiologii. Al Pythagoras (570-510 f.Kr.) wost, dat wi enkelt tuuner hal hiar mei, jo san harmoonisk; an ööder, ünharmoonisk tuuner hiar jo ei net uun. Hi foonj ütj, dat det mä a frekwensen tuuphinget. Diar üüb baut daalang det musiikteorii mä a kwintenkreis ap. Di Gulen Skeer hual wi för en harmoonisk apdialang faan lengde an breetje. Det wost al Euklid (~ 3. juarhunert f.Kr.) Commonskategorii: Psüchofüsiik – Saamlang faan bilen of filmer


Johann Lorenzen (* 12. Janewoore 1924 uun Söderaanj, † 01. April 2003) wiar en büür faan Feer. A lidj käänd ham üs Letj Hanj. Hi hää ham uun flook positsioonen för Feer an at Fering iinsaat. 1950er juaren: Grünjleier faan a Landjugend 1962-1990: Gemeenfertreeter 1970-1990: Naist bürgermääster faan Söderaanj 1971-1991: Föörstant faan't Raiffeisenbeenk Feer 1969-1989: Föörmaan faan a Fering Ferian Uun't kuratoorium faan't Ferring Stiftang 1994-1998: Uun't sjüür faan't Dr. Carl-Haeberlin-Friesen-Museum Fertrauensmaan faan't Landesamt für Vor- und Frühgeschichte 2000: At traad binj faan a Geschlechterreihen St. Laurentii-Föhr ütjden 1989: Iarenlasmoot faan a Fering Ferian 1991: Iarenlasmoot faan a Nuurdfresk Ferian Nordfrieslandlexikon faan't NFI


Eduard Gottlob Zeller (* di 22. önj e Ismoune 1814 önj Kleinbottwar; † di 19. önj e Uursmoune 1908 önj Stuttgart) wus en teoloog än filosoof. Hi wus en bedjüsen ferträäser foon jü histoorisch-kriitisch metood. Sin wichtist wärk wus Die Philosophie der Griechen. Eine Untersuchung über Charakter, Gang und Hauptmomente ihrer Entwicklung (1844–1852). Friedrich Paulsen Commons: Eduard Zeller – Soomling foon bile än filme


Arthur Schopenhauer (* 22. Febrewoore 1788 uun Danzig; † 21. September 1860 uun Frankfurt am Main) wiar en filosoof an huuchskuulliarer. Hi as för sin werk Die Welt als Wille und Vorstellung (1818) bekäänd. Hi wurd faan Platon, Baruch de Spinoza an Immanuel Kant an uk faan indisk filosofii beiinflöödet. Commons: Arthur Schopenhauer – Saamling faan biljen of filmer Friedrich Paulsen


A Eetik as en dialfääk faan a Filosofii. Hat befaadet ham diarmä, huaram minsken hük dun wise, an wat diarfaan tu hualen as. Uun a madelponkt faan a eetik stäänt at efterseenken auer moraal. En ualen ütjdruk för eetik as moraalfilosofii, of filosofii faan a weden. Trinjam a eetik stun a filosofiin auer rocht, stoot an selskap. Jo wurd mäenööder uk üs praktisk filosofii betiakent. Diar jinauer stäänt at teoreetisk filosofii mä sin feeg loogik, käänen an metafüsiik. Det wurd eetik komt faan't greks ἠθική ēthikē - a/at weden an ἦθος ēthos - at weesen. Commonskategorii: Eetik – Saamlang faan bilen of filmer


Gwich’in spriak (aanj nööm: Gwich’in ; ingelsk: Gwich’in, Kutchin) as det atapaskisk spriak faan't Gwich’in fulk uun Nuurd-Ameerikoo. Snaaket woort det faan amanbi 770 minsken fööraal uun Alaska an uun a Nuurdwaast-Teritoorien an uun Yukon uun Kanada. Gwich’in as at amtelk spriak uun a Nuurdwaast-Teritoorien. Alaska Gwich’in spriakwiisen (ingelsk Alaskan Gwich’in, Alaska dialects) : Uun Yukon–Koyukuk Census Area. Dihaii Gwich’in. Neetsʼąįį Gwich’in (eegentelk: 'residents of the north side'): Uun Arctic Village (Vashraii K’oo). Dendu Gwich’in (eegentelk: 'foothill mountain people'): Uun Birch Creek (Deenduu). Draan’jik Gwich’in (eegentelk: 'Black River people'): Uun Chalkyitsik uun Black River. Danzhit Hanlaih Gwich’in (eegentelk: 'water flowing out of the mountains'): Uun Circle (Dan Zhit Haainlaii) Gwich’yaa Gwich’in (eegentelk: 'people of the flats'): Uun Fort Yukon (Gwichyaa Zhee) an Venetie (Viihtaii). Kanada Gwich’in spriakwiisen (ingelsk Canadian Gwich’in, Canadian dialects) Van Tat Gwich’in (eegentelk: 'people who live among the lakes'): Uun Old Crow uun Yukon. Old Crow dialect Peel River dialect Dagudh Gwich’in. Uun Yukon. Teetł’it Gwich’in (eegentelk: 'people of the head waters'): Uun Fort McPherson (Teetł’it Zheh) uun a Nuurdwaast-Teritoorien. Gwichya Gwich’in (eegentelk: 'people of the flats'): Uun Tsiigehtchic (ual nööm: Arctic Red River) uun a Nuurdwaast-Teritoorien. Edhiitat Gwich’in (eegentelk: 'delta people'): Uun Aklavik uun a Nuurdwaast-Teritoorien.


Lunkreis Ludwigsburg Detdiar sidj skal di (iarst ans) widjer feer.


Hans Plutta (* 1902 önj Kil; † 1980 önj Naibel) wus en künstler. For e iinje foon di Tweede Wråålskrich booged hi önj Berlin. 1946 tuuch hi tu Naibel. Teeme önj sin kunstwärke san strönje, dööne, et wåt, ailönje, e Hålie än börestäänge. Bile foon Hans Plutta


Piter Feddes (üüb Neederluns: Pieter Feddes van Harlingen; üüb Latiins: Petrus Harlingensis; * 1586 uun Harns; † amanbi 1623) wiar en waastfresk konstmooler en radiarer. Hi moolet an radiaret portreeten (diaroner fööraal biljen faan fürsten an groofen faan Nassau), biblisk biljen, steeduunsichten an öler biljen. Commons: Piter Feddes – Saamling faan biljen of filmer


Jules-Joseph Lefebvre (* 14. Marts 1834 uun Tournan-en-Brie, Seine-et-Marne; † 24. Febrewoore 1912 uun Pariis) wiar en fraansöösk konstmooler an skuulmääster uun det Académie Julian uun Pariis. Jacob Alberts wiar een faan sin skuulern. Commons: Jules-Joseph Lefebvre – Saamling faan biljen of filmer


Det Académie Julian wiar en priwaat konstakademii, wat uun det 2. Arrondissement uun Pariis wiar. Det wurd faan a konstmooler Rodolphe Julian (1839-1907) grünjlaanjen an bested tu de Naist Wäältkrich. Düüsenen faan konstmoolern faan föl lunen wurd do onerrachtet. Emil Nolde Jacob Alberts, skuuler. Jules-Joseph Lefebvre, skuulmääster.


Det 2. Arrondissement faan Pariis of at Arrondissement faan't Bourse (üüb Fraansöösk: 2e arrondissement de Paris of Arrondissement de la Bourse) as ian faan a arrondissementen uun Pariis. At leit uun a maden faan't steed. Det hee 20.260 lidj (2019). At arrondissement leit bi de Seine Struum. At arrondissement hee fjauer steedfjuardens (üüb Fraansöösk: quartiers): Quartier Gaillon Quartier Vivienne Quartier du Mail Quartier de Bonne-Nouvelle Académie Julian 94citoyens.com


A Beatles wiar en musiikerskööl faan Liverpool (Ferianagt Könangrik). Hör best tidj hed jo faan 1964 bit 1969, an haa wel muar üs 600 miljuun sjalplaaden ferkääft. A Beatles haa en aanj oort faan musiik grünjlaanj, at Beatmusiik. Tu a Beatles hiard John Lennon, Paul McCartney, George Harrison an Ringo Starr. 1970 ging jo ütjenööder, an haa do alian widjer musiik maaget. Please Please me, 1963 With the Beatles, 1963 A Hard Day's Night, 1964 Beatles for Sale, 1964 Help, 1965 Rubber Soul, 1965 Revolver, 1966 Sgt. Pepper's Lonely Hearts Club Band, 1967 Magical Mystery Tour, 1967 The Beatles, 1968 Yellow Submarine, 1969 Abbey Road, 1969 Let it Be, 1970 Commonskategorii: Beatles – Saamlang faan bilen of filmer


Tomáš Garrigue Masaryk (* 7. Marts 1850 uun Hodonín/Göding, Uasterrik-Ungarn; † 14. September 1937 uun Lány, at Tschechoslowakei) wiar en tschechisk filosoof, sosioloog, skriiwer an poliitiker. Hi wiar at mägrünjleier an stootspresident faan't Tschechoslowakei. Commons: Tomáš Garrigue Masaryk – Saamling faan biljen of filmer


Hodonín ([ˈɦodoɲiːn]; üüb Tjiisk: Göding) as det fjuardgratst steed uun det Süüdmäärisk Regiuun, Tschechien. At steed leit uun a süüduast faan't regiuun. Det hee 24.100 lidj (2021). Det as at hoodsteed faan de Hodonín Distrikt. Tomáš Garrigue Masaryk (1850-1937), iarst stootspresident faan't Tschechoslowakei Czech Republic: Jihomoravský kraj, citypopulation.de


E Lönjkris Ahrweiler as ån foon e lönjkrise önj e bundeslönj Rhinlönj-Pfalz. E lönjkris läit önjt norden foon e bundeslönj. Dåt heet 130.086 inboogere (2019). E hoodstää foon e lönjkris as Bad Neuenahr-Ahrweiler. Rhineland-Pfalz: State in Germany, citypopulation.de


← 2017Lundaiswool 2022naist → Stant: 09. Mei 2022 % 50 40 30 20 10 0 43,4 18,3 16,0 6,4 5,7 4,4 1,7 1,1 3,0 CDU A Greenen SPD FDP SSWe AfD Linke Basis Ölern Muar of Maner uun ferglik tu 2017 %p 12 10 8 6 4 2 0 -2 -4 -6 -8 -10 -12 +11,4 +5,4 −11,3 −5,1 +2,4 −1,5 −2,1 +1,1 −0,5 CDU A Greenen SPD FDP SSWe AfD Linke Basis Ölern Vorlage:Wahldiagramm/Wartung/Anmerkungen Ölers wat: e täär nian 5% fu, am iin uun a Lundai tu kemen Vorlage:Wahldiagramm/Wartung/Fehler in der Farbeingabe - Dunkel Vorlage:Wahldiagramm/Wartung/Fehler in der Farbeingabe - Dunkel At Lundaiswool uun Sleeswich-Holstian 2022 wiar de 8.Mei 2022 det wool tu de 20. Lundai faan Sleeswich-Holstian. (Stant: 09. Mei 2022) Commons: Lundaiswool Sleeswich-Holstian 2022 – Saamling faan biljen of filmer


At Baragan (Tadorna tadorna) as en weederfögel an hiart tu at onerfamile Tadorninae, det ment "Hualewges". So üs bi a Ges sä mantje an wiifke bal likedenang ütj. Bi anen as det normoolerwiis ööders, det an as miast brün an di wörd bruket. En "jongensguard". Baraganen sjük wat tu freeden. Aier faan Tadorna tadorna - MHNT. Ual- an jongfögel Baraganen bräät bi a küst an üüb eilunen uun a Nuurd- an Uastsia, oober uk uun't banlun. Diar sjük's kaninhööl an ööder steeden, huar's jo fersteeg kön. Uun a geerels kön Baraganen sjauer weg loong ei flä. Sodenang kem grat sköölen tu Mellumsun of Trischen. Diar auerwontre's uk, so loong diar nään snä an is leit. Ööders waanre's widjer am a süüd tu Frankrik of Portugal. Baraganen wurd 58 bit 67 cm grat, hör jügen spään 110 bit 133 cm. Diarbi san a mantjin en betj grater üs a wiifkin. Jo weeg tesken 830 an 1500 g, uun't madel san't 1,180 kg. A wiifkin san aal wat smääler an lachter. Ei ferwaksle mä't Beragan Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Baraganen Wikispecies hää en artiikel tu: Baraganen


E Lönjkris Altenkirchen (Westerwald) as ån foon e lönjkrise önj e bundeslönj Rhinlönj-Pfalz. E lönjkris läit önjt nordååsten foon e bundeslönj. Dåt heet 128.805 inboogere (2019). E hoodstää foon e lönjkris as Altenkirchen (Westerwald). Rhineland-Pfalz: State in Germany, citypopulation.de


E Lönjkris Alzey-Worms as ån foon e krise önj e bundeslönj Rhinlönj-Pfalz. E kris läit önjt weesten foon e bundeslönj. Dåt heet 129.687 inboogere (2019). E hoodstää foon e lönjkris as Alzey. Rhineland-Pfalz: State in Germany, citypopulation.de


Rouen [ʀwɑ̃] as det hoodsteed faan det Seine-Maritime Department uun Frankrik. At steed leit uun a süüd faan't department. Det hee 111.360 lidj (2018). France: Seine-Maritime, citypopulation.de


Saint-Lô [sɛ̃ lo] as at hoodsteed faan det Manche Department uun Frankrik. At steed leit uun a uast faan't department. Det hee 19.024 lidj (2018). France: Manche, citypopulation.de


