A Langobarden (latiinsk Langobardi, greks οἱ Λαγγοβάρδοι) wiar en germaans fulk an hiard mä tu a Sueben. Jo lewet iarst bi a Ialew. Uun't fulkenwaanrangstidj toog jo am a süüd an lewet fiiwhunert juar uun Nuurditaalien. Hör spriak as am't juar 1100 ütjstürwen. Enkelten men, dat det Tsimbrisk en auerrest faan't ual Langobardisk as. Commonskategorii: Langobarden – Saamlang faan bilen of filmer Lombardei Lombardisk spriak


Henstedt-Ulzburg as en gemeen uun a Kreis Segeberg uun Schleswig-Holstian. Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2021 (XLS-datei) (Widjerfeerd üüb grünjlaag faan't fulkstäälang 2011) (Halep üüb sjiisk) ONB-grensen faan't Bundesnetzagentur, Stant 4. Febrewoore 2013


Kaltenkirchen (plaatschiisk: Koldenkarken; a lidj sai uk Kaki) as en stääd uun a Kreis Segeberg uun Schleswig-Holstian. Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2021 (XLS-datei) (Widjerfeerd üüb grünjlaag faan't fulkstäälang 2011) (Halep üüb sjiisk)


Det Deensk Köningelk Bibleteek (üüb Deensk: Det Kongelige Bibliotek) uun Kopenhuuwen as at natschunaalbibleteek faan Denemark. Det as det gratst an bedüüdenst bibleteek uun Skandinaawien an uk ian faan dön gratst bibleteeken faan a eerd. Tu dön histoorisk schatser hiar oner ölern binai altermaal werken, diar uun Denemark sant det 17. juarhunert skrewen wurd.


Hertfordshire [ˈhɑːfədʃə] as en ferwaltingsgraafskap (üüb Ingels: administrative county) an seremoniel graafskap (ceremonial county) uun Ingelun. Det graafskap hee 1.195.672 lidj (2020). At hoodsteed as Hertford. Det hiart tu’t ferwaltingsregiuun Uasten faan Ingelun. Dön tjiin gratst steeden uun't graafskap san: At ferwaltingsgraafskap an seremoniel graafskap Hertfordshire hee tjiin distrikten: United Kingdom: Administrative Division, citypopulation.de Hertfordshire: County in East of England, citypopulation.de


Buckinghamshire [ˈbʌkɪŋəmʃə] as en ferwaltingsianhaidgraafskap (üüb Ingels: unitary county) an seremoniel graafskap uun Ingelun. Det graafskap hee 547.060 lidj (2020). At hoodsteed faan't graafskap as Aylesbury. Det hiart tu’t ferwaltingsregiuun Süüd Uast Ingelun. Dön tjiin gratst steeden uun't graafskap san: At ferwaltingsianhaidgraafskap Buckinghamshire hee bluat een distrikt Det seremoniel graafskap hee a distrikt Buckinghamshire (1) an uk een unitary authority, Milton Keynes (2). United Kingdom: Administrative Division, citypopulation.de Buckingham: Unitary County, citypopulation.de Commons: Buckinghamshire – Saamling faan biljen of filmer


East Sussex [ˌiːstˈsʌsɪks] as en graafskap uun Ingelun. Det graafskap hee 558.852 lidj (2020). Det hoodsteed as Lewes. Det hiart tu’t ferwaltingsregiuun Süüd Uast Ingelun. Dön tjiin gratst steeden uun East Sussex san: Det ferwaltingsgraafskap East Sussex faan nü hee fiiw distrikten. Det seremoniel graafskap East Sussex hee fiiw distrikten an ian unitary authority, Brighton and Hove (1). United Kingdom: Administrative Division, citypopulation.de East Sussex: Settlements, citypopulation.de


Hampshire [ˈhæmpʃə] as en graafskap uun Ingelun. Det graafskap hee 1.389.206 lidj (2020). Det hoodsteed as Winchester. Det hiart tu’t ferwaltingsregiuun Süüd Uast Ingelun. Dön tjiin gratst steeden uun't graafskap san: Det ferwaltingsgraafskap Hampshire faan nü hee elwen distrikten. Det seremoniel graafskap Essex hee elwen distrikten an tau unitary authorities, Southampton (8) an Portsmouth (12). United Kingdom: Administrative Division, citypopulation.de Hampshire: Settlements, citypopulation.de Commons: Hampshire – Saamling faan biljen of filmer


Oxfordshire [ˈɒksfədʃə] as en graafskap uun Ingelun. Det graafskap hee 696.880 lidj (2020). Det hoodsteed as Oxford. Det hiart tu’t ferwaltingsregiuun Süüd Uast Ingelun. Dön tjiin gratst steeden uun't graafskap san: Det ferwaltingsgraafskap an seremoniel graafskap Oxfordshire faan nü hee fiiw distrikten. United Kingdom: Administrative Division, citypopulation.de Oxfordshire: Settlements, citypopulation.de


Surrey [ˈsʌɹɪ] as en graafskap uun Ingelun. Det graafskap hee 1.199.870 lidj (2020). Det hoodsteed as Kingston. Det hiart tu’t ferwaltingsregiuun Süüd Uast Ingelun. Dön tjiin gratst steeden uun't graafskap san: Det ferwaltingsgraafskap an seremoniel graafskap Surrey faan nü hee elwen distrikten. United Kingdom: Administrative Division, citypopulation.de Surrey: Settlements, citypopulation.de


At Saaterlun (seeltersk: Seelterlound) as en gemeen uun a Lunkreis Cloppenburg uun Niidersaksen. Diar lewet det letjst spriakmanertaal faan Sjiisklun, a Saaterfresken. Uun't Saaterlun san sjauer saarpen: Ramsloh (Roomelse) mä a saarepsdialen Ramsloh-Ort, Ramsloh-Nord, Ramsloh-Ost, Hoheberg, Raake, Hollen, Hollen-Brand an Hollenermoor. Uun Ramsloh sat at ferwaltang. Scharrel (Skäddel of Schäddel) mä a saarepsdialen Scharrel-Ort, Bätholt, Langhorst, Neuwall an Heselberg. Sedelsberg (Seedelsbierich) mä a saarepsdialen Sedelsberg-Ort, Kolonie, Hüllen I, Hüllen II, Fermesand an Heselberg. Strücklingen (Strukelje) mä a saarepsdialen Strücklingen-Ort, Bollingen I, Bollingen II, Utende, Wittensand an Bokelesch. Uun't Saaterlun san a saarepskilten uun tau spriaken: Landesamt für Statistik Niedersachsen, LSN-Online Regionaldatenbank, Tabelle 12411: Fortschreibung des Bevölkerungsstandes, Stant 31. Detsember 2019. (Halep üüb sjiisk) Wikipedia üüb Saaterfresk Commonskategorii: Saaterlun – Saamlang faan bilen of filmer Saarepskilten uun Nuurdfresklun


West Sussex as en graafskap uun Ingelun. Det graafskap hee 867.635 lidj (2020). Det hoodsteed as Chichester. Det hiart tu’t ferwaltingsregiuun Süüd Uast Ingelun. Dön tjiin gratst steeden uun't graafskap san: Det ferwaltingsgraafskap an seremoniel graafskap West Sussex faan nü hee sööwen distrikten. United Kingdom: Administrative Division, citypopulation.de West Sussex: Settlements, citypopulation.de


Kriol as en austraalisk kreoolspriik, diar ham ütj a kontakt twesken europeeisk siidlern an dön iinbäären lidj uun a nuurd faan Austraalien kaam. Tu tidj wurd Kriol faan amanbi 4000 lidj spreegen. Link tu ABC Indigenous News Radio - At neis üüb Kriol


Nuurd Waast Ingelun as ian faan njüügen ferwaltingsregiuunen faan Ingelun. Dön tjiin gratst steeden uun't regiuun san: Nuurd Waast Ingelun hee tau graafskapen (üüb Ingels: Counties) an tau steedgraafskapen (üub Ingels: Metropolitan Counties). A graafskapen san: Cumbria (5) Lancashire (7) A steedgraafskapen san: Greater Manchester (6) Merseyside (10) Nuurd Waast Ingelun hee seeks Unitary Authorities: Blackburn with Darwen (9) Blackpool (8) Cheshire East (1) Cheshire West and Chester (2) Halton (3) Warrington (4) Iinwenern faan Ingelun an Wales de 30. Jüüne 2012 (ZIP; 832 kB) United Kingdom: North West England, citypopulation.de


Süüd Waast Ingelun as ian faan njüügen ferwaltingsregiuunen faan Ingelun. Uun ualing tidjen wiar diar amanbi det Köningrik Wessex. Dön tjiin gratst steeden uun't regiuun san: South West Regional Assembly. Archiwiaret faan det originool di 8. Maarts 2007. Ufrepen di 29. Jüüle 2017. Iinwenern faan Ingelun an Wales de 30. Jüüne 2012 (ZIP; 832 kB) United Kingdom: South West England, citypopulation.de


Waast Madlunen stäänt för: Waast Madlunen (Regiuun), en regiuun uun Ingelun. Waast Madlunen (Steedgraafskap), en steedgraafskap (metropolitan county) uun Ingelun. Midlands


Uast Madlunen as ian faan njüügen ferwaltingsregiuunen faan Ingelun. Dön tjiin gratst steeden uun't regiuun san: Uast Madlunen hee fjauer graafskapen (üüb Ingels: Counties). Derbyshire (1) Nottinghamshire (3) Lincolnshire (5) Leicestershire (6) At graafskap Northamptonshire (9) wurd de 1. April 2021 apliaset. Uast Madlunen hee seeks Unitary Authorities. Derby (2) Nottingham (4) North Northamptonshire (9 d e f g , sant de 1. April 2021) West Northamptonshire (9 a b c , sant de 1. April 2021) Leicester (7) Rutland (8) Iinwenern faan Ingelun an Wales de 30. Jüüne 2012 (ZIP; 832 kB) United Kingdom: East Midlands, citypopulation.de


Yorkshire an a Humber as ian faan njüügen ferwaltingsregiuunen faan Ingelun. Uun ualing tidjen wiar diar amanbi det Köningrik Northumbria. Dön tjiin gratst steeden uun't regiuun san: Yorkshire an a Humber hee tau steedgraafskapen (üüb Ingels: Metropolitan Counties) an ian graafskap (üüb Ingels: County). A steedgraafskapen san: South Yorkshire (1) West Yorkshire (2) At graafskap as: Dial faan North Yorkshire (3) Yorkshire an a Humber hee fiiw Unitary Authorities: York (4) East Riding of Yorkshire (5) Kingston upon Hull (6) North Lincolnshire (7) North East Lincolnshire (8) Iinwenern faan Ingelun an Wales de 30. Jüüne 2012 (ZIP; 832 kB) United Kingdom: Yorkshire and the Humber, citypopulation.de Commonskategorii: Yorkshire an a Humber – Saamlang faan bilen of filmer Yorkshire Humber