Costa Rica (spoonsk för "rik küst") as en lun uun Madel-Ameerikoo. Uun't nuurden leit Nikaraagua an uun't süüden Panama. Uun't uasten as a Kariibik an uun't waasten a Pasiifik. Dön tjiin gratst stääden uun't lun san: At lun hää sööwen prowinsen. Commonskategorii: Costa Rica – Saamlang faan bilen of filmer Wikimedia Atlas: Costa Rica – Geograafisk an histoorisk koorden Wääblink-kataloog tu Costa Rica uun't Curlie Project (iar:DMOZ, üüb huuchsjiisk) International Monetary Fund, World Economic Outlook Database, April 2008 Costa Rica: Provinces and Urban Areas, citypopulation.de Costa Rica, citypopulation.de Costa Rica, citypopulation.de 9.95-84Koordinaaten: 10° N, 84° W


Alençon [alɑ̃sɔ̃] as at hoodsteed faan det Orne Department uun Frankrik. At steed leit uun a süüd faan't department. Det hee 25.775 lidj (2018). France: Orne, citypopulation.de


Besançon [bəzɑ̃ˈsõ] as det naistgratst steed uun det Bourgogne-Franche-Comté Regiuun, Frankrik. At steed leit uun a uast faan't regiuun. Det hee 116.775 lidj (2018). Det as at hoodsteed faan det Doubs Department. France: Bourgogne-Franche-Comté, citypopulation.de


Belfort [bɛlfɔʁ] as det traadgratst steed uun det Bourgogne-Franche-Comté Regiuun, Frankrik. At steed leit uun a nuurduast faan't regiuun. Det hee 46.954 lidj (2018). Det as at hoodsteed faan det Territoire de Belfort Department. France: Bourgogne-Franche-Comté, citypopulation.de


Chalon-sur-Saône [ʃa.lɔ̃.syʁ.soːn] as det fjuardgratst steed uun det Bourgogne-Franche-Comté Regiuun, Frankrik. At steed leit uun a süüd faan't regiuun, uun det Saône-et-Loire Department. Det hee 44.810 lidj (2018). France: Bourgogne-Franche-Comté, citypopulation.de


Auxerre [osɛʁ] as det füftgratst steed uun det Bourgogne-Franche-Comté Regiuun, Frankrik. At steed leit uun a nuurdwaast faan't regiuun. Det hee 34.764 lidj (2018). Det as at hoodsteed faan det Yonne Department France: Bourgogne-Franche-Comté, citypopulation.de


Mâcon [mɑ.kɔ̃] as det seekstgratst steed uun det Bourgogne-Franche-Comté Regiuun, Frankrik. At steed leit uun a süüd faan't regiuun. Det hee 33.810 lidj (2018). Det as at hoodsteed faan det Saône-et-Loire Department. France: Bourgogne-Franche-Comté, citypopulation.de


Nevers [nəvɛʁ] as det sööwenstgratst steed uun det Bourgogne-Franche-Comté Regiuun, Frankrik. At steed leit uun a süüdwaast faan't regiuun. Det hee 33.279 lidj (2018). Det as at hoodsteed faan det Nièvre Department. France: Bourgogne-Franche-Comté, citypopulation.de


Sens [sɑ̃s] as det aachstgratst steed uun det Bourgogne-Franche-Comté Regiuun, Frankrik. At steed leit uun a nuurdwaast faan't regiuun, uun det Yonne Department. Det hee 26.586 lidj (2018). France: Bourgogne-Franche-Comté, citypopulation.de


Montbéliard [mɔ̃beljaʁ] as det njüügenstgratst steed uun det Bourgogne-Franche-Comté Regiuun, Frankrik. At steed leit uun a nuurduast faan't regiuun, uun det Doubs Department. Det hee 25.809 lidj (2018). France: Bourgogne-Franche-Comté, citypopulation.de


Dole [dɔl] as det tjiinstgratst steed uun det Bourgogne-Franche-Comté Regiuun, Frankrik. At steed leit uun a maden faan't regiuun, uun det Jura Department. Det hee 23.770 lidj (2018). France: Bourgogne-Franche-Comté, citypopulation.de


Tours [tuːʀ] as det gratst steed uun det Centre-Val de Loire Regiuun, Frankrik. At steed leit uun a waast faan't regiuun. Det hee 136.463 lidj (2018). Det as at hoodsteed faan det Indre-et-Loire Department. France: Centre-Val de Loire, citypopulation.de


Orléans [ɔʁleˈɑ̃] as at hoodsteed faan det Centre-Val de Loire Regiuun uun Frankrik. At steed leit uun a nuurd faan't regiuun. Det hee 116.238 lidj (2018). Det as uk at hoodsteed faan det Loiret Department. France: Centre-Val de Loire, citypopulation.de


Bourges [buʁʒ] as det traadgratst steed uun det Centre-Val de Loire Regiuun, Frankrik. At steed leit uun a süüduast faan't regiuun. Det hee 64.668 lidj (2018). Det as at hoodsteed faan det Cher Department. France: Centre-Val de Loire, citypopulation.de


Blois [blwɑ] as det fjuardgratst steed uun det Centre-Val de Loire Regiuun, Frankrik. At steed leit uun a maden faan't regiuun. Det hee 45.871 lidj (2018). Det as at hoodsteed faan det Loir-et-Cher Department. France: Centre-Val de Loire, citypopulation.de


Châteauroux [ʃɑtoʁu] as det füftgratst steed uun det Centre-Val de Loire Regiuun, Frankrik. At steed leit uun a süüd faan't regiuun. Det hee 43.442 lidj (2018). Det as at hoodsteed faan det Indre Department. France: Centre-Val de Loire, citypopulation.de


Chartres [ʃaʀtʀ] as det seekstgratst steed uun det Centre-Val de Loire Regiuun, Frankrik. At steed leit uun a nuurd faan't regiuun. Det hee 38.426 lidj (2018). Det as at hoodsteed faan det Eure-et-Loir Department. France: Centre-Val de Loire, citypopulation.de


Joué-lès-Tours [ʒwe lɛ tuʁ] as det sööwenstgratst steed uun det Centre-Val de Loire Regiuun, Frankrik. At steed leit uun a waast faan't regiuun, uun det Indre-et-Loire Department. Det hee 38.250 lidj (2018). France: Centre-Val de Loire, citypopulation.de


Dreux [dʁø] as det aachstgratst steed uun det Centre-Val de Loire Regiuun, Frankrik. At steed leit uun a nuurd faan't regiuun, uun det Eure-et-Loir Department. Det hee 30.664 lidj (2018). France: Centre-Val de Loire, citypopulation.de


At list faan ISO 3166-2-Codes för Costa Rica wiset di code för costa-ricanischen Provinzen. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Costa Rica CR), di ööder as di code för die Provinz. Nian feranerang faan di code sant 1998. Für Costa Rica bestehen diese Codes für die Provinzen aus je einem Buchstaben aus dem spanischen Alphabet. Für die Hauptstadt werden zwei Buchstaben verwendet. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk) Siehe auch: ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden.


Vierzon [vjɛʁzɔ̃] as det njüügenstgratst steed uun det Centre-Val de Loire Regiuun, Frankrik. At steed leit uun a uast faan't regiuun, uun det Cher Department. Det hee 25.725 lidj (2018). France: Centre-Val de Loire, citypopulation.de


Olivet [ɔlivɛ] as det tjiinstgratst steed uun det Centre-Val de Loire Regiuun, Frankrik. At steed leit uun a nuurd faan't regiuun, uun det Loiret Department. Det hee 22.168 lidj (2018). France: Centre-Val de Loire, citypopulation.de


At Sloot faan Amboise (üüb Fraansöösk: Château dʼAmboise) as en sloot, wat uun't steed Amboise uun det Indre-et-Loire Department faan det Centre-Val de Loire Regiuun, Frankrik, as. At sloot stäänt üüb en fels auer't steed. Det wiar uun det 15. an 16. juarhunerten en residens faan a köninger faan Frankrik. A konstler Leonardo da Vinci wenet faan 1516 tu san duas uun't herenhüs Clos-Lucé, wat nai bi't sloot as. Hi wurd uun det Hubertuskapel uun't sloot begreewen. At Herenhüs Clos-Lucé, wat tu't sloot hiart. At Hubertuskapel (üüb Fraansöösk: Chapelle Saint Hubert; 1493) Leonardo da Vinci sin greef.


Reims [ʁɛ̃s] as det naistgratst steed uun det Grand Est Regiuun, Frankrik. At steed leit uun a nuurdwaast faan't regiuun, uun det Marne Department. Det hee 182.211 lidj (2018). France: Grand Est, citypopulation.de


Thionville [tjɔ̃ˈvil] as det tjiinstgratst steed uun det Grand Est Regiuun, Frankrik. At steed leit uun a nuurd faan't regiuun, uun det Moselle Department. Det hee 40.477 lidj (2018). Twesken 1871 an 1918 wiar't steed dial faan det Tjiisk Keiserrik. France: Grand Est, citypopulation.de


Metz [mɛs] as det traadgratst steed uun det Grand Est Regiuun, Frankrik. At steed leit uun a nuurd faan't regiuun. Det hee 116.581 lidj (2018). Det as at hoodsteed faan det Moselle Department. France: Grand Est, citypopulation.de


Mulhouse as det fjuardgratst steed uun det Grand Est Regiuun, Frankrik. At steed leit uun a süüduast faan't regiuun, uun det Haut-Rhin Department. Det hee 108.942 lidj (2018). Twesken 1871 an 1918 wiar't steed dial faan det Tjiisk Keiserrik. France: Grand Est, citypopulation.de


Nancy [nɑ̃si] as det füftgratst steed uun det Grand Est Regiuun, Frankrik. At steed leit uun a maden faan't regiuun. Det hee 104.885 lidj (2018). Det as at hoodsteed faan det Meurthe-et-Moselle Department. France: Grand Est, citypopulation.de


Colmar [kɔlmaʁ] as det seekstgratst steed uun det Grand Est Regiuun, Frankrik. At steed leit uun a süüdwaast faan't regiuun. Det hee 68.703 lidj (2018). Det as at hoodsteed faan det Haut-Rhin Department. Twesken 1871 an 1918 wiar't steed dial faan det Tjiisk Keiserrik. France: Grand Est, citypopulation.de


Troyes [tʁwa] as det sööwenstgratst steed uun det Grand Est Regiuun, Frankrik. At steed leit uun a süüdwaast faan't regiuun. Det hee 61.996 lidj (2018). Det as at hoodsteed faan det Aube Department. France: Grand Est, citypopulation.de


Charleville-Mézières [ʃaʁləvil mezjɛʁ] as det aachstgratst steed uun det Grand Est Regiuun, Frankrik. At steed leit uun a nuurdwaast faan't regiuun. Det hee 46.391 lidj (2018). Det as at hoodsteed faan det Ardennes Department. France: Grand Est, citypopulation.de


Châlons-en-Champagne [ʃɑlɔ̃ ɑ̃ ʃɑ̃paɲ] as det njüügenstgratst steed uun det Grand Est Regiuun, Frankrik. At steed leit uun a waast faan't regiuun. Det hee 44.246 lidj (2018). Det as at hoodsteed faan det Marne Department. France: Grand Est, citypopulation.de


Montpellier ([mɔ̃pəˈlje] of [mɔ̃pɛˈlje]) as det naistgratst steed uun det Oksitaanien Regiuun, Frankrik. At steed leit uun a uast faan't regiuun. Det hee 290.053 lidj (2018). Det as at hoodsteed faan det Hérault Department. France: Occitanie, citypopulation.de


Nîmes [nim] as det traadgratst steed uun det Oksitaanien Regiuun, Frankrik. At steed leit uun a uast faan't regiuun. Det hee 149.633 lidj (2018). Det as at hoodsteed faan det Gard Department. France: Occitanie, citypopulation.de


Perpignan [pɛʀpiˈɲɑ̃] as det fjuardgratst steed uun det Oksitaanien Regiuun, Frankrik. At steed leit uun a süüd faan't regiuun. Det hee 119.188 lidj (2018). Det as at hoodsteed faan det Pyrénées-Orientales Department. France: Occitanie, citypopulation.de


Béziers [bezje] as det füftgratst steed uun det Oksitaanien Regiuun, Frankrik. At steed leit uun a süüd faan't regiuun, uun det Hérault Department. Det hee 77.599 lidj (2018). France: Occitanie, citypopulation.de


Montauban [mɔ̃tobɑ̃] as det seekstgratst steed uun det Oksitaanien Regiuun, Frankrik. At steed leit uun a nuurdwaast faan't regiuun. Det hee 60.952 lidj (2018). Det as at hoodsteed faan det Tarn-et-Garonne Department. France: Occitanie, citypopulation.de


Narbonne [naʁbɔn] as det sööwenstgratst steed uun det Oksitaanien Regiuun, Frankrik. At steed leit uun a süüd faan't regiuun, uun det Aude Department. Det hee 55.375 lidj (2018). France: Occitanie, citypopulation.de


Albi [albi] as det aachstgratst steed uun det Oksitaanien Regiuun, Frankrik. At steed leit uun a maden faan't regiuun. Det hee 48.993 lidj (2018). Det as at hoodsteed faan det Tarn Department. France: Occitanie, citypopulation.de


Carcassonne [kaʁkasɔn] as det njüügenstgratst steed uun det Oksitaanien Regiuun, Frankrik. At steed leit uun a süüd faan't regiuun. Det hee 46.513 lidj (2018). Det as at hoodsteed faan det Aude Department. France: Occitanie, citypopulation.de


Sète [sɛt] as det tjiinstgratst steed uun det Oksitaanien Regiuun, Frankrik. At steed leit uun a uast faan't regiuun, uun det Hérault Department. Det hee 43.686 lidj (2018). France: Occitanie, citypopulation.de


Panama (spoonsk Panamá) as en lun uun Madel-Ameerikoo, uun't waasten leit Costa Rica an uun't uasten Kolumbien. Di Panamakanaal lääpt swäärs troch't lun an ferbanjt at Kariibisk Sia uun't nuurden mä a Pasiifik uun't süüden. Dön tjiin gratst stääden uun't lun san: At lun hää njüügen prowinsen an sjauer teritoorien. Teritoorien: Emberá-Wounaan (Unión Chocó) Guna Yala (Gaigirgordub) Naso Tjër Di (Sieyic) Ngäbe-Buglé (Buäbitdi) Commonskategorii: Panama – Saamlang faan bilen of filmer Wikimedia Atlas: Panama – Geograafisk an histoorisk koorden [1]POP [2] BIP 2009 efter lunen, uun: World Economic Outlook Database, April 2010 faan a Internatsjuunaal Jilfonds [3] BIP per iinwener 2009 efter lunen, uun: World Economic Outlook Database, April 2010 faan a Internatsjuunaal Jilfonds Human Development Index Panama: Major Cities, citypopulation.de Panama, citypopulation.de Panama, citypopulation.de 8.6950691380556-80.062866210833Koordinaaten: 9° N, 80° W


Det Montluçon Arrondissement as det letjst faan a arrondissementen uun det Allier Department uun det Auvergne-Rhône-Alpes Regiuun, Frankrik. At arrondissement leit uun a waast faan't department. Det hee 106.650 lidj (2018). At hoodsteed faan't arrondissement as Montluçon. France: Allier, citypopulation.de


Det Moulins Arrondissement as det gratst faan a arrondissementen uun det Allier Department uun det Auvergne-Rhône-Alpes Regiuun, Frankrik. At arrondissement leit uun a nuurduast faan't department. Det hee 105.526 lidj (2018). At hoodsteed faan't arrondissement as Moulins. France: Allier, citypopulation.de


Det Vichy Arrondissement as det naistgratst faan a arrondissementen uun det Allier Department uun det Auvergne-Rhône-Alpes Regiuun, Frankrik. At arrondissement leit uun a süüduast faan't department. Det hee 124.995 lidj (2018). At hoodsteed faan't arrondissement as Vichy. France: Allier, citypopulation.de


Villeneuve-d'Ascq [vilnœvdask] as det sööwenstgratst steed uun det Hauts-de-France Regiuun uun Frankrik. At steed leit uun a nuurd faan't regiuun, uun det Nord Department. Det hee 61.957 lidj (2019). France: Hauts-de-France, citypopulation.de


Beauvais [bovɛ] as det aachstgratst steed uun det Hauts-de-France Regiuun uun Frankrik. At steed leit uun a süüd faan't regiuun. Det hee 57.071 lidj (2019). Det as at hoodsteed faan det Oise Department. France: Hauts-de-France, citypopulation.de


Saint-Quentin [sɛ̃ kɑ̃tɛ̃] as det njüügenstgratst steed uun det Hauts-de-France Regiuun uun Frankrik. At steed leit uun a uast faan't regiuun, uun det Aisne Department. Det hee 53.570 lidj (2019). France: Hauts-de-France, citypopulation.de


Valenciennes [valɑ̃sjɛn] as det tjiinstgratst steed uun det Hauts-de-France Regiuun uun Frankrik. At steed leit uun a nuurd faan't regiuun, uun det Nord Department. Det hee 43.229 lidj (2019). France: Hauts-de-France, citypopulation.de


Hän spriak (aanj nööm: Hän Hwëch’in ; ingelsk: Hän) as det atapaskisk spriak faan't Hän fulk uun Nuurd-Ameerikoo. Snaaket woort det faan amanbi 10 minsken fööraal uun Alaska an uun Yukon uun Kanada. Alaska Hän (aanj nööm: Hän Hwëch’in; ingelsk Eagle dialect). Uun Eagle. Kanada Hän (aanj nööm: Tr’ondëk Hwëch’in; ingelsk Dawson dialect & Mooseheide dialect). Dawson spriakwiis (ingelsk Dawson dialect) Moosehide spriakwiis (ingelsk Moosehide dialect) Mooseheide spriakwiis: łuk fask dëts’ä an ëtth’ąy mag łąy hünj zhùr k’è wulew spöör nëląy flääsk dhëzrąy suart dhëk’äl witj dot’äl ruad dodlër blä dottho brün shëzho min hüs nëzho din hüs wëzho sin/hör hüs nizho üüs hüs nëkhwëzho jau hüs huzho hör hüs Mooseheide spriakwiis: ìhłëk ian nänkąy tau chäk trii däng sjauer łonlà’ fiiw Ridley, Ruth. 1983 Eagle Hän Huch’inn Hòdök / Stories in Eagle Han Huch'inn. Fairbanks, Alaska : Alaska Native Language Center. https://web.archive.org/web/20100111012242/http://www.ynlc.ca/languages/hn/hn.html Yukon Native Lnaguage Center http://languagegeek.com/dene/yukon/han.html


At Taiga (faan rüsk: тайга) as en loonskap üüb a nuurdelk eerdheleft. Hat leit üs en strimel trinjam a arktis. Uun't taiga waaks fööraal näädelbuumer. Nuurdermuar wääkst ei muar föl, diar leit at tundra. Nuurdelk näädelbuumer uun Kanada Auergung faan't taiga tu't tundra Hiasbeien uun't taiga Commonskategorii: Taiga – Saamlang faan bilen of filmer Kliima


Tagish spriak (aanj nööm: Tā̀gish ; ingelsk: Tagish) as det atapaskisk spriak faan't Tagish fulk (Carcross/Tagish First Nation) uun Nuurd-Ameerikoo. Snaaket woort det faan amanbi 2 minsken fööraal uun Yukon uun Kanada. łūge fask mèjih rendiart gṑdan hingst tlįʼ hünj egey wulew egeyā letj wulew shash bäär mbēsh kniif łēsh sun kòn ial eshmą̄ min mam eshtàʼ man aatj eshchū̢ min gratmam eshchìe man grataatj eshlàʼ min hun nilàʼ din hun melàʼ sin/hör hun dahlàʼ üüs hun, jau hun kulàʼ hör hun Dene denistsʼą̀ʼą̄ ? snaakest dü det spriak fan a ual iinwenern? Ę̀hęʼ, Dene denistsʼą̀ʼ ja, ik snaake det spriak faan a ual iinwenern Hadùʼ naan łìgi ian łakìdètʼē tau tādetʼē trii dā̀kʼṑn etʼē sjauer kī̀jin etʼē fiiw https://web.archive.org/web/20080417165007/http://www.ynlc.ca/languages/tg/tg.html http://www.firstvoices.com/en/Tagish


Limoges [liˈmɔʒ] as det naistgratst steed uun det Nouvelle-Aquitaine Regiuun, Frankrik. At steed leit uun a nuurduast faan't regiuun. Det hee 131.479 lidj (2018). Det as at hoodsteed faan det Haute-Vienne Department. France: Nouvelle-Aquitaine, citypopulation.de


Poitiers [pwa'tje] as det traadgratst steed uun det Nouvelle-Aquitaine Regiuun, Frankrik. At steed leit uun a nuurd faan't regiuun. Det hee 88.665 lidj (2018). Det as at hoodsteed faan det Vienne Department. France: Nouvelle-Aquitaine, citypopulation.de


Pau [po] as det fjuardgratst steed uun det Nouvelle-Aquitaine Regiuun, Frankrik. At steed leit uun a süüd faan't regiuun. Det hee 76.275 lidj (2018). Det as at hoodsteed faan det Pyrénées-Atlantiques Department. France: Nouvelle-Aquitaine, citypopulation.de


La Rochelle [la ʁɔ.ʃɛl] as det füftgratst steed uun det Nouvelle-Aquitaine Regiuun, Frankrik. At steed leit uun a nuurdwaast faan't regiuun. Det hee 76.114 lidj (2018). Det has at hoodsteed faan det Charente-Maritime Department. France: Nouvelle-Aquitaine, citypopulation.de


Mérignac [meʁiɲak] as det seekstgratst steed uun det Nouvelle-Aquitaine Regiuun, Frankrik. At steed leit uun a waast faan't regiuun, uun det Gironde Department. Det hee 70.813 lidj (2018). France: Nouvelle-Aquitaine, citypopulation.de


Pessac [pɛsak] as det sööwenstgratst steed uun det Nouvelle-Aquitaine Regiuun, Frankrik. At steed leit uun a waast faan't regiuun, uun det Gironde Department. Det hee 64.374 lidj (2018). France: Nouvelle-Aquitaine, citypopulation.de


Niort [njɔʁ] as det aachstgratst steed uun det Nouvelle-Aquitaine Regiuun, Frankrik. At steed leit uun a nuurdwaast faan't regiuun. Det hee 59.059 lidj (2018). Det as at hoodsteed faan det Deux-Sèvres Department. France: Nouvelle-Aquitaine, citypopulation.de


Bayonne [bajɔn] as det njüügenstgratst steed uun det Nouvelle-Aquitaine Regiuun, Frankrik. At steed leit uun a süüdwaast faan't regiuun, uun det Pyrénées-Atlantiques Department. Det hee 51.411 lidj (2018). France: Nouvelle-Aquitaine, citypopulation.de


Tahltan spriak (aanj nööm: Dahdzege ; ingelsk: Tahltan, Nahanni) as det atapaskisk spriak faan't Tahltan fulk uun Nuurd-Ameerikoo. Snaaket woort det faan amanbi 55 (2006; + 3 linguists: John Ritter, John Alderete, Collin Carter) minsken fööraal uun Telegraph Creek, Dease Lake an Iskut uun British Columbia uun Kanada. Tahltan bispalen: hodzih rendiart chaba’e papel khos tsedle Rosa canina gāza sjüüren ts’ostsiye tan t’ūk braannäädel (Urtica) Tahltan Language and Culture Strategic Plan (March, 2006) Environmental and Socio_Economic Setting An Annotated Bibliography of Tahltan Language Materials (2008)


Brive-la-Gaillarde [bʁiv la ɡajaʁd] as det tjiinstgratst steed uun det Nouvelle-Aquitaine Regiuun, Frankrik. At steed leit uun a uast faan't regiuun, uun det Corrèze Department. Det hee 46.630 lidj (2018). France: Nouvelle-Aquitaine, citypopulation.de Commons: Brive-la-Gaillarde – Saamling faan biljen of filmer Pierre André Latreille


At list faan ISO 3166-2-Codes för Jordanien wiset di code för zwölf Gouvernements. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Jordanien JO), di ööder as di code för das Gouvernement. ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk)


31.9535.933333333333Koordinaaten: 31° 57′ N, 35° 56′ O Amman ([aˈmaːn], araabisk عمان, DMG ʿAmmān) as det hoodstääd faan't Könangrik Jordaanien. Diar lewe 1.812.059 minsken, uun't hialer stäädregiuun san't 4.044.000 (Stant 2015). Amman as so grat wurden, efter dat di stoot Israel grünjlaanj wurden as, an flook flüchtlingen faan't Waastjordanlun auer kimen san. Frankrik Paris, Frankrik sant 1987 Sudaan Khartum, Sudaan sant 1993 Turkei Istanbul, Türkei sant 1997 Brasiilien São Paulo, Brasiilien sant 1997 Rumeenien Bukarest, Rumeenien sant 1999 Tuneesien Tunis, Tuneesien sant 1999 Bosnien an Hertsegowina Mostar, Bosnien an Hertsegowina Commonskategorii: Amman – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Amman (sjiisk)


15.34833333333344.206388888889Koordinaaten: 15° 21′ N, 44° 12′ O Sanaa (araabisk صنعاء, DMG Ṣanʿāʾ [sˤɑnʕaːʔ], uk: Sana'a, as det hoodstääd faan Jemen an uk faan't Gouvernement Sanaa, diar trinjam leit. Saana as di madelponkt faan politiik, wiartskap an kultuur uun't lun. Det stääd as wel al knaap 2.000 juar ual. Ankara (Türkei) Duschanbe (Tadschikistan) Pariis (Frankrik) Addis Abeba (Etioopien) Statistical Year Book for 2017. Uun: Chapter 3 - Population (Excel--Datei). Central Statistical Organisation, 22. Jüüle 2019, ufrepen di 13. Marts 2022 (ingelsk, araabisk). Commonskategorii: Sana'a – Saamlang faan bilen of filmer


Musiik as en abstrakte kunst jü har befooted ma klång. Musiik wårt mååged döör iinj ooder mör musiikinstrumänte unti reese. Barok Musiik Johann Sebastian Bach Nikolaus Bruhns Henry Purcell Klassisch Musiik Ludwig van Beethoven Wolfgang Amadeus Mozart Rockmusiik Popmusiik Jazz Joe Locke Tineke Postma Lenard Streicher Rapmusiik Wråålmusiik Lembek Norma Schulz Dütsk Slaager Hans Bradtke Gitari Fijool Kora Floit Nordfrasch musiik Daans Kwintenkrais Wat en Leedji fortelt (Tjabelstünj)


Bardejov as en stää önj e Regjoon Prešov önj jü Slowakäi. Deer booge 30.840 manschne (2021). Dåt gebiit foon Bardejov as 72,78 km². Jü inboogertächte as 458 manschne pro km². Jü pustliidjtål as 085 01, di forwoolnumer as 421-54 än dåt kfz-kåntiiken as BJ. Slovakia: Prešovský kraj, citypopulation.de