Nuurd Uast Ingelun as ian faan njüügen ferwaltingsregiuunen faan Ingelun. At regiuun hee 2,597,000 lidj (2011). At hoodsteed as Newcastle. Dön tjiin gratst steeden uun't regiuun san: Nuurd Uast Ingelun hee ian graafskap (üüb Ingels: County) an ian steedgraafskap (üüb Ingels: Metropolitan County). A graafskap as: Dial faan North Yorkshire A steedgraafskap as: Tyne and Wear (2) — (6) Nuurd Uast Ingelun hee seeks Unitary Authorities: Iinwenern faan Ingelun an Wales de 30. Jüüne 2012 (ZIP; 832 kB) United Kingdom: North East England, citypopulation.de


Argentiinien as en lun uun Süüd-Ameerikoo. Uun't nuurd leit Boliiwien, uun't nuurduast lei Paraguay, Brasiilien an Uruguay, uun't uast leit a Atlantik an uun a waast Chiile. At lun hää 44.938.700 lidj (2019). At hoodstääd faan't lun as Buenos Aires. Dön tjiin gratst stääden uun't lun san: Argentiinien as iindiald tu 23 prowinsen an det hoodstääd (<1> Buenos Aires): Salta uun't nuurdwaasten. saner a Malvinas eilunen an saner di uundial faan a Antarktis. amtelk huuchreegnang för 2010. Human Development Index Argentina, citypopulation.de Argentina: Cities, citypopulation.de Argentina: Admninistrative Division, citypopulation.de Commonskategorii: Argentiinien – Saamlang faan bilen of filmer Wikimedia Atlas: Argentiinien – Geograafisk an histoorisk koorden -34.6-58.38Koordinaaten: 35° S, 58° W


Gloucestershire [ˈglɒstəʃər] as en graafskap uun Ingelun. Det graafskap hee 640.650 lidj (2020). Det hoodsteed as Gloucester. Det hiart tu’t ferwaltingsregiuun Süüd Waast Ingelun. Det ferwaltingsgraafskap Gloucestershire faan nü hee seeks distrikten. Det seremoniel graafskap Gloucestershire hee seeks distrikten an ian unitary authority, South Gloucestershire (7). United Kingdom: Administrative Division, citypopulation.de Gloucestershire: Settlements, citypopulation.de


Dorset [ˈdɔːsɪt] as en seremoniel graafskap an unitary authority uun Ingelun. Det unitary authority hee 379.791 lidj (2020). Det hoodsteed as Dorchester. Det hiart tu’t ferwaltingsregiuun Süüd Waast Ingelun. Det seremoniel graafskap Dorset hee tau unitary authorities: (1) Dorset (UA) an (2) Bournemouth, Christchurch and Poole. United Kingdom: Administrative Division, citypopulation.de


Somerset [ˈsʌmərsɛt] as en graafskap uun Ingelun. Det graafskap hee 563.851 lidj (2020). Det hoodsteed as Taunton. Det hiart tu’t ferwaltingsregiuun Süüd Waast Ingelun. Dön tjiin gratst steeden uun't graafskap san: Det ferwaltingsgraafskap Somerset hed fjauer distrikten. Det seremoniel graafskap Somerset hed fjauer distrikten an tau unitary authorities: Bath and North East Somerset (5) an North Somerset (6). De 1. April 2023 san dön fjauer distrikten (1)-(4) tuupfaadet wurden tu Somerset (Unitary Authority). United Kingdom: Administrative Division, citypopulation.de Somerset: Settlements, citypopulation.de


Devon [ˈdevn] as en graafskap uun Ingelun. Det graafskap hee 810.716 lidj (2020). Det hoodsteed as Exeter. Det hiart tu’t ferwaltingsregiuun Süüd Waast Ingelun. Dön tjiin gratst steeden uun't graafskap san: Devon (Geologii) United Kingdom: Administrative Division, citypopulation.de Devon: Settlements, citypopulation.de


Staffordshire [ˈstæfədʃɪə] as en graafskap uun Ingelun. Det graafskap hee 852.123 lidj (2012). Det hoodsteed as Stafford. Det hiart tu’t ferwaltingsregiuun Waast Madlunen. Tu Staffordshire hiar aacht distrikten. Numer njüügen (Stoke-on-Trent) hiart uk tu't graafskap, hee oober en aanj ferwalting üs unitary authority. Tamworth Lichfield Cannock Chase South Staffordshire Stafford Newcastle-under-Lyme Staffordshire Moorlands East Staffordshire Stoke-on-Trent Commons: Staffordshire – Saamling faan biljen of filmer


Warwickshire [ˈwɒrᵻkʃər] of [ˈwɒrᵻkʃɪər] as en graafskap uun Ingelun. Det graafskap hee 547.947 lidj (2012). Det hoosteed as Warwick. Det hiart tu’t ferwaltingsregiuun Waast Madlunen. Warwickshire hee fiiw distrikten: North Warwickshire Nuneaton and Bedworth Rugby Stratford-on-Avon Warwick


Worcestershire [ˈwʊstəʃər] as en graafskap uun Ingelun. Det graafskap hee 569.032 lidj (2012). At hoodsteed faan't graafskap as Worcester. Det hiart tu’t ferwaltingsregiuun Waast Madlunen. Dön tjiin gratst steeden uun't graafskap san: Worcestershire hee fiiw distrikten: West Midlands: Region in England, citypopulation.de West Midlands: Region in England, citypopulation.de


Waast Madlunen (üüb Ingels: West Midlands) as ian faan njüügen ferwaltingsregiuunen faan Ingelun. Uun ualing tidjen wiar diar amanbi det Köningrik Mercia. Dön tjiin gratst steeden uun't regiuun san: Waast Madlunen hee trii graafskapen (üüb Ingels: Counties) an ian steedgraafskap (üüb Ingels: Metropolitan County). A graafskapen san: Staffordshire (4) Warwickshire (6) Worcestershire (8) At steedgraafskap as: Waast Madlunen (7) Waast Madlunen hee fjauer Unitary Authorities: Herefordshire (1) Shropshire (2) Stoke-on-Trent (5) Telford and Wrekin (3) Iinwenern faan Ingelun an Wales de 30. Jüüne 2012 (ZIP; 832 kB) United Kingdom: West Midlands, citypopulation.de


Uruguay as en lun uun Süüd-Ameerikoo. Uun't nuurden leit Brasilien an uun't uasten leit Argentinien. Dön tjiin gratst stääden uun't lun san: At lun hää 19 departmenten. CIA World Factbook, 2010 International Monetary Fund: World Economic Outlook Database, April 2008. UN dooten Uruguay: Cities & Urban Localities, citypopulation.de Commonskategorii: Uruguay – Saamlang faan bilen of filmer Wikimedia Atlas: Uruguay – Geograafisk an histoorisk koorden -32.733333333333-56.65Koordinaaten: 33° S, 57° W


Waast Madlunen as en steedgraafskap uun Ingelun. Det steedgraafskap hee 2.762.716 lidj (2012). Det hoodsteed as Birmingham. Det hiart tu’t ferwaltingsregiuun Waast Madlunen. Waast Madlunen hee sööwen distrikten: 1. City of Wolverhampton 2. Dudley 3. Walsall 4. Sandwell 5. City of Birmingham 6. Solihull 7. City of Coventry Commons: Waast Madlunen – Saamling faan biljen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Waast Madlunen (tjiisk)


Cumbria [ˈkʌmbɹɪə] as en graafskap uun Ingelun. Det graafskap hee 499.104 lidj (2012). Det hoodsteed as Carlisle. Det hiart tu’t ferwaltingsregiuun Nuurd Waast Ingelun. Sant de 1. April 2023 as Cumbria iindiald tu tau unitary authorities: Tu Cumberland hiar a weesen distrikten Allerdale, City of Carlisle an Copeland. Tu Westmorland and Furness hiar a weesen distrikten Barrow-in-Furness, South Lakeland an Eden. Commons: Cumbria – Saamling faan biljen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Cumbria (tjiisk)


Lancashire [ˈlæŋkəʃər] as en graafskap uun Ingelun. Det graafskap hee 1.175.979 lidj (2012). Det hoodsteed as Preston. Det hiart tu’t ferwaltingsregiuun Nuurd Waast Ingelun. Tu't ferwaltingsgraafskap hiar twaalew distrikten. Tu't seremoniel graafskap hiar uk noch Blackpool (13) an Blackburn with Darwen (14): 1 West Lancashire 2 Chorley 3 South Ribble 4 Fylde 5 City of Preston 6 Wyre 7 City of Lancaster 8 Ribble Valley 9 Pendle 10 Burnley 11 Rossendale 12 Hyndburn Commons: Lancashire – Saamling faan biljen of filmer


Derbyshire [ˈdɑːbɪʃə] as en graafskap uun Ingelun. Det graafskap hee 807.183 lidj (2020). Det hoodsteed as Matlock. Det hiart tu’t ferwaltingsregiuun Uast Madlunen. Det steed Derby hiart sant 1997 ei muar tu't Ferwaltingsgraafskap Derbyshire, man widjerhen tu't Seremoniel Graafskap Derbyshire. High Peak Derbyshire Dales South Derbyshire Erewash Amber Valley North East Derbyshire Chesterfield Bolsover United Kingdom: Administrative Division, citypopulation.de


Nottinghamshire [ˈnɒtɪŋəmʃə] as en graafskap uun Ingelun. Det graafskap hee 833.377 lidj (2020). Det hoodsteed as West Bridgford. Det hiart tu’t ferwaltingsregiuun Uast Madlunen. Det steed Nottingham (8) hiart ei mä tu't ferwaltingsgraafskap, hat as en unitary authority. 1 Rushcliffe 2 Broxtowe 3 Ashfield 4 Gedling 5 Newark and Sherwood 6 Mansfield 7 Bassetlaw United Kingdom: Administrative Division, citypopulation.de Commons: Nottinghamshire – Saamling faan biljen of filmer


Lincolnshire [ˈlɪŋkənʃɪə] as en graafskap uun Ingelun. Det graafskap hee 766.333 lidj (2020). Det hoodsteed as Lincoln. Det hiart tu’t ferwaltingsregiuun Uast Madlunen. Tu't ferwaltingsgraafskap hiar sööwen distrikten (ruad), tu't seremoniel graafskap uk noch a unitary authorities North Lincolnshire an North East Lincolnshire (güül). 1 Lincoln 2 North Kesteven 3 South Kesteven 4 South Holland 5 Boston 6 East Lindsey 7 West Lindsey 8 North Lincolnshire (unitary authority) 9 North East Lincolnshire (unitary authority) United Kingdom: Administrative Division, citypopulation.de Commons: Lincolnshire – Saamling faan biljen of filmer


i1 i3 i7 i10 i12 i14 Di Fluchplaats Sal as en ferkiirsfluuchplaats üüb't Nuurdfresk eilun Sal, tau kilometer uastelk faan Waasterlun. Ööder fluuchplaatsen uun Nuurdfresklun


At Telugu skraft (üüb Telugu: తెలుగు లిపి Telugu Lipi) as ian faan dön skraften, wat faan’t Braahmii Skraft ufleitet wurd. At skraft wurt brükt, am det Telugu tu skriiwen. Dönheer teekens haa nian salewstendig formen.