Kaska spriak (aanj nööm: Dene K’éh, Dene Zágéʼ ; ingelsk: Kaska, Nahanni, Eastern Nahane) as det atapaskisk spriak faan't Kaska fulk uun Nuurd-Ameerikoo. Snaaket woort det faan amanbi 400 minsken fööraal uun British Columbia an uun Yukon uun Kanada. Spriakwiisen: Liard spriakwiis (ingelsk Liard dialect]. Liard River First Nation Ross River spriakwiis (ingelsk Ross River dialect]. Fulk: Tū Łī́dlīni gudanéʼ (Ross River people) ; Unit: Ross River Dena Council. Pelly Banks spriakwiis (ingelsk Pelly Banks dialect] Fulken: Tsídāgi Lūgéʼ gudanéʼ (Watson Lake people) : Lower Post First Nation Kédidzā Manéʼ gudanéʼ (Good Hope lake People) : Dease River First Nation Kwadacha First Nation łūge fask tsęł ääks łḗs meel tuʼ weeder bēs kniif kǫ́ hüs eskų́ą (Ross River) eskǫ́ą (Pelly Banks) sekǫ́ (Liard) min hüs enkų́ą (Ross River) enkǫ́ą (Pelly Banks) nekǫ́ (Liard) din hüs mekų́ą (Ross River) mekǫ́ą (Pelly Banks) mekǫ́ (Liard) sin/hör hüs gekų́ą (Ross River) gekǫ́ą (Pelly Banks) gekǫ́ (Liard) üüs hüs gukų́ą (Ross River) gukǫ́ą (Pelly Banks) gukǫ́ (Liard) jau hüs nehkų́ą (Ross River) nahkǫ́ą (Pelly Banks) nahukǫ́ (Liard) hör hüs ełígéʼ ian łígetʼē tau tā́détʼē trii łântʼē sjauer łṓláʼ fiiw https://web.archive.org/web/20130129021757/http://kaska.arts.ubc.ca/excercises.html


At list faan ISO 3166-2-Codes för den Libanon wiset di code för 8 Gouvernements. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för den Libanon LB), di ööder as di code för das Gouvernement. Di code as tuleetst di 28. Nofember 2007 (PDF) feranert wurden. ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk)


Beirut Beirut (ˈbɛɪ̯ruːt, uk baɪ̯ˈruːt, araabisk بيروت Bayrūt) as at hoodstääd, an ian faan aacht guwernementen faan a Liibanon. Hat leit bi a uaster ääg faan't Madlunsia. Diar wene son 2,5 miljoon minsken. Beirut as di madelponkt faan politiik, wiartskap an kultuur uun't lun. Föör a bürgerkriich faan 1975 as det stääd "Pariis faan a Uast" näämd wurden. Pariis as uk en sasterstääd. Grichenlun Grichenlun: Atheen Frankrik Frankrik: Pariis Armeenien Armeenien: Jerewan Kuwait Kuwait: Kuwait Frankrik Frankrik: Marseille Ferianagt Araabisk Emiraaten Ferianagt Araabisk Emiraaten: Dubai Frankrik Frankrik: Lyon Ruslun Ruslun: Moskau Kanada Kanada: Québec Iraak Iraak: Bagdad Palastina Autonomiegebiete Palestina: Uastjerusalem Syrien Syrien: Damaskus Ferianagt Stooten Ferianagt Stooten: Los Angeles Turkei Türkei: Istanbul Commonskategorii: Beirut – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Beirut (sjiisk)


Daneza spriak of Beaver spriak (aanj nööm: Dane-ẕaa Ẕáágéʔ ᑕᓀᖚ ; ingelsk: Danezaa, Beaver, Tsattine) as det atapaskisk spriak faan't Daneza fulk uun Nuurd-Ameerikoo. Snaaket woort det faan amanbi ? minsken fööraal uun Snare Hill (Madátsʼatlʼǫje), Aledze Creek (Alédzé Tsáá), Big Camp (Ṯs̠aẕuulh Saahgáe), Doig River (Hanás̠ Saahgéʔ), Osborne River (Nętlʼuk), Petersen's Crossing (Alááʔ S̠atǫ), Montney (Gat Tah Kwą̑) uun British Columbia an uun Sweeney Creek, Boyer River (Rocky Lane) an Child Lake (Eleske) uun Alberta uun Kanada. dane minsk saa san s̱án stäär yes̠ snä chuu weeder saahgii ia męge sia eḏẕe huug lhuuge fask tlęzaa hünj tsááʔ biiber kʼat wilag ke skuch achéʔ stört adzěʔ hart askaa erkek (çocuk) atʼaa kız (çocuk) dedze maan tsʼege wüf tsʼidaah kint samaa min mam satseaʔ man ualaatj satsǫʔ min ualmam sataaʔ man aatj nataaʔ dan aatj mataaʔ san/hör aatj hataaʔ üüs aatj nahataaʔ jau aatj guutaaʔ hör aatj sakwą min hüs Jee aa haanachʼe hü hetst dü? Uushǫ mi gongt det gud Ǫ jii sas ǫ as det en suartbäär? Ęjweh ajǫ sas, dleye lǫ naan, det as nään suartbäär, det as en brünbäär ahą́ą ja Garrioch, Alfred C. 1886. ᐅᕞᐨ ᐅᗱ ᕦᑫᐦᓂᔭᕠᐣᖆᐢ ᒪʳᐠ* / The Gospel according to St. Mark:


-30.039444444444-51.208055555556Koordinaaten: 30° 2′ S, 51° 12′ W Porto Alegre ([ˈpoɾtu aˈlɛɡɾi] ütjspriak?/i, det ment "lokelk huuwen", as det hoodstääd faan a bundesstoot Rio Grande do Sul uun Brasiilien. Hat hiart tu a gratst stääden uun't lun, an as di wiartskapelk an kulturel madelponkt faan't süüdelk Brasiilien. Porto Alegre hää 81 stääddialen (bairros) an leit naibi Argentiinien an Uruguay. Jaapan Kanazawa, Jaapan, 1967 Itaalien Morano Calabro, Itaalien, 1982 Argentiinien La Plata, Argentiinien, 1982 Portugal Ribeira Grande, Portugal, 1982 Uruguay Punta del Este, Uruguay, 1984 Brasiilien Natal, Brasiilien, 1992 Argentiinien Rosario, Argentiinien, 1994 Ruslun Sankt Petersburg, Ruslun, 2000 Commonskategorii: Porto Alegre – Saamlang faan bilen of filmer


Wat menst dü? Paraná (Bundesstoot) uun Brasiilien Paraná (Argentiinien), stääd Río Paraná, struum uun Süüdameerikoo


Sekani spriak (aanj nööm: Tsekʼehne, Tsek’ene ; ingelsk: Sekani) as det atapaskisk spriak faan't Sekani fulk (mä Dakelh: Carrier Sekani Tribal Council) uun Nuurd-Ameerikoo. Snaaket woort det faan amanbi 30-40 minsken fööraal uun British Columbia uun Kanada. Sustut’enne Saschojan Tsay Keh Dene McLeod Lake Dene Kwadacha Tsek’ene (ingelsk: Kwadacha Sekani, Kwadacha language, Fort Ware Sekani). Uun Kwada Hi (Fort Ware). Unit: Kwadacha Tsek’ene First Nation. Kwadacha Tsek'ene spriakwiis: dune minsk; maan tlįį hünj wudzįįh rendiart yus snä chǫ rin k’wus wulk, swark kwùn ial ’įįbèh somer too weeder mun sia nun eerd tselh wulk, swark ʼukèʼ fut ’àtse man ualaatj ’àtsǫǫ min ualmam ǫ ja lhìghè’ ian lhèkwudut’e tau tadut’e trii dįįdut’e sjauer A Sekani muun nömer: Tlįį duchę̀’ ’ehdasde Janewoore Dahyusè’ nùkehde wìlę Febrewoore Nùtsʼiide Maarts ??? April ʼUtʼǫ̀ʼ kùnuyehde Mei Jìje dinììdulh Jüüne Yhììh nunutsunde wìlę Jüüle ??? August Yhììh ukudeh’àsde September ’Udììtl’ǫh ’uwit’į̀į̀h Oktuuber Yus ’ut’į̀į̀h Nofember Khuye ’uwììjàh Detsember http://www.firstvoices.com/en/Kwadacha-Tsekene http://www.firstvoices.com/en/Kwadacha-Tsekene


Bonifatius (bäären üs Wynfreth, Wynfrith, Winfrid of Winfried am't juar 673 uun Crediton (Devon, Ingelun); † 5.Jüüne 754 of 755 bi Dokkum uun Waastfresklun) wiar ään faan a bekäändst misionaaren för't krastendoom uun Madeleuroopa. Hi wiar ertsbaskoop för Germaanien, baskoop faan Mainz an leeder faan Utrecht. Flook kluastern gung turag üüb Boniatius san iinflööd. Sin misioon sted fööraal oner a skül faan't Frankenrik, diar det ünkrastelk Germaanien bekiar wul. At katuulsk hööw feriaret ham diarför bit daalang. Al san föörgunger Willibrord wul a Fresken bekiar, man di määchtag könang Radbod sluch a misionaaren aleewen weder turag. Üs Bonifatius uun Tüüringen an Bayern för't krastendoom streden hed, wul hi üs ual maan noch ans ap tu Fresklun an fresk Krasten krasne. Man üüb a wai diar hen as hi tuup mä sin elwen misionaaren naibi Dokkum duad slaanj wurden. Of jo würelk en skööl faan twaalew wiar (jüst so üs a twaalew apostel), as ei seeker. Ferlicht as det leederhen so tuupsponen wurden, am sin rais tu en grat onernemen ütjtubuin. Ei bluas at katuulsk, man uk at efangeelsk hööw feiert Bonifatius san sterewdai, di 5. Jüüne, am ham tu beseenken. Commonskategorii: Bonifatius – Saamlang faan bilen of filmer


Bonifatius, misionaar (det juar as ei seeker) Beda Venerabilis (Beda de Iarwürdig), juar as ünseeker


5. Jüüne: Bonifatius, misionaar (ferlicht uk uun't juar 755)


5. Jüüne: Bonifatius, misionaar (ferlicht uk uun't juar 754)


Angers [ɑ̃ʒe] as det naistgratst steed uun det Pays de la Loire Regiuun, Frankrik. At steed leit uun a maden faan't regiuun. Det hee 155.850 lidj (2019). Det as at hoodsteed faan det Maine-et-Loire Department. France: Pays de la Loire, citypopulation.de


Jeremy Bentham (* 15. Febrewoore 1748 uun Spitalfields, London; † 6. Jüüne 1832 uk diar) wiar en ingelsk juurist, filosoof an sosiaalreformer. Hi wiar uk grünjleier faan klasisk Utilitarismus. Commons: Jeremy Bentham – Saamling faan biljen of filmer


Le Mans [ləˈmɑ̃] as det traadgratst steed uun det Pays de la Loire Regiuun, Frankrik. At steed leit uun a nuurduast faan't regiuun. Det hee 143.847 lidj (2019). Det as at hoodsteed faan det Sarthe Department. Le Mans as bekäänd för sin "24 stünj autoreenen" üüb lunstruaten bütjen för a steed. France: Pays de la Loire, citypopulation.de Commons: Le Mans – Saamling faan biljen of filmer


Saint-Nazaire [sɛ̃ nazɛʁ] as det fjuardgratst steed uun det Pays de la Loire Regiuun, Frankrik. At steed leit uun a waast faan't regiuun, uun det Loire-Atlantique Department. Det hee 71.394 lidj (2019). France: Pays de la Loire, citypopulation.de


La Roche-sur-Yon [la ʁɔʃ syʁ jɔ̃] as det füftgratst steed uun det Pays de la Loire Regiuun, Frankrik. At steed leit uun a süüd faan't regiuun. Det hee 55.147 lidj (2019). Det as at hoodsteed faan det Vendée Department. France: Pays de la Loire, citypopulation.de


Slavey spriaken of Slavey spriak (aanj nööm: ? ; ingelsk: Slavey macrolanguage or languages or dialects, Slave, Slavé, Slavi, Slavey-Hare or Hare-Slavey, Dene, Mackenzian) as det atapaskisk spriak of spriaken faan a Nuurd- an Süüd-Slavey fulken uun Nuurd-Ameerikoo. Snaaket woort det faan amanbi 3545 minsken fööraal uun a Nuurdwaast-Teritoorien, uun Alberta an British Columbia uun Kanada. Süüd-Slavey of Dene Tha (Dene Dháh ) (2.310 snaake) Nuurd-Slavey of Sahtu Dene (Sahtúot'ı̨nę Yatı̨́ ᓴᑋᕲᖌᑎᑊᐠᓀᐠ ᔭᕱ) (1.235 snaake) Howard, Philip G. A Dictionary of the Verbs of South Slavey. Yellowknife: Dept. of Culture and Communications, Govt. of the Northwest Territories, 1990. ISBN 0770838685. Isaiah, Stanley, et al. Golqah Gondie = Animal Stories - in Slavey. Yellowknife: Programme Development Division, Government of the Northwest Territories, 1974. Mithun, Marianne. (1999). The languages of Native North America. Cambridge: Cambridge University Press. ISBN 0521232287 (hbk); ISBN 052129875X. Monus, Vic, and Stanley Isaiah. Slavey Topical Dictionary: A Topical List of Words and Phrases Reflecting the Dialect of the Slavey Language Spoken in the Fort Simpson Area. [Yellowknife: Government of the Northwest Territories, Canada?], 1977. Northwest Territories. South Slavey Legal Terminology. [Yellowknife, N.W.T.]: Dept. of Justice, Govt. of the Northwest Territories, 1993. Northwest Territories. Alphabet Posters in the Wrigley


Cholet [ʃɔlɛ] as det seekstgratst steed uun det Pays de la Loire Regiuun, Frankrik. At steed leit uun a süüduast faan't regiuun, uun det Maine-et-Loire Department. Det hee 54.037 lidj (2019). France: Pays de la Loire, citypopulation.de