ISO 15919 as en ISO-standard, am indisk skraften tu latiinsk buksteewen amtusaaten. Transliteration of Indic scripts: How to use ISO 15919


Galileo Galilei (ütjspriik: [ɡaliˈlɛːo ɡaliˈlɛi]; * 15. Febrewoore 1564 uun Pisa; † 29. Deetsember 1641jul. / 8. Janewoore 1642 greg. uun Arcetri bi Florens) wiar en italjeensken uniwersaalgeliarden. Hi wiar filosoof, matemaatiker, inschenöör, füsiker an astronoom. Fölen faan sin entdekingen, fööraal uun‘t mechaanik an uun‘t astronomii, wurd üüs rewolutschoneer tääld. Hi foon det nei metoode ütj, wat natüür troch’t kombinaschoon faan eksperimenten, meedingen an matemaatisk analüsen tu forsken an wurd diarmä ian faan dön wichtigst begrünjigern faan dön neitidjelk eksakt natüürwedenskapen. Bekäänd wurd hi uk diardöör, dat det Katoolisk Sark ham feruurdialet, wat hat iarst 1992 turagnaam. Commons: Galileo Galilei – Saamling faan biljen of filmer


At list faan ISO 3166-2-Codes för Mauretanien wiset di code för 15 Regionen. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Mauretanien MR), di ööder as di code för die Region. Bei dieser letzten Aktualisierung wurde der Code für Nouakchott (MR-NKC) gelöscht, nachdem der Hauptstadtdistrikt aufgeteilt worden war. 1Hauptstadtdistrikt Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk) ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden.


At list faan ISO 3166-2-Codes för Ruanda wiset di code för fünf Provinzen. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Ruanda RW), di ööder as di code för die Provinz. Di code as tuleetst di 17. April 2007 (PDF) feranert wurden. ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk)


At list faan ISO 3166-2-Codes för Botsuana wiset di code för tjiin distrikten an seeks steeden. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Botsuana BW), di ööder as di code för di distrikt of det steed. 1 = Stääddistrikt ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk)


ISO 8859-1 as en ferianboorang auer tiakens uun a informatjuunstechnik. Hat as tuleetst 1998 so fäästlaanj wurden. Diarför tustendag as det onernemen ISO. Mä ISO 8859-1 woort fersoocht, mögels föl skrafttiakens faan waasteuropeesk spriaken onertubringen. At jaft oober uk noch ISO 8859-15, det as fööraal för't fransöösk soocht. Jo ööder standards ISO 8859-2 an so widjer bit ISO 8859-16 san för ööder alfabeet-skraften so üs kyrilisk, araabisk, greks of hebreews. SP (2016, för ingelsk ‚space‘) as det "leesag-tiaken", NBSP (A016, ‚non-breaking space‘) det "fääst leesag-tiaken" an SHY (AD16, ‚soft hyphen‘) det "wok tren-tiaken" bi't aanj faan en rä. Bütj ISO 8859-1 san diar uk noch ööder standards för waasteuropeesk skraften so üs US-ASCII an UTF-8, man miast woort ISO 8859-1 (= "Latin 1") brükt.


Det Madelaafrikoons Republiik (üüb Sango: Ködörösêse tî Bêafrîka) as en banenstoot uun a maden faan Aafrika. Uun a nuurd leit Tschad, uun a nuurduast Sudaan, uun a uast Süüdsudaan, uun a süüd det Demokraatisk Republiik Kongo, uun a süüdwaast at Republiik Kongo an uun a waast Kameruun. At lun hee 6.091.097 lidj (2021). At hoodsteed as Bangui. Det Madelaafrikoons Republiik hee en gratens faan 622.984 km² an as do det fiiw-an-fiartigst gratst lun uun a wäält. At lun dialt grensen mä seeks lunen. Det lingst grens (1747 km) faan’t lun wurt mä det Demokraatisk Republiik Kongo an det lingst grens (174 km) faan't lun wurt mä Sudaan diald. At lun dialt uk en 1556 km lung grens mä Tschad, en 1055 km lung mä Süüdsudaan, en 901 km lung mä Kameruun an en 487 km lung mä’t Republiik Kongo. Det huuchst berig (1420 m) as de Mont Ngaoui. En öler berig as de Toussoro Berig, wat 1330 m huuch as. Det Madelaafrikoons Republiik hee en tropisk kliima. At lun hee 20 prefektüüren (Préfectures), ian diarfaan as at aanjstendig steed (Commune autonome) Bangui. Efter a Feriand Natschuunen, hee det Madelaafrikoons Republiik uun 2017 4.659.000 iinwenern. 43 % faan‘t befölkring san oner


Madelafrikoo as en ütjdruk för a lunen uun't süüden faan a Sahara an waasten faan a Grat Afrikoonsk Gruug. Diar as oober ei gans iandüüdag, hük lunen diar tu hiar an hük lunen ei. Miast wurd tu Madelafrikoo reegent (jonkgreen): Jodiar lunen kön diar uk tu reegent wurd (laachtgreen): Commonskategorii: Madelafrikoo – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Madelafrikoo (sjiisk)


Maseru as at hoodsteed an gratst steed faan Lesotho. Hat as uk at hoodsteed faan a Maseru Distrikt. At steed leit bi a Caledon struum an as nai bi’t grens mä Süüdaafrika. Det steed hee 330.760 lidj (2016). Det wurd hoodsteed faan Lesotho uun 1869. A nööm faan’t steed het ruad sunstianer üüb det Sotho spriik. Lesotho, citypopulation.de


Maputo (Ütjspriik: [mɐˈputu], iar Lourenço Marques) as at hoodsteed, gratst steed an prowins faan Mosambik. Det leit bi a Maputo Bocht, uun a süüd faan't lun. Det steed hee 1.101.170 iinwenern (2017). Diar wiar folksteelingen uun 2017, 2007, 1997 an 1980. Maputo hee sööwen steeddistrikten: Mozambique, citypopulation.de The Statesman's Yearbook 1987-1988, s. 874.


Eritrea [eriˈtreːa], amtelk Stoot faan Eritrea (Tigrinya: ኤርትራ Ertra harke tu?/i) an ሃገረ ኤርትራ Hagere Ertra; Araabsk: إرتريا Iritriyyā an دولة إرتريا Dawlat Iritriyyā) as en stoot uun a nuurduast faan Aafrika. Uun a nuurdwaast leit Sudaan, uun a süüd Ethioopien, uun a süüduast Dschibuuti an uun a nuurduast de Ruad Sia. A nööm faan’t lun leitet ham faan de ualgreks Ἐρυθραία uf, dat üüb at beteekning ἐρυθρὰ [θάλασσα] erythrà [thálassa], ,ruad [sia]’ turaggungt. En fjuarden faan dön naar 6 miljuunen iinwenern (2016) faan Eritrea wene uun't hoodsteed Asmara. Eritrea leit twesken 18° an 12° 22' (faan a nuurd tu a süüd) an 36° 50' an 43° 7' (faan a waast tu a uast). At lun as triisis letjer üüs Tjiisklun. At lun dialt grensen mä trii lunen. Det lingst grens (1033 km) faan Eritrea wurt mä Ethioopien an det kurtst (125 km) mä Dschibuuti diald. At lun dialt uk en 682 km lung grens mä Sudaan. Berger uun Eritrea san: de Dega Berig (3047 m), de Amba Mossino Berig (3038 m), de Soyra Berig (3013 m), de Amba Debra Berig (2833 m), de Ādī-Hans Berig (2820 m), de Dahan Dahan Berig (2815 m), de Sihat Berig (2797 m), de


Dschibuuti [dʒiˈbuːti], amtelk det Republiik faan Dschibuuti (üüb Araabsk: جيبوتي Jībūtī an جمهورية جيبوتي Jumhūriya Jībūtī, üüb Fraansöösk: Djibouti an République de Djibouti, üüb Somaali: Jabuuti an Jamahuuriyada Jabuuti, üüb Afar: Gabuuti an Gabuutih Ummuuno) as en lun uun a uast faan Aafrika. Uun a nuurd leit Eritrea, uun a waast an süüd Ethioopien, uun a süüduast Somaalia an uun a uast lei det Ruad Sia an a Golf faan Aaden. At lun hee 818.159 lidj (2009). At hoodsteed as Dschibuuti. Dschibuuti leit twesken 12° 43' an 10° 56' (faan a nuurd tu a süüd) an 41° 46' an 43° 25' (faan a waast tu a uast). At lun as amanbi füftanjsis letjer as Tjiisklun. At lun dialt grensen mä trii lunen. Det lingst grens (337 km) faant lun wurt mä Ethioopien an det kurtst mä Somaalia diald. Det dialt uk en 113 km lung grens mä Eritrea. A eeg faan’t lun as 314 km lung. Hi lingt faan de Doumeira Kap uun a nuurd hen tu det letj steed Loyala uun a süüd. Berger uun Dschibuuti san: de Gâgou Berig (2028 m), de Musa Ālī Terara Berig (2021 m), de Mêgo Aroug Berig (1694 m), de Agôgittou Berig (1382


At Uniwersiteet faan Namiibia (üüb Ingels: University of Namibia of UNAM) as ian faan trii uniwersiteeten uun Namiibia. Hat wurd 1992 grünjlaanjen an sat uun Windhoek. At spriik faan’t liar as föör’t miast Ingels; enkelt studienganker wurd dach uk üüb Afrikaans an Tjiisk onerracht. Commons: Uniwersiteet faan Namiibia – Saamling faan biljen of filmer


São Tomé an Príncipe, portugiisk „São Tomé e Príncipe“ [sɐ̃w̃ tuˈmɛ i ˈpɾĩsɨpɨ], as en skööl faan eilunen an en stoot uun a Golf faan Guinea, amanbi 200 km föör't küst faan Afrikoo uun't waasten faan Äquatorialguinea an Gabuun. Det eilun São Tomé as näämd efter di Halag Thomas; Príncipe as det „eilun faan a prens“. Hoodstääd as São Tomé. A eilunen lei üüb en keed faan berger, diar bit widj iin uun't Afrikoons fäästlun ling: det Kameruunliinje. Diar san tau prowinsen an sööwen distrikten. Príncipe as en prowins mä man ään distrikt. Commonskategorii: São Tomé an Príncipe – Saamlang faan bilen of filmer Wikimedia Atlas: São Tomé an Príncipe – Geograafisk an histoorisk koorden [1] (PDF) Internatsionaal Müntfond [2] United Nations Development Programme (UNDP), 0.316666666666676.6Koordinaaten: 0° N, 7° O


At list faan ISO 3166-2-Codes för São Tomé an Príncipe wiset di code för tau prowinsen. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för São Tomé an Príncipe ST), di ööder as di code för at prowins. Nian feranerang faan di code sant 1998. ISO 3166-2, tabel mä luncodes ISO 3166-1, tabel mä luncodes uun domain-nöömer Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk)


At list faan ISO 3166-2-Codes för Eritrea wiset di code för 6 Provinzen. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Eritrea ER), di ööder as di code för die Provinz. ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk)


At list faan ISO 3166-2-Codes för Madelafrikoons Republiik wiset di code för 14 prefektüüren, 2 wiartskapsprefektüüren (Préfectures économiques) an ian autonoom hoodsteedregiuun (Commune autonome). A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Madelafrikoons Republiik CF), di ööder as di code för at prefektüür of autonoom komuun. Di code as mä di Newsletter II-2 faan a 30. Jüüne 2010 (PDF) feranert wurden. 1 Commune autonome 2 Préfecture économique Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk) ISO 3166-2, Referenstabel faan lun codes ISO 3166-1, Referenstabel faan domain codes


At list faan ISO 3166-2-Codes för Dschibuti wiset di code för 5 Regionen und die Hauptstadt Dschibuti. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Dschibuti DJ), di ööder as di code för die Region. 1 Hauptstadt ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk)


At list faan ISO 3166-2-Codes för Lesotho wiset di code för zehn Distrikte. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Lesotho LS), di ööder as di code för den Distrikt. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk) ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden.


At list faan ISO 3166-2-Codes för Mosambik wiset di code för zehn Provinzen und den Hauptstadtdistrikt. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Mosambik MZ), di ööder as di code för die Provinz. Nian feranerang faan di code sant 1998. ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk)


Bujumbura (iar Usumbura) as at hoodsteed, at gratst steed, an uk en prowins faan Burundi. At steed leit uun a waast faan't lun bi a Tanganjikasia. Hat hee 497.166 lidj (2008). www.citypopulation.de


Monrovia as at hoodsteed faan Libeeria. At steed hee 1.021.762 lidj (2008). Liberia, citypopulation.de


Libreville (Frei Steed üüb Fraansöösk) as at hoodsteed an det gratst steed faan Gabuun. At steed hee 703.940 lidj (2013). Libreville as uk en department an det hoodsteed faan't Estuaire Prowins. Gabon, citypopulation.de


Brazzaville as at hoodsteed an uk en department faan det Republiik Kongo. At steed leit uun a süüduast faan't lun. Det hee 1.373.382 lidj (2007). Det as efter de fraansöösk forsker Pierre Savorgnan de Brazza neemd. At steed leit bi de Kongo Struum. At steed hee njüügen arrondissementen: Bacongo Djiri Madibou Makélékélé Mfilou Moungali Ouenzé Poto-Poto Talangaï Republic of the Congo, citypopulation.de


-4.331666666666715.313888888889Koordinaaten: 4° 20′ S, 15° 19′ O Kinshasa (iar Léopoldville of Leopoldstad) as at hoodsteed an uk en prowins faan det Demokraatisk Republiik Kongo. At steed hee 7.273.947 lidj (2004). At steed hee fjauer distrikten: Kinshasa Commons: Kinshasa – Saamling faan biljen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Kinshasa (tjiisk) Congo (Dem. Rep.), citypopulation.de Congo (Dem. Rep.): Kinshasa, citypopulation.de


Bangui as at hoodsteed an det gratst steed faan det Madelaafrikoons Republiik. At steed leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 622.771 lidj (2003). Central African Republic, citypopulation.de


Lilongwe as at hoodsteed faan Malaawi. At steed leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 989.318 lidj (2018). Taipei, Taiwan (sant 1984) Sambia Lusaka, Sambia (sant 2004) Malawi, citypopulation.de


Bamako (üüb Bambara: ߓߊߡߊߞߐ Bàmakɔ̌) as at hoodsteed an det gratst steed faan Maali. At steed hee 1.810.366 lidj (2009). De Niiger Struum leept troch't steed. At steed hee seeks komuunen: Komuun I., wat njüügen steeddialen (üüb Fraansöösk quartiers) hee: Banconi, Boulkassombougou, Djélibougou, Doumanzana, Fadjiguila, Sotuba, Korofina Nord, Korofina Sud an Sikoroni. Komuun II., wat elwen steeddialen hee: Niaréla, Bagadadji, Médina-coura, Bozola, Missira, Hippodrome, Quinzambougou, Bakaribougou, TSF, Zone industrielle an Bougouba. Komuun III., wat twuntig steeddialen hee. Komuun IV., wat aacht steeddialen hee: Taliko, Lassa, Sibiribougou, Djicoroni Para, Sébénikoro, Hamdallaye, Lafiabougou an Kalabambougou. Komuun V., wat aacht steeddialen hee: Badalabougou, Sema I, Quartier Mali, Torokorobougou, Baco-Djicoroni, Sabalibougou, Daoudabougou an Kalaban-Coura. Komuun VI., wat tjiin steeddialen hee: Banankabougou, Djanékéla, Faladié, Magnambougou, Missabougou, Niamakoro, Sénou, Sogoniko, Sokorodji an Yrimadio. Mali, citypopulation.de


Nouakchott (üüb Araabsk: نواكشوط Nawākšūṭ) as at hoodsteed faan Mauretaanien. At steed hee 958.399 lidj (2013). Mauritania, citypopulation.de


Niamey [njaˈmɛ] as at hoodsteed faan Niiger. At steed hee 978.029 lidj (2012). At steed leit bi de Niiger Struum. Niger, citypopulation.de


Abuja [aˈbuːdʒa] as sant 1991 at hoodsteed faan Nigeeria. At steed leit uun a maden faan't lun. Det hee 3.095.000 lidj (2019). Abuja hee tau juarstidjen: at rintidj an at drügtidj. At rintidj wooret faan April tu Oktoober. Uun detheer juarstidj as't temperatüür bi dai twesken 28 °C an 30 °C an bi naacht twesken 22 °C an 23 °C. At drügtidj wooret faan Nofember tu Marts. Uun detheer juarstidj kön't temperatüür bi dai so huuch üüs 40 °C an bi naacht so liich üüs 12 °C wees. Uun't drügtidj weit fölsis a Harmattan, en kul, drüch an stoofig winj, troch't steed. At steed as iin uun fjauer faasen (üüb Ingels: phases) diald.


Lusaka as at hoodsteed an det gratst steed faan Sambia. At steed hee 2.627.700 lidj (2019). Det as uk at hoodsteed faan det Lusaka Prowins. Zambia, citypopulation.de


Harare (iar Salisbury) as at hoodsteed an det gratst steed faan Simbabwe. At steed hee 1.485.231 lidj (2012). Zimbabwe, citypopulation.de


Mogadischu (üüb Somaali: Muqdisho [mʉqdɪʃɔ]; üüb Araabsk: مقديشو Maqadīšū) as at hoodsteed an gratst steed faan Somaalia. At steed hee 1.650.227 lidj (2014). Somalia, citypopulation.de


Mbabane as at hoodsteed an det naistgratst steed faan Eswatini. At steed hee 57.992 lidj (1997). Swaziland, citypopulation.de


Lomé as at hoodsteed an det gratst steed faan Toogo. Det as uk at hoodsteed faan det Maritime Regiuun. At steed hee 1.477.658 lidj (2010). Lomé hee tau rintidjen: faan April tu Jüüne an faan September tu Nofember. At steed hee fiiw arrondissementen: 1. Arrondissement (uun a süüd), 2. Arrondissement (uun a nuurd an nuurduast), 3. Arrondissement (uun a uast), 4. Arrondissement (uun a süüdwaast), 5. Arrondissement (uun a nuurdwaast). Lomé wurd 1897 hoodsteed faan det tjiisk kolonii Toogolun. Togo, citypopulation.de wetterkontor.de


N’Djamena (üüb Fraansöösk: N'Djaména; üüb Araabsk: انجامينا Injāmīnā) as at hoodsteed, det gratst steed an en regiuun faan Tschad. At steed hee 951.418 lidj (2009). Chad, citypopulation.de


A Komooren [koˈmo:rən], amtelk sant 2001 Unioon faan a Komooren (üüb Araabsk: جزر القمر Juzur al-Qamar an الاتحاد القمري al-Ittiḥād al-Qumurī; üüb Komoorsk: Komori an Udzima wa Komori; üüb Fraansöösk: Comores [kɔˈmɔːʀ] an Union des Comores) san en föderaal eilunstoot uun a Indisk Ootseaan uun a nuurd ütjgung faan a Wai faan Mosambik twesken Mosambik an Madagaskar. At lun hee 575.660 lidj (2003). At hoodsteed as Moroni. Uk Mayotte hiart tu't skööl faan eilunen faan a Komooren, man ei tu di stoot Union faan a Komooren. A Komooren hee trii autonoom eilunen: Anjouan Grande Comore Mohéli Dön amtelk spriiken faan't lun san Araabsk, Komoorsk an Fraansöösk. A Komooren san en republiik. A president faan't lun sant 2016 as Azali Assoumani. At weering faan't lun as de Komooren-Franc, wat faan det Sentraalbeenk faan dön Komooren ütjbroocht wurt. www.citypopulation.de -12.18333333333344.233333333333Koordinaaten: 12° S, 44° O


Åland [ˈoːland], of Landskapet Åland (finsk Ahvenanmaa, of uk Ahvenanmaan maakunta) as en regiuun faan Finlun, diar gratendials autonoom as. Hat as en skööl faan eilunen uun a Uastsia tesken Sweeden an Finlun. Commonskategorii: Åland – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Åland (sjiisk) Wikimedia Atlas: Åland – Geograafisk an histoorisk koorden Tilastokeskus.fi (Statistikamt faan Finlun), finsk 60.25071594138920.374145507778Koordinaaten: 60° 15′ N, 20° 22′ O


Guinea [giˈneːa], amtelk det Republiik Guinea (üüb Fraansöösk: La Guinée [giˈne] an République de Guinée) as en stoot uun a waast faan Aafrika. Uun a nuurdwaast leit Guinea-Bissau, uun a nuurd Seenegal, uun a nuurd an nuurduast Maali, uun a süüduast Elfenbianküst, uun a süüd Libeeria an uun a süüdwaast Sierra Leone. At lun hee 10.523.261 lidj (2014). At hoodsteed as Conakry Guinea leit twesken 12° 41' an 07° 12' (faan a nuurd tu a süüd) an 15° 03' an 7° 45' (faan a waast tu a uast). At lun as amanbi so grat üüs Tjiisklun. At lun dialt grensen mä seeks lunen. Det lingst grens (1062 km) faan Guinea wurt mä Maali an det kurtst (363 km) mä Seenegal diald. At lun dialt uk en 816 km lung grens mä Elfenbianküst, en 794 km lung mä Sierra Leone, en 590 km lung mä Libeeria an en 421 km lung mä Guinea-Bissau. Berger uun Guinea san: de Nimba Berig (of de Richard-Molard Berig; 1752 m), de Kakoulima Berig (1011 m), de Kambo Berig (836 m), de Belakaniaré Berig (751 m), de Bonkoui Berig (719 m), de Kankharé Berig (682 m), de Moïnahi Berig (681 m), de Sinbann Berig (654 m),