Laval [la.val] as det sööwenstgratst steed uun det Pays de la Loire Regiuun, Frankrik. At steed leit uun a nuurd faan't regiuun. Det hee 49.733 lidj (2019). Det as at hoodsteed faan det Mayenne Department. France: Pays de la Loire, citypopulation.de


Saint-Herblain [sɛ̃t‿ɛʁblɛ̃] as det aachstgratst steed uun det Pays de la Loire Regiuun, Frankrik. At steed leit uun a waast faan't regiuun, uun det Loire-Atlantique Department. Det hee 47.415 lidj (2019). France: Pays de la Loire, citypopulation.de


Les Sables-d'Olonne [le sabl dɔlɔn] as det njüügenstgratst steed uun det Pays de la Loire Regiuun, Frankrik. At steed leit uun a süüdwaast faan't regiuun, uun det Vendée Department. Det hee 45.030 lidj (2019). France: Pays de la Loire, citypopulation.de


Rezé [ʁəze] as det tjiinstgratst steed uun det Pays de la Loire Regiuun, Frankrik. At steed leit uun a waast faan't regiuun, uun det Loire-Atlantique Department. Det hee 42.919 lidj (2019). France: Pays de la Loire, citypopulation.de


Utilitarismus as en furem faan eetik. Det wurd komt faan latiinsk utilitas, an det ment nat of föördial. A utilitarismus sait, dat at dun faan minsken rocht as, wan hat faan nat för aal a bedialagten as. A utilitarismus hää uk bedüüdang för sotsiaal- an wiartskapwedenskapen. Auerdraanj uun a politiik bedüüdet det, dat en stoot faan lidj uunfeerd wurd skul, diar det gud men mä't fulk. Gesetsen san diar för diar, amdat mögels föl minsken uun en mögels grat miat lokelk wurd skel. Tau bedüüden fertreedern faan a utilitarismus wiar Jeremy Bentham (1748–1832) an John Stuart Mill (1806–1873). Uun sin buk „Introduction to the Principles of Morals and Legislation“ (1789) skraft Bentham uk, dat hi mä nat ei natelkhaid ("utility") ment, man föördialen för aaltumaal ("benefit"). Modern utilitaristen brük miast ei det wurd "nat", jo snaake uun steed faan "minskelk welliisen". Commonskategorii: Utilitarismus – Saamlang faan bilen of filmer


Doha (araabisk بلدية الدوحة, DMG Baladiyyat ad-Dauḥa) as ian faan sööwen gemeenen uun Kataar. Üüb en areaal faan 222 km² wene 1.186.023 minsken (Stant: 2020). Hoodstääd as det stääd mä di salew nööm Doha. Qatar, citypopulation.de Commonskategorii: Doha – Saamlang faan bilen of filmer


Süüd-Slavey spriak of Dene Tha spriak (aanj nööm: Dene Dháh, Dene Zhatié ᑌᓀ ᔭᕠᐁ ; ingelsk: Dene Tha, Dene Dháa, South Slavey (derogatory), Slavey proper, Dene, Etchaottine) as det atapaskisk slavey spriak faan't Süüd-Slavey fulk (Dene Thaʼ ᑌᓀ ᒐ) uun Nuurd-Ameerikoo. Snaaket woort det faan amanbi 2310 minsken fööraal uun a Nuurdwaast-Teritoorien, Alberta an British Columbia uun Kanada. 1998 : 2620 snaake 2006 : 2310 snaake Süüd-Slavey spriakwiisen: Kátłʼodehche dialect Bistcho spriakwiis (aanj nööm: Kegúnht’u; ingelsk: Bistcho Lake dialect) Assumption/Habay spriakwiis (aanj nööm: Xewónht’e; ingelsk: Assumption/Habay dialect) Fort Vermilion/Eleshe spriakwiis (aanj nööm: Xewónst’e; ingelsk: Fort Vermilion/Eleshe dialect) Kátłʼodehche dialect Dene Slavey Dene edenédlı̨e Slavey persuun dene minsk deneke fulk denezhu maan ... gotʼı̨ı̨ ... fulk edı̨htłʼéh ghágonehtę skuulmääster godelé blud gotthʼené bian, knook gondaa uug gokée fut tu theʔǫ sia shíh berag nımbáa chʼoıa indiooner telt ke skuch tthı̨h ääks tʼéh kööl datłeh siap edı̨htł’éh k’ekeh gháts’enda fernseen zhah snä chǫ rin nıhtsʼı winj sa san ǫdzı̨za muun thę́ stäär łíé ian ǫkı tau taı trii dı̨ı̨ sjauer sųláı fiiw etsʼę́taı sääks łą́hdı̨ı̨ sööwen etsʼę́dı̨ı̨ aacht łáúlı njüügen honéno tjiin honéno ndaa łíé elwen Dene Tha’ Presence in Northeastern BC (Randy Bouchard 2009) Howard P.G. (ed) with Steve Kakfwi and


A Pingstruusen (Paeonia) san det iansagst plaantenskööl uun't famile faan a Pingstruusplaanten (Paeoniaceae). Diar hiar 32 slacher tu. Uun a bluumloodens jaft'at miast iinkrüsagt slacher. P. algeriensis – P. anomala – P. archibaldii – P. arietina – P. broteri – P. brownii – P. californica – P. cambessedesii – P. cathayana – P. clusii – P. coriacea – P. corsica – P. daurica – P. decomposita – P. delavayi – P. emodi – P. intermedia – P. jishanensis – P. kesrouanensis – P. lactiflora – P. ludlowii – P. mairei – P. mascula – P. obovata – P. officinalis – P. ostii – P. parnassica – P. peregrina – P. qiui – P. rockii – P. sandrae – P. saueri – P. sterniana – P. tenuifolia – P. wendelboi Commonskategorii: Pingstruusen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Pingstruusen Pingstruus (Narcissus poeticus)


Wat menst dü ? Pingstruusen (Skööl) (Paeonia) Pingstruus (Narcissus poeticus)


Uun detheer juar wiar Aulus Postumius Albinus an Markus Antonius Orator konsulen faan det Röömsk Republiik. Ünbekäänd dootem (mögelk) Lukretius, rööms filosoof († twesken 55 f.Kr. an 53 f.Kr.)


Uun detheer juar wiar Quintus Caecilius Metellus Nepos an Titus Didius konsulen faan det Röömsk Republiik. Ünbekäänd dootem (mögelk) Lukretius, rööms filosoof († twesken 55 f.Kr. an 53 f.Kr.) Lucius Domitius Ahenobarbus, rööms konsul an generool ( † amanbi 48 f.Kr.) Quintus Caecilius Metellus Scipio, rööms konsul an generool († amanbi 46 f.Kr.).


Uun detheer juar wiar Gnaeus Cornelius Lentulus an Publius Licinius Crassus konsulen faan det Röömsk Republiik. Ünbekäänd dootem (mögelk) Lukretius, rööms filosoof († twesken 55 f.Kr. an 53 f.Kr.)


Uun detheer juar wiar Caius Cassius Longinus an Gnaeus Domitius Ahenobarbus konsulen faan det Röömsk Republiik. Ünbekäänd dootem (mögelk) Lukretius, rööms filosoof († twesken 55 f.Kr. an 53 f.Kr.)


Uun detheer juar wiar Quintus Mucius Scævola an Lucius Licinius Crassus konsulen faan det Röömsk Republiik. Ünbekäänd dootem (mögelk) Lukretius, rööms filosoof († twesken 55 f.Kr. an 53 f.Kr.)


Uun detheer juar wiar Caius Coelius Caldus an Lucius Domitius Ahenobarbus konsulen faan det Röömsk Republiik. Ünbekäänd dootem (mögelk) Lukretius, rööms filosoof († twesken 55 f.Kr. an 53 f.Kr.) Han Zhaodi, keiser faan Schiina († 74 f.Kr.)


Lukretius wiar en rööms dachter an filosoof. Sin bekäändst werk as Dē rērum nātūra ("auer't Natüür faan a Dingen"), wat ian faan a hoodkwelen faan at Epikurismus as. Commons: Lukretius – Saamling faan biljen of filmer


Uun detheer juar wiar Marcus Licinius Crassus an Gnaeus Pompeius Magnus konsulen faan det Röömsk Republiik. (mögelk) Lukretius, rööms filosoof (* twesken 99 an 94 f.Kr.)


Uun detheer juar wiar Appius Claudius Pulcher an Lucius Domitius Ahenobarbus konsulen faan det Röömsk Republiik. (mögelk) Lukretius, rööms filosoof (* twesken 99 an 94 f.Kr.)


Uun detheer juar wiar Marcus Valerius Messalla an Gnaeus Domitius Calvinus konsulen faan det Röömsk Republiik. (mögelk) Lukretius, rööms filosoof (* twesken 99 an 94 f.Kr.)


Uun detheer juar wiar Quintus Caecilius Metellus Pius Scipio Nasica an Gnaeus Pompeius Magnus konsulen faan det Röömsk Republiik. 18. Janewoore: Publius Clodius Pulcher, rööms poliitiker (* amanbi 92 f.Kr.) Ünbekäänd dootem Zhao Chongguo, schineesk generool (* 137 f.Kr.)


Thracia wurd en prowins faan det Röömsk Rik


Gallia Belgica (leeder Belgica), wiar ian faan dön trii rööms prowinsen, wat efter't apdialing faan Gallien faan keiser Augustus amanbi't juar 16. f.Kr. grünjlaanjen wurd. Dön ölern wiar Gallia Lugdunensis an Gallia Aquitania. Commons: Gallia Belgica – Saamling faan biljen of filmer


Germania Inferior ("Liiger Germania") wiar faan't juar 85 en rööms prowins. Uun det 4. juarhunert wurd at prowins Germania Secunda. At prowins lai uun a waast faan de Rhein Struum. Uun a nuurd faan't prowins wenet föl faan ual Fresken (üüb Latiins: Frisii). At hoodsteed faan't prowins wiar Colonia Agrippinensis (Köln faan nü). Dön wichtigst steeden (üüb Latiins coloniae of municipia) uun't prowins wiar: Colonia Agrippina, Colonia Agrippinensis of Colonia Claudia Ara Agrippinensium (Köln), uun't juar 50 grünjlaanjen. Ulpia Traiana (Xanten), uun amanbi at juar 100 grünjlaanjen. Ulpia Noviomagus Batavorum (Nijmegen), faan keiser Trajan grünjlaanjen. Forum Hadriani (Voorburg), faan keiser Hadrian grünjlaanjen. Aduatuca Tungrorum (Tongeren), wat oner keiser Augustus sin reegiment en steed wurd. Commons: Germania Inferior – Saamling faan biljen of filmer


Germania Inferior woort en Röömsk prowins


Colonia Agrippina woort grünjlaanj


Gallia Belgica, Gallia Lugdunensis an Gallia Aquitania wurd prowinsen faan det Röömsk Rik.


De Dobong Steedkreis as een faan a steedkreiser uun Seoul, Süüdkorea. A steedkreis leit uun a nuurd faan't steed. Det hee 335.631 lidj (2019). Seoul, citypopulation.de


Onjo wurd de iarst köning faan det nei grünjlaanjen köningrik Baekje, wat uun a süüdwaast faan't Korea faan nü lai.


Hyeokgeose wurd de iarst köning faan det nei grünjlaanjen köningrik Silla, wat uun a süüduast faan't Korea faan nü lai.


Nuurd-Slavey spriak of Sahtu Dene spriak (aanj nööm: Sahtúot'ı̨nę Yatı̨́ ᓴᑋᕲᖌᑎᑊᐠᓀᐠ ᔭᕱ ; ingelsk: Sahtu Dene, North Slavey) as det atapaskisk slavey spriak faan 1235 minsken faan't Nuurd-Slavey fulk (Dene Thaʼ ᑌᓀ ᒐ) uun Nuurd-Ameerikoo. Snaaket woort det faan amanbi 680 minsken fööraal uun a Nuurdwaast-Teritoorien an uun Yukon uun Kanada. Sahtu Dene as at amtelk spriak uun a Nuurdwaast-Teritoorien. Hare spriak[wiis] (aanj nööm: K’áshogot’ine ᑲᑊᗱᑯᑎᑊᓀ ; ingelsk: Hare, Kawchodinne]. Snaaket woort det faan amanbi 45 minsken fööraal uun Fort Good Hope (Rádı̨lı̨h Kóé) an snaaket woort det faan amanbi 30 minsken fööraal uun Colville Lake (K’áhbamı̨́túé) uun a Nuurdwaast-Teritoorien (2006) Bear Lake spriak[wiis] (aanj nööm: Sahtúgot’ine ᓴᑋᕲᒼᑯᑎᑊᓀ ; ingelsk: Bear Lake or Bearlake, Satudene]. Snaaket woort det faan amanbi 465 minsken fööraal uun Ft. Franklin (Délı̨ne) uun a Nuurdwaast-Teritoorien (2006) Mountain spriak[wiis] (aanj nööm: Shihgot’ine ᗰᑋᑯᑎᑊᓀ ; ingelsk: Mountain]. Snaaket woort det faan amanbi 130 minsken fööraal uun Ft. Norman (Tulít’a) an snaaket woort det faan amanbi 10 minsken fööraal uun Norman Wells (Łe Gǫ́hlı̨nı̨) uun Yukon Teritoorium (2006). Etimoologi faan a nööm: shih ('berag'). Sahtu Dene bispalen: dene minsk łue (Bear Lake) lue (Mountain) luge (Hare) fask detʼǫne (Bear Lake, Mountain) detʼone (Hare) weederfögel tu (Hare, Mountain) tú