Guinea-Bissau [ɡiˈneːa bɪˈsaʊ̯], amtelk Republiik faan Guinea-Bissau (üüb Portugiisk: Guiné-Bissau [ɡiˈnɛ biˈsau] an República da Guiné-Bissau [ʁeˈpublikɐ dɐ ɡiˈnɛ biˈsaw]) as en stoot uun a waast faan Aafrika. Uun a nuurd leit Seenegal, uun a uast an süüd Guinea. At lun hee 1.520.830 lidj (2009). At hoodsteed as Bissau. Guinea-Bissau leit twesken 12° 41' an 10° 52' (faan a nuurd tu a süüd) an 16° 42' an 13° 40' (faan a waast tu a uast). At lun as tjiinsis letjer üüs Tjiisklun. At lun dialt grensen mä tau lunen. Det lingst grens (421 km) faan Guinea-Bissau wurt mä Guinea an det kurtst (341 km) mä Seenegal diald. Struumer uun Guinea-Bissau san: de Cacheu Struum, de Geba Struum an de Corubal Struum. Dön tjiin gratst steeden uun't lun san: Guinea Bissau hee 9 regiuunen. Det amtelk spriik faan Guinea-Bissau as Portugiisk (wat faan 11% faan’t befölkring spreegen wurt) an 44% faan’t befölkring spreecht Guinea-Bissauisk Kreol. Uun't madeläälerns wiar at lun dial faan dön Maali an Kaabu riken. Portugiisk hanelsliidj baget 1588 uun Cacheu (en steed, wat uun nuurd faan’t lun leit) en faktorei, wat tu a hanel faan slaawen tiinet. Lääder wurd det hial lun en portugiisk kolonii. At lun wurd


Seenegal [ˈseːnegal], amtelk Republiik Seenegal (üüb Fraansöösk: Sénégal [seneˈgal] an République du Sénégal) as en stoot uun a waast faan Aafrika. Uun a nuurd leit Mauretaanien, uun a uast Maali, uun a süüduast Guinea an uun a süüdwaast Guinea-Bissau. Seenegal slot uk Gambia am. At lun hee 13.508.715 lidj (2016). At hoodsteed as Dakar. At lun dialt grensen mä fiiw lunen. Det lingst grens (813 km) faan Seenegal, wat loongs de Seenegal Struum leit, wurt mä Mauretaanien diald. Det kurtst grens (330 km) wurt mä Guinea diald. At lun dialt uk en 419 km lung grens mä Maali an en 338 km lung mä Guinea-Bissau. Det grens mä Gambia, en lun, wat amanbi en enklaawe banen Seenegal as, as 740 km lung. De waastermiast ponkt uun Aafrika, Cap Vert, leit uun a waast faan uun Seenegal, nai bi Dakar. Struumer uun Seenegal san: de Seenegal Struum (wat at grens mä Mauretaanien bildet), de Saloum Struum (hög hood uun det Tambacounda Regiuun leit an troch a maden faan't lun leept), de Gambia Struum (wat at grens twesken dön Tambacounda an Kolda Regiuunen bildet an iin uun Gambia leept), de Geba Struum an de Casamance Struum (wat troch a süüd faan't lun


Sierra Leone [siˈɛʁa leˈoːnə], amtelk Republiik Sierra Leone as en stoot uun a waast faan Aafrika. Uun a nuurduast lei Guinea, uun a süüduast Libeeria an uun a süüdwaast a Atlantik. At lun hee 7.092.113 lidj (2015). At hoodsteed faan't lun as Freetown. At lun dialt grensen mä tau lunen. Det lingst grens (794 km) faan Sierra Leone wurt mä Guinea an det kurtst (299 km) mä Libeeria diald. A eeg as 402 km lung. De huuchst berig (1945 m) faan’t lun as Bintumani Berig, wat uun a Loma Berger uun a nuurduast leit. Sierra Leone hee fjauer prowinsen an ian gebiit. Uun a naacht faan 4. an 5. Deetsember 2015 jaft at det letst folksteeling uun Sierra Leone. Efter a resultooten hee't lun 7.092.113 lidj: 3.601.135 faan a lidj san wüfhööd an 3.490.978 san karmen. 59 prusent faan a lidj wene üüb't lun an 41 prusent wene uun a steeden. Sierra Leone wiar en britisk kolonii. Det wurd April 1961 suwereen. Det as uk sant 1961 lasmoot faan det Commonwealth of Nations. Sierra Leone as en republiik. A president faan't lun sant 2007 as Ernest Bai Koroma. www.citypopulation.de Sierra Leone, citypopulation.de Sierra Leone, citypopulation.de 8.5-11.916666666667Koordinaaten: 9° N, 12° W


Ghaana [ˈgaːna], amtelk Republiik faan Ghaana as en stoot uun a waast faan Aafrika. Uun a waast lei Elfenbianküst, uun a nuurd Burkiina Faaso, uun a uast Toogo an uun a süüd det Golf faan Guinea an Atlantisk Ootseaan. At lun hee 24.658.823 lidj (2010). At hoodsteed as Accra. Ghaana leit twesken 11° 10' an 04° 44' (faan a nuurd tu a süüd) an 3°15' an 1° 10' (faan a waast tu a uast). At lun as wat letjer üüs Tjiisklun. At lun dialt grensen mä trii lunen. Det lingst grens (1098 km) faan’t lun wurt mä Toogo an det kurtst mä Burkiina Faaso diald. At lun dialt uk en 720 km lung grens mä't Elfenbianküst. A eeg as 539 km lung. De huuchst berig (885 m) uun’t lun as Afadja Berig. Öler berger san de Edouka Berig (785 m), de Atiwiredu Berig (775 m) an de Kwamisa Berig (761 m). Dön Suart Volta, Witj Volta an Ruad Volta Struumer luup troch a nuurduast faan't lun, am de Volta Struum tu bildin. De Volta Struum leept tu a süüd iin uun de Atlantik. De gratst sia uun Ghaana as de Volta Stausia, wat uun a süüduast faan't lun leit. Ghaana


Ekwatoriaal-Guinea [ɛkvatoˈri̯a:l giˈne:a], amtelk Republiik Ekwatoriaal-Guinea (üüb Spoonsk: Guinea Ecuatorial an República de Guinea Ecuatorial, üüb Fraansöösk: Guinée équatoriale an République de Guinée équatoriale, üüb Portugiisk: Guiné Equatorial an República da Guiné Equatorial) as en stoot uun a maden faan Aafrika. Uun a nuurd faan’t festlun faan’t stoot lei Kameruun, uun a süüd an uast Gabuun an uun a waast det Golf faan Guinea. Ian faan a eilunen faan’t lun, Annobón, leit 156 km tu a suud faan a Ekwaator, man dön öler eilunen leien tu a nuurd diarfaan. At lun hee 1.222.442 lidj (2015). At hoodsteed as Malabo. Ekwatoriaal-Guinea leit twesken 03° 47' an 01° 28' (faan a nuurd tu a süüd) an 5° 37' an 11° 20' (faan a waast tu a uast). At lun as tretanjsis letjer üüs Tjiisklun. At lun hee en festlun, Río Muni, tau grat eilunen, Bioko an Annobón, an föl letjer eilunen. At lun dialt üüb at festlun grensen mä tau lunen. Det lingst grens (345 km) faan Ekwatoriaal-Guinea wurd mä Gabuun an det kurtst (183 km) mä Kameruun diald. Berger uun Ekwatoriaal-Guinea san: de Pico Basilé Berig (3011 m; hi leit üüb det Bioko Eilun), de Pico Biaó Berig (2009 m), de


Nebraska [nəˈbræskə] as en diiljstoot foon da Feriind Stoote. E diiljstoot läit önj e mal foon't lönj. Dåt heet 1.934.408 manschne (2019). E hoodstää foon e diiljstoot as Lincoln. E diiljstoot läit önj e Great Plains. Da tiin grutst stääse önj e diiljstoot san: Nebraska heet 93 counties: Kiik uk deer: List foon counties önj Nebraska Sioux Dawes Box Butte Sheridan Cherry Keya Paha Brown Rock Holt Boyd Knox Ante- lope Pierce Wayne Cedar Dixon Dakota Thurston Burt Wash- ington Douglas Sarpy Cass Otoe John- son Ne- maha Richard- son Pawnee Gage Jeffer- son Thayer Nuck- olls Web- ster Frank- lin Har- lan Furnas Red Willow Hitch- cock Dundy Chase Perkins Keith Deuel Cheyenne Kimball Banner Scotts Bluff Morrill Garden Arthur Grant Hooker Thomas Blaine Loup Gar- field Whee- ler Boone Madi- son Stan- ton Cu- ming Dodge Saun- ders Lan- caster Saline Fill- more Clay Adams Kear- ney Phelps Gos- per Frontier Hayes Lincoln McPherson Logan Custer Dawson Buffalo Hall Ha- mil- ton York Seward Butler Col- fax Platte Nance Greeley Valley Sher- man Howard Merrick Polk USA: States, citypopulation.de USA: Nebraska, citypopulation.de 41.583333333333-99.583333333333Koordinaaten: 41° 35′ N, 99° 35′ W


Terminalia san en skööl faan plaanten uun det order faan a Myrtales. Diar jaft at wel son 100 bit 200 slacher faan. Jo lewe uun a troopen an waaks miast üs en buum. Buum Stam an buark Früchten Bloosen Commonskategorii: Terminalia – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Terminalia


A Mopane (Colophospermum mopane) as di iansagst slach faan det plaantenskööl Colophospermum uun det famile fan a bongfrüchten (Fabaceae). Di buum wääkst uun't süüdelk Afrikoo. Siad faan Mopane Mopane-bleeden En elefant mad Mopane uun a Etosha-Natjunaalpark Spriadkoord faan Mopane Commonskategorii: Mopane (Colophospermum mopane) – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Mopane (Colophospermum mopane)


At list faan ISO 3166-2-Codes för Eswatini wiset di code för vier Distrikte. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Eswatini SZ), di ööder as di code för den Distrikt. Nian feranerang faan di code sant 1998. ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk)


At list faan ISO 3166-2-Codes för Beniin wiset di code för twaalew departments. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Beniin BJ), di ööder as di code för at department. Di code as tuleetst di 21. Mei 2002 (PDF) feranert wurden. ISO 3166-2, referenstabel faan luncodes ISO 3166-1, luncodes, so üs jo uun domainnöömer brükt wurd Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk)


Mauritsius [maʊ̯ˈriːtsi̯ʊs], amtelk det Republiik Mauritsius as en eilunstoot uun a süüdwaast faan de Indisk Ootseaan, amanbi 870 km tu a uast faan Madagaskar an amanbi 1800 km tu a uast faan Aafrika. At lun hee 1.237.091 lidj (2011). At hoodsteed as Port Louis. Faan 1810 ap tu 1968 wiar Mauritsius en britisk kolonii. At lun wurd 12. Marts 1968 suwereen. Mauritsius as en republiik. At president faan't lun sant 2015 as Ameenah Gurib-Fakim. At lun as sant 1968 lasmaat faan det Commonwealth of Nations. At weering faan't lun as de Mauritsius-Rupii, wat faan det Beenk faan Mauritsius ütjbroocht wurt. www.citypopulation.de


Dåt Lesebouk foar Seelterlound wus en ra artiikle önj e bleese aw Saaterfrasch. Da artiikle san önj e iirnge 1953-1965 schraawen, dan fålie dåt tidschraft Seelter Trjoue. Önjt iir 1953 ferschind en fersäk Hermann Janssen (1888-1971) önj en regionool blees. Önj di artiikel frååged hi än schak tääle eefter ham. Deerüt önjtstöö dåt Lesebouk foar Seelterlound dåt bit tu 1965 möre maårbere hädj heet.


Det Bengo Prowins (üüb Portugiisk: A Província do Bengo) as en prowins uun de aafrikoons stoot Angoola. At prowins leit uun a nuurdwaast faan't lun.Det as efter de Bengo Struum neemd, wat troch’t prowins an uun a nuurd faan Luanda uun iin det Bengo Bocht leept. Uun a nuurd leit det Zaire Prowins, uun a nuurduast det Uíge Prowins, uun a uast det Cuanza Norte Prowins an uun a süüd det Cuanza Sul Prowins. At prowins hee amanbi 351.579 lidj (2014). At hoodsteed as Caxito. De Loge Struum bildet at nuurdgrens mä det Zaire Prowins. Dön Dande an Cuanza Struumer luup troch a maden faan't prowins. Bengo Prowins hee seeks kreiser (municípios), wat iin uun komuunen (comunas) diald wurd. Tau öler kreiser, Ícolo e Bengo an Quissama, wat tuföören dialen faan det Bengo Prowins wiar, wurd 2011 tu det Luanda Prowins transportiaret. Det Bengo Prowins wurd 26. April 1980 grünjlaanjen. Websidj faan't Regiaring faan't Prowins (üüb Ingels an Portugiisk). Websidj faan a Instituto Nacional de Estatística de Angola, "Bengo," Censo 2014. Archiwiaret faan det originool di 22. Janewoore 2017. Ufrepen di 28. September 2017. www.citypopulation.de Websidj faan a Instituto Nacional de Estatística de Angola, "Bengo," Censo 2014. Archiwiaret faan det


At list faan ISO 3166-2-Codes för Angola wiset di code för 18 Provinzen (províncias). A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Angola AO), di ööder as di code för die Provinz. Di code as tuleetst di 21. Mei 2002 (PDF) feranert wurden. ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk)


Det Benguela Prowins (üüb Portugiisk: A Província de Benguela) as en prowins uun de aafrikoons stoot Angoola. At prowins leit uun a waast faan't lun. Det as efter det Benguela Köningrik neemd. Uun a nuurduast leit det Cuanza Sul Prowins, uun a uast det Huambo Prowins, uun a süüduast det Huíla Prowins an uun a süüdwaast det Namibe Prowins. Det hee 2.036.662 lidj (2014). At hoodsteed faan’t prowins as Benguela. De Coporolo Struum leept troch a süüd faan't prowins. Det Benguela Prowins hee 10 kreiser (municípios), wat iin uun komuunen (comunas) diald wurd. De Catumbela Kreis, iar en komuun, wurd 5. Oktuuber 2011 en kreis. Websidj faan't Regiaring faan't Prowins (üüb Ingels an Portugiisk). Commons: Benguela (Prowins) – Saamling faan biljen of filmer Benguelastruum Websidj faan a Instituto Nacional de Estatística de Angola, "Benguela," Censo 2014. Archiwiaret faan det originool di 4. Maarts 2016. Ufrepen di 28. September 2017. Websidj faan a Instituto Nacional de Estatística de Angola, "Benguela," Censo 2014. Archiwiaret faan det originool di 4. Maarts 2016. Ufrepen di 28. September 2017. Websidj faan a Instituto Nacional de Estatística de Angola, "Benguela," Censo 2014. Archiwiaret faan det originool di 4. Maarts 2016. Ufrepen di 28. September 2017.


Det Bié Prowins (üüb Portugiisk: A Província do Bié) as en prowins uun de aafrikoons stoot Angoola. At prowins leit uun a maden faan’t lun, uun’t Huuchlun faan Bié, huaruun föl faan a struumer uun Angoola a uursprünger haa. Uun a nuurdwaast leit det Cuanza Sul Prowins, uun a nuurduast lei dön Malanje an Lunda Sul Prowinsen, uun a uast leit Moxico Prowins, uun a süüduast Cuando Cubango Prowins, uun a süüdwaast Huíla Prowins an uun a waast Huambo Prowins. Det hee 1.338.923 lidj (2014). At hoodsteed as Kuito. Tau struumer haa hörens hööd uun det Bié Prowins. Ian, de Cuanza Struum, hee sin hood uun a süüd faan't prowins. Hi leept tu a nuurd an bildet dial faan't grens mä det Malanje Prowins. De öler, de Cubango Struum, hee sin hood uun a waast faan't prowins. Hi leept tu a süüd an bildet a grensen mä dön Huambo an Huíla Prowinsen. En öler struum, de Cutato Struum, bildet dial faan't grens mä det Huambo Prowins an leept troch a nuurd faan't prowins. Bié hee njüügen kreiser (municípios), wat iin uun komuunen (comunas) diald wurd. Websidj faan't Regiaring faan't Prowins (üüb Ingels an Portugiisk). Websidj faan a Instituto Nacional de


&nbsp At Gemianskap faan Portugiiskspreegen Lunen (portugiisk Comunidade dos Países de Língua Portuguesa, CPLP) as en multilateraal foorum för frinjskap an tuupwerkin faan lunen mä portugiisk amtsspriak. Det san Portugal salew an ööder lunen, diar ans en portugiiisk kolonii weesen san. Lunen: Angoola Angoola Ekwatoriaal-Guinea Ekwatoriaal-Guinea Brasiilien Brasiilien Guinea-Bissau Guinea-Bissau Kap Verde Kap Verde Mosambik Mosambik Uast-Tiimor Uast-Tiimor Portugal Portugal Sao Tome an Principe São Tomé an Príncipe At CPLP as 1996 grünjlaanj wurden. Uast-Timor an Ekwatoriaal-Guinea kaam iarst leederhen diartu. Commonskategorii: Gemianskap faan Portugiiskspreegen Lunen CPLP – Saamlang faan bilen of filmer


Mooring as en nordfraschen spräkewise, wat snååked wårt önjt gebiit foon e Risem Måår (5a/5b). Deer kamt uk e noome foon. Et Mooring hiirt tut Böökinghiirder Frasch (5), wat ån foon e tiin hoodspräkewise foont Nordfriisk as. Ourdåt et Mooring nuch sü maning spreegere heet, wårt oofting ma jü betiikning "Mooring" dåt hiil Böökinghiirder Frasch benåmd, wat ouers eentlik ai rucht as. Mooring heet twäär wise: Ååstermooring önj Risem-Lonham än Weestermooring önj Naibel: Uk önj Doogebel än Foortuft (weer Böökinghiirder Frasch snååked wårt) seede manschne sam uurde ouers. Önj Doogebel tu'n baispal seede manschne bäige än kääme önj stää for Weestermooring bäge än kaame. Önj da biise toorpe seede manschne ik bän än dat önj stää for ik ban än dåt. Frasch baidrääge aw Tjabelstünj Spräkekurs EduNordfriisk foon't NFI Nais foon Diling for nais aw Mooring Online ouerseeter for mooring Frasch gramatik Doogblinge Spräkewise Steensen, Thomas: „Die Friesen und die nordfriesische Sprache.“ Önj: Neue Beiträge zur Germanistik. Jaapaanisch ütjeeft foon Doitsu Bungaku. Ütjääwen foon dåt Jaapaanisch Seelschap for Germanistik, Biinj 13, Häft 2 (2014), s. 77. Färken Jēkabpils Valmiera Ogre Rēzekne


A Benguelastruum (ingelsk Benguela Current) as en kuulen struum uun a Süüdatlantik. Hi ferlääpt faan waast tu uast an dreit bi't süüdspas faan Afrikoo am efter nuurd. Auer hi so kuul as, sticht faan ham nian wiat loft ap, an sodenang as't bi't küst faan Namiibia an Angoola böös drüg. Diar leit uk det wüüst Namib. Üüb a ööder sidj häält di struum föl sürstoof, huar föl plankton uun lewe koon. An det suragt för rikelk föörkemen faan fask föör't süüdwaastelk Afrikoo. Jüst so ferhäält ham det mä't Atacamawüüst uun Chiile, diar lääpt di kuul Humboldtstruum föörbi. Benguela (Prowins)


At list faan ISO 3166-2-Codes för Äquatorialguinea wiset di code för zwei Regionen und sieben Provinzen. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Äquatorialguinea GQ), di ööder as di code för die Region oder Provinz. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk) ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden.


At list faan ISO 3166-2-Codes för Ghana wiset di code för 10 Regionen. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Ghana GH), di ööder as di code för die Region. Nian feranerang faan di code sant 1998. ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk)


A Seschelen [seˈʃɛlən], amtelk Republiik Seschelen (üüb Seschelen Kreol: Sesel, üüb Fraansöösk: Seychelles [seˈʃɛl], üüb Ingels: Seychelles [seɪˈʃɛlz]) san en eilunstoot faan 115 eilunen uun a Indisk Ootseaan. At lun leit 1500 km tu a uast faan Aafrika. At lun hee 90.945 lidj (2010). At hoodsteed as Victoria. Dön trii gratst eilunen uun a Seschelen san: det Mahé Eilun, det Praslin Eilun an La Digue Eilun. A Seschelen san en republiik. A president faan't lun sant 2016 as Danny Faure. A Seschelen san sant 1976 lasmoot faan det Commonwealth of Nations. At weering faan't lun as de Seschelen-Rupii, wat faan det Sentraalbeenk faan dön Seschelen ütjbroocht wurt. www.citypopulation.de -7.152.766666666667Koordinaaten: 7° S, 53° O


Burkiina Faaso as en stoot uun a waast faan Aafrika. Uun a nuurd leit Maali, uun a uast Niiger, uun süüdwaast Beniin, uun a süüd lei Toogo an Ghaana an uun a süüdwaast leit at Elfenbianküst. At lun hee 15.224.800 lidj (2009). At hoodsteed as Ouagadougou. Burkiina Faaso leit twesken 15° 05' an 09° 24' (faan a nuurd tu a süüd) an 5° 30' an 2° 25' (faan a waast tu a uast). At lun as amanbi so grat üüs Tjiisklun. At lun dialt grensen mä seeks lunen. Det lingst grens (1325 km) wurt mä Maali an det kurtst (131 km) mä Toogo diald. At lun dialt uk en 626 km lung grens mä Niiger, en 602 km lung mä Ghaana, en 545 km mä Elfenbianküst an en 386 km lung mä Beniin. Uun a süüd as at lunskap green; uun a nuurd jaft at wüüst. De huuchst berig (727 m) uun’t lun as de Tenakourou Berig. Öler berger san: de Tanlallé Berig (562 m), de Kantolo Berig (542 m), de Tonvo Berig (470 m), de Kanso Berig (448 m), de Kolèl Berig (448 m), de Pic de Nahouri (447 m), de Zaran Kipsi Berig (441 m), de Nanga Berig