A Echt Fasaanen (Phasianus) san en skööl faan Fasaanen (Phasianidae). Tu det skööl hiar man tau slacher. Fasaan (Phasianus colchicus) Bruket Fasaan (Phasianus versicolor) Ph. colchicus Ph. versicolor Commonskategorii: Echt Fasaanen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Phasianus


Wachteln (Coturnix) san en fögelskööl uun det famile faan a Fasaanen (Phasianidae). Diar jaft/jääw at sööwen slacher faan. Bipkerwik (C. coturnix) C. japonica C. pectoralis † C. novaezelandiae C. coromandelica C. delegorguei † C. gomerae C. coturnix C. japonica C. pectoralis C. novazelandiae (†) C. delegorguei C. gomerae (†) Commonskategorii: Wachteln – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Coturnix


De Dongdaemun Steedkreis as een faan a steedkreiser uun Seoul, Süüdkorea. A steedkreis leit uun a uast faan't steed. Det hee 363.023 lidj (2019). Seoul, citypopulation.de


De Dongjak Steedkreis as een faan a steedkreiser uun Seoul, Süüdkorea. A steedkreis leit uun a süüd faan't steed, bi de Han Struum. Det hee 408.912 lidj (2019). Seoul, citypopulation.de


De Eunpyeong Steedkreis as een faan a steedkreiser uun Seoul, Süüdkorea. A steedkreis leit uun a nuurdwaast faan't steed. Det hee 484.546 lidj (2019). Seoul, citypopulation.de


De Gangbuk Steedkreis as een faan a steedkreiser uun Seoul, Süüdkorea. A steedkreis leit uun a nuurd faan't steed. Det hee 317.695 lidj (2019). Seoul, citypopulation.de


De Gangdong Steedkreis as een faan a steedkreiser uun Seoul, Süüdkorea. A steedkreis leit uun a uast faan't steed. Det hee 440.390 lidj (2019). Seoul, citypopulation.de


De Gangnam Steedkreis as een faan a steedkreiser uun Seoul, Süüdkorea. A steedkreis leit uun a süüduast faan't steed. Det hee 550.209 lidj (2019). Seoul, citypopulation.de


A Rebhanen (Perdix) san en skööl faan Fögler, huar't man trii slacher faan jaft. Jo hiar tu't famile faan a Fasaanen (Phasianidae). Ääkerhenk (Perdix perdix) – mä amanbi sööwen onerslacher Perdix dauurica – tau onerslacher Perdix hodgsoniae – trii onerslacher P. perdix P. dauurica P. hodgsoniae Commonskategorii: Rebhanen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Perdix


Tłı̨chǫ spriak of Dogrib spriak (aanj nööm: Tłı̨chǫ Yatıı̀ ; ingelsk: Dogrib, Tlicho) as det atapaskisk spriak faan't Tłı̨chǫ fulk (Tłı̨chǫ got'ı̨ı̨̀ ) uun Nuurd-Ameerikoo. Snaaket woort det faan amanbi 2135 minsken fööraal uun a Nuurdwaast-Teritoorien uun Kanada. Di iarjuaren brükt nööm Dogrib (eegentelk: 'hünjrab') as spiitet snaak. Tłı̨chǫ as at amtelk spriak uun a Nuurdwaast-Teritoorien. Uun Behchokǫ̀ (Rae-Edzo) 1115 snaake Uun Detah 130 snaake Uun Gamètì (Rae Lakes) 220 snaake Uun Ndilo (Yellowknife) 295 snaake Uun Wekweètì (Snare Lakes) 90 snaake Uun Whatì (Lac la Martre) 285 snaake Tłı̨chǫ got'ı̨ı̨̀ Tłı̨chǫ fulk tłı̨ hünj tłı̨cho hingst (eegentelk: 'grat hünj') łıwe / łıe fask detʼǫ an eyè ai ejietʼò moolk dìga wulew tʼooh papel deh ia elà kaanu dı eilun kwe fels sìh / shìh berag tı sia zhah snä chǫ / tsǫ rin ło riak kǫ̀ hüs degoo witj dezǫ suart dekʼo ruad http://www.languagegeek.com/dene/tlicho/tlicho.html Yellowknives Dene First Nation. 2000. ᑌᓀ ᔭᕱᔦ ᕱᐟᕄᓭ/Dëne Yati Ɂerehtł’ís/ᑐᐠᓀ ᔭᕱ ᐁᓂᐠᑋᐟᕃᑊ/Dǫne Yati Enįhtł’è. Yellowknife, N.W.T: Yellowknives Dene First Nation. https://web.archive.org/web/20140505221436/http://tlicho.ling.uvic.ca/ Dogrib Dictionary Database Dogrib Knowledge on Placenames, Caribou and Habitat (2002)


De Gangseo Steedkreis (üüb Hangeul: 강서구, üüb Hanja: 江西區 Gangseo-gu of "Struum-Waast-Steedkreis") as een faan a steedkreiser uun Seoul, Süüdkorea. A steedkreis leit uun a waast faan't steed. Det hee 598.273 lidj (2019). Seoul, citypopulation.de


De Geumcheon Steedkreis as een faan a steedkreiser uun Seoul, Süüdkorea. A steedkreis leit uun a süüdwaast faan't steed. Det hee 251.820 lidj (2019). Seoul, citypopulation.de


De Guro Steedkreis as een faan a steedkreiser uun Seoul, Süüdkorea. A steedkreis leit uun a süüdwaast faan't steed. Det hee 439.371 lidj (2019). Seoul, citypopulation.de


De Gwanak Steedkreis as een faan a steedkreiser uun Seoul, Süüdkorea. A steedkreis leit uun a süüd faan't steed. Det hee 517.334 lidj (2019). Seoul, citypopulation.de


De Gwangjin Steedkreis as een faan a steedkreiser uun Seoul, Süüdkorea. A steedkreis leit uun a uast faan't steed. Det hee 366.972 lidj (2019). Seoul, citypopulation.de


De Jongno Steedkreis as een faan a steedkreiser uun Seoul, Süüdkorea. A steedkreis leit uun a nuurd faan't steed. Det hee 161.869 lidj (2019). Seoul, citypopulation.de


De Jung Steedkreis (üüb Hangeul: 중구, üüb Hanja: 中區 Jung-gu of "Madel-Steedkreis") as een faan a steedkreiser uun Seoul, Süüdkorea. A steedkreis leit uun a maden faan't steed. Det hee 136.488 lidj (2019). Seoul, citypopulation.de


De Jungnang Steedkreis as een faan a steedkreiser uun Seoul, Süüdkorea. A steedkreis leit uun a uast faan't steed. Det hee 402.024 lidj (2019). Seoul, citypopulation.de


Bayern as en bundeslönj foon Tjüschlönj. Et bundeslönj läit önjt söödweesten foont lönj. Et heet 13.076.721 manschne (2018). E hoodstää foont bundeslönj as München. Da tiin grutst stääse önjt lönj san: 7 Regiiringsdistrikte: Oberbayern Niederbayern Oberpfalz Oberfranken Mittelfranken Unterfranken Schwaben 25 Krisfrie stääse: 71 Lönjkrise: www.statistikdaten.bayern.de Arbeitslosenquoten im Mai 2018 – Länder und Kreise. Uun: statistik.arbeitsagentur.de. Statistik der Bundesagentur für Arbeit, ufrepen de 30. Mei 2018. www.destatis.de Skilen üüb a stant faan a 31. Detsember 2014. Germany: Administrative Division, citypopulation.de Germany: Bayern, citypopulation.de Bayern: State in Germany, citypopulation.de Bayern: State in Germany, citypopulation.de


De Mapo Steedkreis as een faan a steedkreiser uun Seoul, Süüdkorea. A steedkreis leit uun a waast faan't steed. Det hee 385.925 lidj (2019). Seoul, citypopulation.de


De Nowon Steedkreis as een faan a steedkreiser uun Seoul, Süüdkorea. A steedkreis leit uun a nuurduast faan't steed. Det hee 537.303 lidj (2019). Seoul, citypopulation.de


De Seocho Steedkreis as een faan a steedkreiser uun Seoul, Süüdkorea. A steedkreis leit uun a süüd faan't steed. Det hee 435.107 lidj (2019). Seoul, citypopulation.de


De Seodaemun Steedkreis as een faan a steedkreiser uun Seoul, Süüdkorea. A steedkreis leit uun a waast faan't steed. Det hee 323.171 lidj (2019). Seoul, citypopulation.de


De Seongbuk Steedkreis as een faan a steedkreiser uun Seoul, Süüdkorea. A steedkreis leit uun a nuurd faan't steed. Det hee 454.744 lidj (2019). Seoul, citypopulation.de


De Seongdong Steedkreis as een faan a steedkreiser uun Seoul, Süüdkorea. A steedkreis leit uun a uast faan't steed, bi de Han Struum. Det hee 308.979 lidj (2019). Seoul, citypopulation.de


De Songpa Steedkreis as een faan a steedkreiser uun Seoul, Süüdkorea. A steedkreis leit uun a süüduast faan't steed. Det hee 682.741 lidj (2019). Seoul, citypopulation.de


De Yangcheon Steedkreis as een faan a steedkreiser uun Seoul, Süüdkorea. A steedkreis leit uun a waast faan't steed. Det hee 462.285 lidj (2019). Seoul, citypopulation.de


De Yeongdeungpo Steedkreis as een faan a steedkreiser uun Seoul, Süüdkorea. A steedkreis leit uun a süüdwaast faan't steed. Det hee 400.986 lidj (2019). Seoul, citypopulation.de


De Yongsan Steedkreis as een faan a steedkreiser uun Seoul, Süüdkorea. A steedkreis leit uun a maden faan't steed, bi de Han Struum. Det hee 245.185 lidj (2019). Seoul, citypopulation.de


Olsztyn ([ˈɔlʃtɨn]; ual nööm üüb Tjiisk: Allenstein) as at hoodsteed faan det Ermlun-Masuuren Prowins uun Poolen. At steed leit uun a maden faan't prowins. Det hee 171.249 lidj (2020). Föör 1945 wiar't steed dial faan Uastpreussen. Poland: Major Cities, citypopulation.de


Elbląg ([ˈɛlblɔ̃k]; ual Tjiisk nööm: Elbing) as en kreisfrei steed uun det Ermlun-Masuuren Prowins, Poolen. At steed leit uun a waast faan't prowins, uun a süüd faan't Frisk Heef. Det hee 118.582 lidj (2020). Föör 1945 wiar't steed dial faan Uastpreussen. Poland: Major Cities, citypopulation.de


At Frisk Hääf (poolsk Zalew Wiślany, rüsk Калининградский залив) as en strunsia, det ment, hat as mä düner ufdiald faan en grater sia. At Frisk Hääf hää bi Pillau en ferbinjang tu a Uastsia. Di nuurder dial hiart tu't Oblast Kaliningrad, di süüder dial tu Poolen. Det ferbinjang tu a Uastsia ferlääpt troch Ruslun. Diaram baut Poolen nü waastermuar en neien kanaal mä en slüüs nuurden faan Elbing. Hi skal 2022 klaar wurd. Det keed faan düner tesken Frisk Hääf an Uastisa as at Frisk Neerang. Nei kanaal üüb YouTube. Commonskategorii: Frisk Hääf – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Frisk Hääf (sjiisk)


08. Marts: Sverre Sigurdsson, köning faan Noorweegen (* amanbi 1151)


01. Janewoore: Håkon III., köning faan Noorweegen (* amanbi 1170) 28. Janewoore: Isaak II., keiser faan det Uaströömsk Rik (* 1155) 28. Janewoore: Aleksios IV., keiser faan det Uaströömsk Rik (* 1182)


Białystok ([bʲaˈwɨstɔk]; üüb Jidisk: ביאליסטאק Bjalistok, üüb Witjrüs: Беласто́к Biełastók) as at hoodsteed faan det Podlachien Prowins uun Poolen. At steed leit uun a uast faan't prowins. Det hee 296.958 lidj (2020). Poland: Major Cities, citypopulation.de


Nikaraagua as en lun uun Madel-Ameerikoo. Uun't nuurden leit Honduuras an uun't süüden Costa Rica. Uun't waasten as a Pasiifik an uun't uasten a Kariibik. Dön tjiin gratst stääden uun't lun san: At lun hää tau autonoom regiuunen (det Autonoom Regiuun faan det Nuurd-Karibikküst an det Autonoom Regiuun faan det Süüd-Karibikküst) an füftanj departmenten. Commonskategorii: Nikaraagua – Saamlang faan bilen of filmer Wikimedia Atlas: Nikaraagua – Geograafisk an histoorisk koorden Corn Islands efter: de:CIA World Factbook 2010 International Monetary Fund, World Economic Outlook Database, April 2008 Human Development Index Nicaragua: Major Cities, citypopulation.de Nicaragua, citypopulation.de Nicaragua, citypopulation.de 12.904166666667-84.921944444444Koordinaaten: 13° N, 85° W


Bautzen (aw Huuchsorbisch: Budyšin) as jü nüügenstgrutst stää önj Saksen. E stää läit önjt ååsten foont bundeslönj. Dåt heet 38.006 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon di Bautzen Lönjkris. Domowina Germany: Sachsen, citypopulation.de


Hannah Arendt (* 14. Oktuuber 1906 üüs Johanna Arendt uun Linden, nü en steeddial faan Hannover; † 4. Deetsember 1975 uun New York City) wiar en jüüds tjiisk US-ameerikoons poliitisk teoreetiker an publisist. The Origins of Totalitarianism faan Hannah Arendt (üüb Ingels) üüb Internet Archive. Commons: Hannah Arendt – Saamling faan biljen of filmer


Plauen as jü füftgrutst stää önj Saksen. E stää läit önjt söödweesten foont bundeslönj. Dåt heet 64.931 inboogere (2018). Dåt as e hoodstää foon e Vogtlandkreis. Germany: Sachsen, citypopulation.de


Görlitz as jü seekstgrutst stää önj Saksen. E stää läit önjt ååsten foont bundeslönj. Dåt heet 56.324 inboogere (2018). Dåt as e hoodstää foon di Görlitz Lönjkris. Germany: Sachsen, citypopulation.de


Freital as jü oochstgrutst stää önj Saksen. E stää läit önj e mal foont bundeslönj. Dåt heet 39.562 inboogere (2018). Germany: Sachsen, citypopulation.de


Pirna as jü tiindgrutst stää önj Saksen. E stää läit önjt söödååsten foont bundeslönj. Dåt heet 38.320 inboogere (2018). Dåt as e hoodstää foon di Sächsische Schweiz-Osterzgebirge Lönjkris. Germany: Sachsen, citypopulation.de


Ahrensburg as jü oochstgrutst stää önj Slaswik-Holstiinj. E stää läit önj sööden foont bundeslönj, önj e Kris Stormarn. Dåt heet 33.728 inboogere (2019). Germany: Schleswig-Holstein, citypopulation.de


At Domowina, amtelk Zwězk Łužyskich Serbow z. t. (üüb Liichsorbisk) of Zwjazk Łužiskich Serbow z. t. (üüb Huuchsorbisk), üüb Tjiisk: Bund Lausitzer Sorben e. V., as a taagferbant faan sorbisk ferianer an ferianigingen. Det fertreet a intresin faan a Sorben uun Saksen an Brandenborig. Det wurd 1912 grünjlaanjen. At hoodkwartiar faan a taagferbant as at Hüs faan a Sorben uun Bautzen. At wurd het aran üüb Huuch- an Liichsorbisk. Hoodsidj faan't Domowina (üüb Tjiisk, Huuch- an Liichsorbisk) At Domowina üüb Twitter


A Siahingster (Hippocampus) san en skööl faan Bianfasker (Osteichthyes). Jo hiar tu a Sianäädler (Syngnathidae). Jo like goor nian fasker, haa en hood üs en hingst, an en lif üs en wirem. Faan a Siahingster jaft'at 59 slacher. H. abdominalis – H. alatus – H. algiricus – H. angustus – H. barbouri – H. bargibanti – H. biocellatus – H. borboniensis – H. breviceps – H. camelopardalis – H. capensis – H. casscsio – H. colemani – H. comes – H. coronatus – H. curvicuspis – H. debelius – H. denise – H. erectus – H. fisheri – H. fuscus – H. grandiceps – H. guttulatus – H. haema – H. hendriki – H. hippocampus – H. histrix – H. ingens – H. japapigu – H. jayakari – H. jugumus – H. kelloggi – H. kuda – H. lichtensteinii – H. minotaur – H. mohnikei – H. montebelloensis – H. multispinus – H. nalu – H. paradoxus – H. patagonicus – H. pontohi – H. procerus – H. pusillus – H. queenslandicus – H. ramulosus – H. reidi – H. satomiae – H. semispinosus – H. severnsi – H. sindonis – H. spinosissimus – H. subelongatus – H. trimaculatus –


Honduuras as en lun uun Madel-Ameerikoo. Naiberlunen san uun't waasten Guatemaala an El Salvador an uun't süüduasten Nikaraagua. Uun't nuurden leit at Kariibisk Sia, uun't süüdwaasten a Pasiifik. Dön tjiin gratst stääden uun't lun san: At lun hää 18 departmenten. Commonskategorii: Honduuras – Saamlang faan bilen of filmer Wikimedia Atlas: Honduuras – Geograafisk an histoorisk koorden efter: de:CIA World Factbook 2010 International Monetary Fund, World Economic Outlook Database, April 2008 United Nations Development Programme, International Human Development Indicators, Country Profile Honduras, ufrepen di 5. April 2011 (ingelsk). Honduras: Major Cities, citypopulation.de Honduras, citypopulation.de Honduras, citypopulation.de 14.633333333333-86.816666666667Koordinaaten: 15° N, 87° W


A Siadraager (Phyllopteryx) san en skööl faan Bianfasker (Osteichthyes) uun det famile faan a Sianäädler (Syngnathidae). Diar jaft'at man tau slacher faan. Phyllopteryx taeniolatus Phyllopteryx dewysea Ph. taeniolatus Ph. dewysea Wikispecies hää en artiikel tu: Siadraager Commonskategorii: Siadraager – Saamlang faan bilen of filmer


De Cloppenburg Lunkreis (üüb Plaattjiisk: Landkreis Cloppenborg, üüb Saaterfresk: Loundkring Kloppenbuurich) as een faan a lunkreiser uun Niidersaksen. Det leit uun a nuurdwaast faan't bundeslun. Diar leit uk at gemeend Saaterlun, huar saaterfresk (aanj nööm seeltersk) snaaket wurd. At hoodsteed faan a lunkreis as Cloppenburg. A lunkreis hee tretanj gemeenden: Cloppenburg: County in Lower Saxony citypopulation.de


Roomelse (üüb Tjiisk: Ramsloh of Saterland-Ramsloh) as en taarep uun Saaterlun. At taarep leit uun a maden faan't gemeen. Uun a nuurd leit Strukelje an uun a süüd Skäddel. Faan Roomelse stamt Gesina Lechte-Siemer, diar flook staken üüb Saaterfresk skrewen hee. Det Seelter Äi leept troch't taarep. Taarepsdialen: - Hollen: uun a süüd, twesken det ual boonliinje an det Seelter Äi. - Hollenerfoan mä Hollebierich - Roomelse-Aast - Hollenbround - Roomelse-Wääst mä Hoogebierich - Häärst - Raake Casper Deeken Hermann Dumstorf Wilhelmine Espeter Margaretha Grosser, skriiwer (1934-2019) Hermann Janssen, skriiwer (1888-1971) Gesina Lechte-Siemer, skriiwer (1911-2007) Heinrich Kramer Heinrich Eilers Taarepskäält üüb Tjiisk an Saaterfresk Woopen faan Roomelse mä Karl de Grat üüb Commons: Roomelse – Saamling faan biljen of filmer


A Centriscidae of uk Snepenfasker, san en famile faan Bianfasker (Osteichthyes) uun det order faan a Sianäädeloortagen (Syngnathiformes). Centriscinae Aeoliscus Centriscus Macroramphosinae Centriscops Macroramphosus Notopogon Wikispecies hää en artiikel tu: Snepenfasker Commonskategorii: Centriscidae – Saamlang faan bilen of filmer


Constantine Samuel Rafinesque-Schmaltz, kurt Rafinesque, (* 22. Oktuuber 1783 uun Galata, Osmaans Rik; † 18. September 1840 uun Philadelphia) wiar en sjiisk, fransöösk an US-amerikoonsken geliarten. Sin wedenskapelk ufkörtang as Raf.. Specchio delle scienze, Palermo 1814 Volume 1 online bi archive.org Analyse de la nature, Palermo 1815 (outlining a new system of classification) Ichthyologia Ohiensis, 1820 (Beschreibung der Fische des Ohio River) Florula ludoviciana, 1817 online bi gallica.fr Neogenyton, 1825 Medical Flora, a manual of the Medical Botany of the United States of North America (1828–1830) Atlantic Journal and Friend of Knowledge (eight parts) (1832–1833) A Life of Travels and Researches in North America and the South of Europe, From 1802 till 1835, Philadelphia, 1836. New flora and botany of North America, (four parts) (1836–1838) Alsographia americana, 1838 online bi archive.org Sylva tellurana, 1838 online bi archive.org Ferwisangen uun't Nuurdfresk Wikipedia üüb Rafinesque. Wikispecies hää en artiikel tu: Constantine Samuel Rafinesque-Schmaltz Commonskategorii: Constantine S. Rafinesque-Schmaltz – Saamlang faan bilen of filmer


Guatemaala as en lun uun Madel-Ameerikoo, uun't süüden faan't hualeweilun Yucatán. Uun't süüduasten leit Honduuras, uun't süüden El Salvador, uun't nuurden Meksiko an uun't uasten Belize. Uun't uasten as en smäälen tugang tu a Kariibik an uun't süüdwaasten as a Pasiifik. Dön tjiin gratst stääden uun't lun san: At lun hää 22 departmenten. Commonskategorii: Guatemaala – Saamlang faan bilen of filmer Wikimedia Atlas: Guatemaala – Geograafisk an histoorisk koorden efter: de:CIA World Factbook 2008 International Monetary Fund, World Economic Outlook Database, April 2008 Human Development Index Guatemala: Major Cities, citypopulation.de Guatemala, citypopulation.de Guatemala, citypopulation.de 15.5-90.25Koordinaaten: 15° 30′ N, 90° 15′ W


Galata (daalang: Karaköy) as en stääddial faan Istanbul üüb a waastelk, europeesk ääg. Di nööm wiset, jüst so üs Galien of Galitsien üüb det fulk faan a Kelten (Galater) hen. Faan Galata komt uk di futbaalferian Galatasaray Istanbul. Galata leit uun a distrikt Beyoğlu (Bey., green) Commonskategorii: Galata – Saamlang faan bilen of filmer


Phycodurus eques as en Bianfask (Osteichthyes) uun't famile faan a Sianäädler (Syngnathidae) an di iansagst slach uun't skööl Phycodurus. Hi lewet fööraal uun Süüd- an Waastaustraalien. Di fask as nai mä Siahingster an Siadraager. Commonskategorii: Phycodurus eques – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Phycodurus eques


At Letj Slaangnäädel (Nerophis ophidion) as en Bianfask (Osteichthyes) uun't famile faan a Sianäädler (Syngnathidae). Hat lewet bi a küsten faan a uastelk Atlantik, trinjam Gratbritanien, uun a Uastsia, uun't Madlunsia an Suart Sia. Apartagerwiis komt hat ei uun a waas faan Denemark, Sjiisklun of a Neederlunen föör. Commonskategorii: Letj Slaangnäädel – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Letj Slaangnäädel


Mullidae, uk wel Bokfasker of Molfasker, san en famile faan Bianfasker (Osteichthyes) uun det order faan a Sianäädeloortagen (Syngnathiformes). Diar jaft'at son 80 slacher faan, diar tu sääks sköölen tupfaadet wurd. Jo lewe üüb a hialer eerd, flook slacher trinjam Indoneesien. Mulloidichthys Mullus Parupeneus Pseudupeneus Upeneichthys Upeneus Commonskategorii: Mullidae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Mullidae


Dactylopteridae, uk wel: Flän Knorhööner (faan greks: dactylos 'fanger' an pteron 'jüg') san en famile faan Bianfasker (Osteichthyes) uun det order faan a Sianäädeloortagen (Syngnathiformes). Diar jaft'at sööwen slacher faan, diar tu tau sköölen tuupfaadet wurd. Jo lewe uun troopisk weedern an uun't Madlunsia. Uk wan's uun enkelt spriaken so het, kön jo dach ei flä. Dactyloptena Dactyloptena gilberti, Snyder, 1909 Dactyloptena macracantha (Bleeker, 1854) Dactyloptena orientalis (Cuvier, 1829) Dactyloptena papilio Ogilby, 1910 Dactyloptena peterseni (Nyström, 1887) Dactyloptena tiltoni, Eschmeyer, 1997 Dactylopterus Dactylopterus volitans (Linnaeus, 1758) Commonskategorii: Dactylopteridae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Dactylopteridae


Bende Bendsen (tuläid di 10. Detsämber 1787 önj Risem, störwen di 18. Detsämber 1875 aw Ærø) wus en spräkemoon än priwootliirer än laawed maning iirnge aw Ærø. Tujarst wal'r schöljmäister wårde, ouers eefter en iir foon sin studium önj Kil heet'r aphülen, niimens wiitj weeram. Hi as dan hüsliirer wörden än heet ham deerbai ma da liire foon Franz Anton Mesmer ütenouder seet. Hi heet dan seelew di "Magnetismus" praktisiird. Sü as'r natördoktor wörden än heet åles apschraawen, wat hi mååged heet, am da psüchisch krunke wider sün tu måågen. Hi heet süwälj önj Tjüschlönj as uk önj Dånmark årbed. Sin metoodik heet ham sügoor dåt fernaamen foon en troolemåån dänj, hi wörd dan di "üülje Bendsen" nååmd. Bendsen laawed aw Ærø, weer'r ham uk befraid heet än tuleest uk störwen as. Hi wus e grünleeder foon e literatur än spräkewaasenschap aw e fååstewål. Wikisource: Üüs driimerai Wikisource: Di wunter Wikisource: Siberne Sin grut årbe as Die nordfriesische Sprache nach der Mooringer Mundart, ma as unertiitel: zur Vergleichung mit den verwandten Sprachen und Mundarten, dåt 1860 önj Leiden önj Holönj ütdänj wörd dör dåt heelp foon prof. Matthias de Vries. Dåt heet 480 side än as 1973 wi ütjääwen önj


El Salwadoor as en lun uun Madel-Ameerikoo. Naiberlunen san Guatemaala an Honduuras. Uun't süüdwaasten leit a Pasiifik. Dön tjiin gratst stääden uun't lun san: At lun hää sjauertanj departmenten. Commonskategorii: El Salwadoor – Saamlang faan bilen of filmer Wikimedia Atlas: El Salwadoor – Geograafisk an histoorisk koorden International Monetary Fund, World Economic Outlook Database, April 2008 Human Development Index El Salvador, citypopulation.de El Salvador, citypopulation.de El Salvador, citypopulation.de 13.668888888889-88.866111111111Koordinaaten: 14° N, 89° W