Malabo as at hoodsteed faan Ekwatoriaal-Guinea. At steed leit bi a nuurdeeg faan’t Eilun Bioko. Det hee 257.000 lidj (2015). Det as uk hoodsteed faan’t prowins Bioko Norte. Equatorial Guinea, citypopulation.de


Det Cuando Cubango Prowins (üüb Portugiisk: A Província de Cuando-Cubango) as en prowins uun de aafrikoons stoot Angoola. At prowins as efter dön Cuando an Cubango struumer neemd an leit uun a süüduast faan't lun. Uun a nuurduast leit det Moxico Prowins, uun a uast Sambia, uun a süüd Namiibia, uun a waast lei dön Cunene an Huíla Prowinsen, an uun a nuurdwaast det Bié Prowins. At prowins hee 510.369 lidj (2014). At hoodsteed as Menongue. De Cubango Struum bildet at grens mä det Huíla Prowins an dial faan’t grens mä det Cunene Prowins. Do leept hi tu a süüd am’t dial faan’t grens mä Namiibia tu bildin. De Cuito Struum leept troch a maden faan’t prowins. De Utembo Struum hee sin hood uun a maden faan’t prowins. De Quembo Struum bildet dial faan’t grens mä det Moxico Prowins an do leept iin uun de Cuando Struum. De Cuando Struum bildet uk at dial faan’t grens mä det Moxico Prowins an mä Sambia. Det Cuando Cubango Prowins hee njüügen kreiser (municípios), wat iin uun komuunen (comunas) diald wurd. Websidj faan't Regiaring faan't Prowins (üüb Ingels an Portugiisk) Websidj faan a Instituto Nacional de Estatística de Angola, "Cuando Cubango," Censo 2014.


At list faan ISO 3166-2-Codes för Sierra Leone wiset di code för drei Provinzen und ein Gebiet (area). A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Sierra Leone SL), di ööder as di code för die Provinz. Nian feranerang faan di code sant 1998. ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk)


i1 i3 i7 i10 i12 i14 Fluchplåts Söl' as en fluchplåts awt ailönj Söl', tou kilometer ååstlik foon Weesterlönj. Websid foon e Fluchplåts Söl


At list faan ISO 3166-2-Codes för Senegal wiset di code för 14 Regionen (régions). A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Senegal SN), di ööder as di code för die Region. Di code as mä di Newsletter II-2 faan a 30. Jüüne 2010 (PDF) feranert wurden. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk) ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden.


At list faan ISO 3166-2-Codes för Guinea-Bissau wiset di code för drei Provinzen, acht Regionen und einen autonomen Sektor. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Guinea-Bissau GW), di ööder as di code för die Provinz, Region oder den Sektor. Di code as mä di Newsletter II-1 faan a 3. Febrewoore 2010 (PDF) feranert wurden. Die Regionen und der autonome Sektor Bissau erhielten zweistellige Buchstabenkombinationen von BA bis TO, die Provinzen einen einzelnen Buchstaben. 1 autonomer Sektor ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk)


At list faan ISO 3166-2-Codes för Guinea wiset di code för 7 Regionen (gouvernorats), 33 Präfekturen (préfectures) und die Hauptstadt Conakry. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Guinea GN), di ööder as di code för die Präfektur. Di code as tuleetst di 21. Mei 2002 (PDF) feranert wurden. Bei der Änderung im zweiten Newsletter (ISO 3166-2:2002-05-21) wurde der Status der Hauptstadt Conakry von einer Region zur Stadt (ville) festgelegt. ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk)


At list faan ISO 3166-2-Codes för Komooren wiset di code för 3 hoodeilunen. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Komooren KM), di ööder as di code för at eilun. Nian feranerang faan di code sant 1998. ISO 3166-2, Referenstabel faan a luncodes ISO 3166-1, Referenstabel faan domaincodes Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk)


At list faan ISO 3166-2-Codes för Seychellen wiset di code för 25 Verwaltungsbezirke der Seychellen. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Seychellen SC), di ööder as di code för den Verwaltungsbezirk. Di code as mä di Newsletter II-2 faan a 30. Jüüne 2010 (PDF) feranert wurden. La Rivière Anglaise ist offiziell nur noch unter dem englischen Namen English River in Gebrauch. Die Bezirke Grand’ Anse auf Mahé und Praslin werden offiziell ohne Apostroph geschrieben, ebenso entfällt der accent aigu bei Anse Étoile. Der Bezirk Bel Ombre wird gelegentlich auch in offiziellen Dokumenten Belombre geschrieben. Die dünn besiedelten Outer Islands, die zu keinem der Bezirke gehören, haben keinen ISO 3166-2 Code. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk) Statoids Website: Seychelles Districts. Abgefragt am 11. September 2009. Republic of Seychelles: Statistical Abstract. National Statistics Bureau, Victoria 2008. Anhang: Karte der Bezirke Webseite der Regierung der Seychellen, Beschreibung der Bezirke. Archiwiaret faan det originool di 4. Detsember 2008. Ufrepen di 1. September 2017. ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden.


Halunder es deät Noorfriisk fan Deät Lun. Uun deät 19. Djooarhonnert Hans Frank Heikens (1780-1862) Albrecht Groneweg (1831-1877) Heinrich E. Claasen (1842-1917) Uun deät 20. Djooarhonnert Käte Pampel (1905-?; "Faarsken fan't Lun", 1980) James Packross (1909-?) Carmen Streithof-Singer (1923-2009) James Krüss (1926-1997) Friedrich Panse (Van Boppen en Bedeelen: Halunner Versnakkestekken fer Letjen en Groten, 1937) Maria Leitgeber-Dähn (1906-1979) Mary Franz (1895-1969) Carmen Streithof-Singer (1923-2009) Max Dähn (1909-1971) Wi lear Halunder, Helgoländisches Lehrbuch von Mina Borchert, Ritva und Nils Århammar, Helgoland 1987 (Nordfriisk Instituut, Nr. 85). Mina Borchert Spräkefeerer Diitsk - Halunder - Westfriisk, 48 S., Selbstverlag, 1982 Wikisource: P. A. Oelrichs: Kleines Wörterbuch zur Erlernung der Helgolander Sprache Oawersatmaskiin Diitsk-Halunder en Halunder-Diitsk Halunder Tekstbispell De Hai Halunder iip www.kuestenforum.de Deät Wiinachenevangelium noa Lukas 2, 1- 20 iip sid 17 Th. Siebs, Helgoland und seine Sprache Halunder fan Nils en Ritva Århammar Detsember/ha Nowember/ha Oktoober/ha September/ha August/ha


At list faan ISO 3166-2-Codes för Burkina Faso wiset di code för 13 Regionen (régions) und 45 Provinzen (provinces). A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Burkina Faso BF), di ööder as di code för die Region oder Provinz. Di code as mä di Newsletter II-2 faan a 30. Jüüne 2010 (PDF) feranert wurden. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk) ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden.


Wat menst dü? Benguela (Kreis) Benguela (Prowins) Benguela (Steed) Benguelastruum Könangrik Benguela


Wat menst dü? Cabinda (Prowins) Cabinda (Steed)


Benguela, amtelk São Felipe de Benguela, as en steed uun a waast faan Angoola. At stood leit amanbi 430 km tu a süüd faan Luanda, bi a mös faan de Cavaco Struum. Det as at hoodsteed faan Benguela Prowins. Det hee 128.084 lidj (2008). At steed wurd 1617 üüs at Forte de São Filipe de Benguela grünjlaanjen. Benguela hee en boonhoof, wat en haltesteed üüb det Benguelaboon faan Lobito hen tu Luau as. A boonhoof leit uun a nuurd faan't steed. Üüb det öler sidj faan de Cavanco Struum as en öler boonhoof, de Cavaco Boonhoof. At steed hee uk en fluughuuwen, de Benguela Fluughuuwen wat uun a süüd faan't steed leit. Tu a nuurd faan't steed leit uk de Catumbela Fluughuuwen. En struat, de Estrada Nacional 100 leitet efter Lobito, tu a nuurd faan Benguela. At jaft uk en struat, wat efter Namibe, tu a süüduast faan't steed, leitet. Commons: Benguela (Steed) – Saamling faan biljen of filmer Benguelastruum


Caxito as en steed uun a waast faan Angoola. At stood leit amanbi 60 km tu a nuurd faan Luanda, bi de Dande Struum. Det as at hoodsteed faan det Bengo Prowins an det Dande Kreis. Det hee 12.000 lidj. Struaten leite tu Luanda tu a süüdwaast an tu Uíge tu a nuurduast. Fernando Dacosta (* 1945), portugiisk jurnalist an skriiwer.


Kuito (iar Silvio Porto) as en steed uun a maden faan Angoola. At stood leit amanbi 684 km tu a süüduast faan Luanda. Det as at hoodsteed faan Bié Prowins. Det hee 176.296 lidj (2008). Kuito hee en boonhoof, wat en haltesteed üüb det Benguelaboon faan Lobito hen tu Luau as. At steed hee uk en fluughuuwen, de Kuito Fluughuuwen wat uun a süüd faan't steed leit. En struat leitet tu a uast tu Luena an en öler leitet tu a waast tu Huambo.


Cabinda as en steed uun en eksklaawe faan Angoola. At stood leit bi a eeg faan’t Atlantik, amanbi 380 km tu a nuurd faan Luanda. Det as at hoodsteed faan Cabinda Prowins. Det hee 186.000 lidj (2006). Cabinda hee'n fluughuuwen, de Cabinda Fluughuuwen (üüb Portugiisk, Aeroporto de Cabinda), wat uun a süüd faan't steed leit. Struaten leite tu Belize tu a nuurd faan't steed an tu Muambo uun det Demokraatisk Republiik Kongo tu a süüd.


Menongue (iar Serpa Pinto) as en steed uun a süüd faan Angoola. At stood leit amanbi 809 km tu süüduast faan Luanda. Det as at hoodsteed faan Cuando Cubango Prowins. Det hee 200.000 lidj (2014). Menongue hee en boonhoof, wat det aanjstatschuun üüb det Moçâmedesboon faan Namibe hen tu Menongue as. At steed hee uk en fluughuuwen, wat Aeroporto de Menongue het.