A Pegasidae san en famile faan Bianfasker (Osteichthyes) uun det order faan a Sianäädeloortagen (Syngnathiformes). Diar jaft at sööwen slacher faan, diar tu tau sköölen tuupfaadet wurd. Eurypegasus Eurypegasus draconis Eurypegasus papilio Pegasus Pegasus lancifer Pegasus laternarius Pegasus nanhaiensis Pegasus tetrabelos Pegasus volitans Commonskategorii: Pegasidae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Pegasidae


A Callionymidae san en famile faan Bianfasker (Osteichthyes) uun det order faan a Sianäädeloortagen (Syngnathiformes). Diar jaft'at gud 190 slacher faan, diar uun 20 sköölen tuupfaadet wurd. Jo lewe miast uun troopisk weedern uun Aasien, dialwiis uk uun't Madlunsia. Anaora - Bathycallionymus - Callionymus - Calliurichthys - Dactylopus - Diplogrammus - Draculo - Eleutherochir - Eocallionymus - Foetorepus - Minysynchiropus - Neosynchiropus - Orbonymus - Paracallionymus - Protogrammus - †Protonymus - Pseudocalliurichthys - Pterosynchiropus - Repomucenus - Synchiropus - Tonlesapia Commonskategorii: Callionymidae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Callionymidae


A Draconettidae san en famile faan letj Bianfasker (Osteichthyes) uun det order faan a Sianäädeloortagen (Syngnathiformes). Jo lewe uun troopisk of subtroopisk weedern faan a Indik of Pasiifik. Diar jaft'at 15 slacher faan, diar tu tau sköölen hiar. Centrodraco Regan, 1913. Centrodraco abstractum Fricke, 2002. Centrodraco acanthopoma (Regan, 1904). Centrodraco atrifilum Fricke, 2010. Centrodraco fidelis Fricke, 2015. Centrodraco gegonipus (Parin, 1982). Centrodraco insolitus (McKay, 1971). Centrodraco lineatus Fricke, 1992. Centrodraco nakaboi Fricke, 1992. Centrodraco oregonus (Briggs & Berry, 1959). Centrodraco ornatus (Fourmanoir & Rivaton, 1979). Centrodraco otohime Nakabo & Yamamoto, 1980. Centrodraco pseudoxenicus (Kamohara, 1952). Centrodraco rubellus Fricke, Chave & Suzumoto, 1992. Centrodraco striatus (Parin, 1982). Draconetta Jordan & Fowler, 1903. Draconetta xenica Jordan & Fowler, 1903. Commonskategorii: Draconettidae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Draconettidae


Skäddel (iar: Schäddel; üüb Tjiisk: Scharrel) as en taarep uun Saaterlun. At taarep leit uun a süüd faan't gemeend, twesken tau struumbochter faan det Seelter Äi. Uun a nuurd leit Roomelse an uun a süüd Seedelsbierich. Taarepsdialen: - Bäätholt - Heeselbierich - Näiwal - Loanghoarst - Knülke - Skäddelerdom Theo Deddens Theo Griep Wilhelm Awick Wilhelm Awick-Meyer Hermann Tellmann Heinrich Kröger Adelheid Pörschke Commons: Skäddel – Saamling faan biljen of filmer


At Seelter Äi, üüb huuchsjiisk Sagter Ems of Sater Ems as en struum uun't Saaterlun uun Niidersaksen Hat begant, huar a Marka an a Ohe tuupluup uun Neiskäddel. Do lääpt hat faan süüd tu nuurd troch a saarpen Seedelsbierich, Skäddel, Roomelse, Strukelje an Boukeläsk. Widjer am a nuurd het di struum Leda an lääpt tuleetst iin uun a Ems. Seelter Äi het uk en lokool uun Skäddel. Struumskilt bi't brag uun Barßel Fischereiverein Stickhausen Commonskategorii: Seelter Äi – Saamlang faan bilen of filmer


Strukelje as en taarep uun Saaterlun. At taarep leit uun a nuurd faan't gemeend. Det Seelter Äi leept troch't taarep. Taarepsdialen: - Baalenje, uun a nuurduast - Bieuwelte - Strukelje-Wääst - Wietsound, uun a nuurdwaast - Ubbehusen - Klaaster (Boukeläsk), det nuurdermiast taarepsdial uun Saaterlun Köning Radbod skal uun Baalenje begreewen wees. Eilert Eilers Heinrich Wilhelm Kallage Gerhard Eilers Anton Thien Konrad Burmann Ahlrich Cordes Sixtus Kordes Sixtus Schröer Pestoor Schulte Engelbert Wallschlag Erich Lukassen Heinz Immer Johanna Evers


Friesoythe (plaatsjiisk: Aithe) as en stääd uun a Lunkreis Cloppenburg uun Niidersaksen. Efter nuurdwaast tu leit at Saaterlun. Ahrensdorf bi Friesoythe : 360 iinwenern Altenoythe mä Pirgo : 63 Augustendorf : 246 Edewechterdamm : 900 Eggershausen Ellerbrock Friesoythe : 9536 Gehlenberg : 1602 Heetberg Heinfelde : 57 Hohefeld Ikenbrügge Kampe Kamperfehn : 500 Markhausen : 2196 Mehrenkamp Neiskäddel : 974 Neuvrees : 969 Pehmertange Schillborag Schlingshuug Schwaneborag Schwaneborgermuur Thüle : 945 Landesamt für Statistik Niedersachsen, LSN-Online Regionaldatenbank, Tabelle 12411: Fortschreibung des Bevölkerungsstandes, Stant 31. Detsember 2019. (Halep üüb sjiisk) Commonskategorii: Friesoythe – Saamlang faan bilen of filmer


Barßel as en ianhaidsgemeen uun a Lunkreis Cloppenburg uun Niidersaksen. Efter süüdwaast tu leit at Saaterlun. Barßel Barßelermuur Carolinenhof Elisabethfehn Harkebrügge Lohe Loher-Ostmark Loher-Westmark Neuland Neulohe Osterhausen (Kluaster) Reekenfeld Roggenberg Landesamt für Statistik Niedersachsen, LSN-Online Regionaldatenbank, Tabelle 12411: Fortschreibung des Bevölkerungsstandes, Stant 31. Detsember 2019. (Halep üüb sjiisk) Commonskategorii: Barßel – Saamlang faan bilen of filmer


At list faan ISO 3166-2-Codes för El Salvador wiset di code för 14 Provinzen (Departamentos). A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för El Salvador SV), di ööder as di code för die Provinz. Nian feranerang faan di code sant 1998. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk) Siehe auch: ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden.


Seedelsbierich as en taarep uun Saaterlun. At taarep leit uun a süüd faan't gemeend. Uun a nuurd leit Skäddel an uun a süüd at gemeend Friesoythe. Seedelsbierich as det jongst taarep uun Saaterlun. Det wurd iarst uun't 19. juarhunert besiidelt. Det Seelter Äi leept troch a waast faan't taarep. Taarepsdialen - Seedelsbierich-Kolonie - Hällene I - Hällene II - Fäärmesound - Heeselbierich Hermann Tellmann Hermann Knelangen


A Stegelpoden (Gasterosteidae) san en famile faan letj Bianfasker (Osteichthyes) uun det order faan a Barschoortagen (Perciformes). Jo lewe üüb a nuurdelk eerdheleft. Enkelt slacher lewe uun swetweeder, öödern uun saaltweeder. Hör nööm komt faan a puurter üüb a rag. Uun Nuurdfresklun uun't hääf lewet fööraal at "Triistegelt Stegelpod" (Gasterosteus aculeatus, grat bil rochts) mä trii puurter üüb a rag.. Apeltes A. paguri Culaea C. inconstans Gasterosteus G. aculeatus – G. crenobiontus – G. gymnurus – G. islandicus – G. microcephalus – G. wheatlandi Pungitius P. bussei – P. hellenicus – P. laevis – P. platygaster – P. polyakovi – P. pungitius – P. sinensis – P. stenurus – P. tymensis Spinachia S. spinachia Commonskategorii: Stegelpoden – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Stegelpoden Poden


Charles Lucien Jules Laurent Bonaparte (* 24. Mei 1803 uun Paris; † 29. Jüüle 1857 uk diar) wiar en itajeensken bioloog an politiker. Keiser Napoléon Bonaparte (1769–1821) wiar san unkel. Bonaparte hää flook juaren uun Ameerikoo ferbroocht. Sin wedenskapelk ufkörtang as Bp.. Collected pamphlets. 1824–26. Additions to the ornithology of the United States. Philadelphia 1825. American ornithology or The natural history of birds inhabiting the United States. Mitchell, Philadelphia 1825–1833. Description of a new species of South American Fringilla. Philadelphia 1825. Descriptions of ten species of South American birds. Philadelphia 1825. Observations on the nomenclature of Wilson’s ornithology. Finley, Philadelphia 1826. Sulla seconda edizione del Regno animale del Barone Cuvier. Marsigli, Bologna 1830. Cenni sopra le variazioni a cui vanno soggette la farfalle del gruppo Melitaea. 1831. Di una nuova specie d’uccello dell’Isola di Cuba. Florenz 1831. Iconografia della Fauna Italica per le quattro Classi degli Animali Vertebrati. Salvineci & Filippo, Rom 1832–1841. Saggio d’una distribuzione metodica degli animali vertebrati a sangue freddo. Boulzaler, Rom 1832. Notices and descriptions of new or interesting birds from Mexico and South America. London 1837. The Prince of Musignano laid before the Meeting the following communication, containing notices and descriptions of new or interesting


Us Wurk ("Üüs Werk") as en tidjskraft, wat bidracher faan wedenskapslidj auer dön fresk spriiken an literatüüren hee. A bidracher san üüb Waastfresk, Neederluns, Ingels, Tjiisk an Fransöösk. At tidjskraft wurd 1952 grünjlaanjen. Det wurt faan de University of Groningen Press ütjden. Lidj, diar bidracher uun't tidjskraft skrewen haa, san: Nils Århammar Pyt Kramer Bo Sjölin Marron Fort At hoodsidj faan't tidjskraft


Kleigäärs of Waasgäärs (Spartina of uk: Sporobolus) as en skööl faan plaanten uun det famile faan't Swetgäärs (Poaceae). At jaft wel son 18 Spartina-slacher. Wan jo bi Sporobolus mätääld wurd, san't diar son 250 slacher. Spartina maritima, komt föl uun üüs breetjin föör. Commonskategorii: Spartina – Saamlang faan bilen of filmer Commonskategorii: Sporobolus – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Sporobolus


Alfred Lothar Wegener (* 1. Nofember 1880 uun Berliin; † Nofember 1930 üüb Greenlun) wiar en tjiisk meteoroloog an uk polaar- an eerdwedenskapsmaan. Hi as fööraal bekäänd för sin teorii auer't fersküüwing faan a kontinenten. Det Alfred-Wegener-Institut as efter ham neemd. Commons: Alfred Wegener – Saamling faan biljen of filmer


Easterwâlde (üüb Neederluns: Oosterwolde) as en taarep uun, an at hoodsteed faan't gemeend Eaststellingwerf uun Waastfresklun. At taarep leit uun a maden an nuurduast faan't gemeend. Det hee 8975 lidj (2018). Oosterwolde: in Ooststellingwerf (Friesland / Fryslân), citypopulation.de


Behlendorf as en gemiine foont Åmt Berkenthin önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt norden foon e kris. Dåt heet 381 inboogere (2020). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Berkenthin as en gemiine foont Åmt Berkenthin önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt norden foon e kris. Dåt heet 2082 inboogere (2020). Dåt as et hoodstää foont Åmt Berkenthin. Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Besenthal as en gemiine foont Åmt Büchen önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt ååsten foon e kris. Dåt heet 92 inboogere (2020). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Bliestorf as en gemiine foont Åmt Berkenthin önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt norden foon e kris. Dåt heet 663 inboogere (2020). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Börnsen as en gemiine foont Åmt Hohe Elbgeest önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt söödweesten foon e kris. Dåt heet 4796 inboogere (2020). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Borstorf as en gemiine foont Åmt Breitenfelde önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt weesten foon e kris. Dåt heet 300 inboogere (2020). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Breitenfelde as en gemiine foont Åmt Breitenfelde önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önj e mal foon e kris. Dåt heet 1953 inboogere (2020). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Bröthen as en gemiine foont Åmt Büchen önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt sööden foon e kris. Dåt heet 311 inboogere (2020). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Brunsmark as en gemiine foont Åmt Lauenburgische Seen önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt ååsten foon e kris. Dåt heet 156 inboogere (2020). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Brunstorf as en gemiine foont Åmt Schwarzenbek-Land önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt söödweesten foon e kris. Dåt heet 738 inboogere (2020). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Büchen as e hoodstää foont Åmt Büchen önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt sööden foon e kris. Dåt heet 6093 inboogere (2020). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Buchholz as en gemiine foont Åmt Lauenburgische Seen önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt nordweesten foon e kris. Dåt heet 240 inboogere (2020). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Buchhorst as en gemiine foont Åmt Lütau önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt sööden foon e kris. Dåt heet 140 inboogere (2020). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Friedrich II., of Friedrich de Grat (üüb Tjiisk: Friedrich der Große; * 24. Janewoore 1712 uun Berliin; † 17. August 1786 uun Potsdam), war faan di 31. Mei 1740 köning uun, faan 1772 köning faan Preussen an faan 1740 Markgraaf faan Brandenborig. Uun sin reegiment wurd Schleesien (1740) an at Graafskap Uastfresklun (1744) dialen faan Preussen. Faan 1750 tu 1752 lewet a filosoof Voltaire bi ham uun Potsdam. Commons: Friedrich II. (Preussen) – Saamling faan biljen of filmer


Oranienburg as jü füftgrutst stää önj dåt tjüsch bundeslönj Brandenborj. E stää läit önjt norden foont bundeslönj. Dåt heet 44.512 inboogere (2018). Germany: Brandenburg, citypopulation.de