Da Neederlönje as en lönj önj Weest-Euroopa. Jü hoodstää as Amsterdam än jü kining foon dåt kiningrik as sunt 2013 Willem-Alexander. Di huuchste bärj foon dåt lönj as di Vaalserbärj (323 m). Da grutste struume foon da Neederlönje san jü Maas, di Rhin, jü Schelde, ju Waal än jü IJssel. Da Nederlönje wårde begränsed foon: jü Weestsiie önj dåt norden än weesten, Tjüschlönj önj dåt ååsten, Belgien önj dåt sööden. Sunt 1581 bilede Holönj tuhuupe ma (Weest-) Fraschlönj (Fryslân), Groningen, Siilönj, Utrecht, Gelderlönj än Overijssel jü föderåål republiik foon da soowen prowintse (da Nederlönje). Da oudere - Drente önj dåt ååsten än Nord-Braband än Limborj önj dåt sööden, hingeden deer en lait ås äinduum bai. Önj dåt soowentäinst iirhunert köm jü republiik döör hoonel tu en grut rikduum än wus deerdöör aw en was tid jü jarst grutmåcht foon e wråål, jü grute koloniie häi önj Ååst-Indien än latjere önj Afrikaa un Ameerika (New York wus grünläid ås Nai Amsterdam). Jü republiik wörd ferwålted foon en stäädehüüljer (stadhouder), di foon da provintse kiisd wörd. Dåt wus dan åltens en prins foon Oranien. Önj dåt oochtäinst iirhunert wus dåt åles forbai än wörd dåt åltens mör tu en latj lönj, dåt


Det Cuanza Norte Prowins (üüb Portugiisk: A Província do Cuanza Norte of Kwanza Norte) as en prowins uun de aafrikoons stoot Angoola. At prowins as efter de Cuanza Struum neemd an leit uun a nuurdwaast faan't lun. Uun a nuurd leit det Uíge Prowins, uun a uast det Malanje Prowins, uun a süüduast det Cuanza Sul Prowins an uun a süüdwaast an waast det Bengo Prowins. Det hee 427.971 lidj (2014). At hoodsteed as N'dalatando. De Cuanza Struum bildet at grens mä det Cuanza Sul Prowins an dial faan’t grens mä det Bengo Prowins. De Dande Struum bildet dial faan’t grens mä dön Uíge an Bengo Prowinsen. En öler dial faan’t grens mä det Uíge Prowins wurt faan de Lucala Struum bildet. Dediar struum leept troch det Malanje Prowins, do troch a süüd faan Cuanza Norte Prowins, huar hi iin uun de Cuanza Struum leept. Det Cuanza Norte Prowins hee 13 kreiser (municípios), wat iin uun komuunen (comunas) diald wurd. Ap tu 1917 wiar Cuanza Norte det nuurddial faan det Cuanza Prowins. Websidj faan't Regiaring faan't Prowins (üüb Ingels an Portugiisk) Websidj faan a Instituto Nacional de Estatística de Angola, "Cuanza Norte," Censo 2014. Archiwiaret faan det originool di 28.


Det Cuanza Sul Prowins (üüb Portugiisk: A Província do Cuanza Sul of Kwanza Sul) as en prowins uun de aafrikoons stoot Angoola. At prowins as efter de Cuanza Struum neemd an leit uun a waast faan't lun. Uun a nuurdwaast lei dön Bengo an Cuanza Norte Prowinsen, uun a nuurd an nuurduast leit det Malanje Prowins, uun a süüduast lei dön Bié an Huambo Prowinsen an uun a süüdwaast leit det Benguela Prowins. Det hee 1.881.873 lidj (2014). At hoodsteed as Sumbe. De Cuanza Struum bildet a grensen mä dön Cuanza Norte an Malanje Prowinsen. De Longa Struum hee sin hood uun a uast faan't prowins an leept tu a waast an bildet dial faan't grens mä det Bengo Prowins. De Cuvo Struum bildet dial faan't grens mä det Huambo Prowins an leept tu a nuurdwaast an iin uun det Atlantik uun a süüd faan Porto Amboim. Det Cuanza Sul Prowins hee twaalew kreiser (municípios), wat iin uun komuunen (comunas) diald wurd. De Kikombo Borig: Hi leit uun a süüd faan't prowins an wurd uun det sööwentanjst juarhunert baaget. Websidj faan't Regiaring faan't Prowins (üüb Ingels an Portugiisk). Websidj faan a Instituto Nacional de Estatística de Angola, "Cuanza Sul," Censo


Det Cunene Prowins (üüb Portugiisk: A Província do Cunene) as en prowins uun de aafrikoons stoot Angoola. At prowins as efter de Cunene Struum neemd. Det dialt a nööm mä det Kunene Regiuun, wat üüb det öler sidj faan’t grens uun Namiibia leit. Det leit uun a süüd faan't lun. Uun a nuurdwaast leit det Huíla Prowins, uun a nuurd an nuurduast det Cuando Cubango Prowins, uun a süüd Namiibia an uun a waast det Namibe Prowins. Det hee 965.288 lidj (2014). At hoodsteed as Ondjiva. De Curoca Struum bildet dial faan't grens mä det Namibe Prowins. De Cubango Struum bildet dial faan't grens mä det Cuando Cubango Prowins. De Cunene Struum leept troch a maden faan't prowins tu a süüd an do tu a waast loongs a grens mä Namiibia. Det Cunene Prowins hee seeks kreiser (municípios), wat iin uun komuunen (comunas) diald wurd. Websidj faan't Regiaring faan't Prowins (üüb Ingels an Portugiisk). Websidj faan a Instituto Nacional de Estatística de Angola, "Cunene," Censo 2014. Archiwiaret faan det originool di 20. Mei 2018. Ufrepen di 30. September 2017. Websidj faan a Instituto Nacional de Estatística de Angola, "Cunene," Censo 2014. Archiwiaret faan det originool di 20. Mei 2018. Ufrepen


Rolf Harlinghausen (* 25. Juuni 1940 ön Hamborig) es en dütsk CDU-Politiker en forleeren Meföligster fan di Büürerskep ön Hamborig. Eeđer sin Abituur heer Rolf Harlinghausen bi di Forwalting liirt. Hi studiareti Pedagoogik ön dir Uniwersiteet fan Hamborig en ön di USA. 1966 waar Harlinghausen Skuulmaister. Hi wiar bit tö di 31. Juuli 2004 bi di Heinrich-Hertz-Schule ön Hamborig ön Aarber, hur hi uk sin ain Abituur maaket her. Hi halt fuul fan Skandināvien, en hat jit, dat hi uk Sweedsk snaki ken. Harlinghausen heer en Uuning ön Muasem üp Söl. Hi snaket weđer Platdütsk jit Sölring. Rolf Harlinghausen es bifriit en heer jen Daachter. Sent 1984 es Harlinghausen bi di CDU. Fan 1993 bit 2011 wiar hi Meföligster fan di Büürerskep ön Hamborig. Diar set hi fuar sin Frakstjoon iin ön di Ütskot fuar Euroopa sa üs uk ön Ütskoten fuar Rocht en Sport. Harlinghausen wiar Spreeker fuar Politiik om Euroopa Partnerskepen me üđer Staten en internatsjonaali Saaken. Sent 2004 set hi fuar Hamborig iin ön di Ütskot fuar Regioonen bi di Europeeisk Unioon. Rolf Harlinghausen bi "Abgeordnetenwatch"


Sumbe (iar Novo Redondo) as en steed uun a waastdial faan a maden faan Angoola. At steed leit amanbi 272 km tu a süüd faan Luanda. Det hee 51,749 lidj (2010). Det as at hoodsteed faan Cuanza Sul Prowins. Sumbe hee'n fluughuuwen.


Ondjiva (iar Pereira d'Eça of Vila Pereira de Eça) as en steed uun a süüd faan Angoola. At steed leit amanbi 954 km tu a süüduast faan Luanda. Det hee 19.602 lidj (2010). Det as at hoodsteed faan Cunene Prowins. Ondjiva hee'n fluughuuwen, wat Ondjiva Pereira of Aeroporto 11 de Novembro het.


N’dalatando (iar Vila Salazar) as en steed uun a nuurdwaast faan Angola. At steed leit amanbi 191 km tu a süüduast faan Luanda. Det hee 46.606 lidj (2010). Det as at hoodsteed faan Cuanza Norte Prowins. At steed hee en boonhoof, wat en haltesteed üüb de Luandaboon faan Luanda hen tu Malanje as. At steed hee uk en fluughuuwen.


Platdütsk es en weestgermaansk Spraak, diar ön Nuurđdütsklön sa üs ön Uasten fan di Neđerlönen spreeken uur. Di platdütsk Spreekwiisen sen rocht nai bi Holönsk, Friisk en Engelsk. Des Tabeli weeget forskeligi Uurtern, hur di forskelig Skrewen en ütspreeken uur. Di platdütsk Skriiwing es fuar Liren, dānen fan Dütsk kum en bet naier bi di Ütspraak üs di friisk Skriiwingen, aurdat em fuar't Miist de debelt Konsonanten bihölen heer en di Vokaaldebelingen, üs di friisk Skriiwingen di haa, ek fuarkum. (*) Eegentelk: "aatj", öömr. "faader" ment hdt. "Pate", engl. "godfather" (nd. = Platdütsk ön Dütsklön, nied. = Platdütsk ön Holön, hdt. = Dütsk, engl. = Engelsk) k → ch : nd. (an nied.) ik ↔ ich an kaken ↔ hdt. kochen nd. (an nied.) maken an engl.: to make ↔ hdt. machen d → t : nd. (an nied.) dag an engl. day ↔ hdt. Tag oober d → d : (wan ingelsk th) nd. dat, Doorn – nied. dat, doorn an engl. that, thorn ↔ hdt. das, Dorn t → s : nd. (an nied.) dat, wat, eten an engl. that, what, eat ↔ hdt. das, was, essen t → z : nd. Tied, Timmermann an nied. tijd, timmerman


Det Huambo Prowins (üüb Portugiisk: A Província de Huambo) as en prowins uun de aafrikoons stoot Angoola. At prowins leit uun a waast faan't lun. Uun a nuurdwaast leit det Cuanza Sul Prowins, uun a nuurduast an uast det Bié Prowins, uun a süüd det Huíla Prowins an uun a süüdwaast det Benguela Prowins. At prowins hee 1.896.147 lidj (2014). At hoodsteed as Huambo. De huuchst berig uun Angoola, de Moco Berig, leit uun detheer prowins. Tau struumer haa sin hööd uun detheer prowins nai bi a steed Huambo. De iarst as de Cuvo Struum, wat tu a nuurdwaast leept an dial faan't grens mä det Cuanza Sul Prowins bildet. De naist as de Cutato Struum, wat tu a nuurd leept an dial faan't grens mä det Bié Prowins bildet. Huambo Prowins hee elwen kreiser (municípios), wat iin uun komuunen (comunas) diald wurd. Websidj faan't Regiaring faan't Prowins (üüb Ingels an Portugiisk) Websidj faan a Instituto Nacional de Estatística de Angola, "Huambo," Censo 2014. Archiwiaret faan det originool di 29. April 2018. Ufrepen di 17. Oktuuber 2017.


Det Huíla Prowins (üüb Portugiisk: A Província da Huíla) as en prowins uun de aafrikoons stoot Angoola. At prowins leit uun a süüdwaast faan't lun. Uun a nuurdwaast leit det Benguela Prowins, uun a nuurd det Huambo Prowins, uun a nuurduast det Bié Prowins, uun a uast det Cuando Cubango Prowins, uun a süüd det Cunene Prowins an uun a waast det Namibe. Det hee 2.354.398 lidj (2014). At hoodsteed as Lubango. Tau struumer haa hörens hööd uun detheer prowins. Ian, de Cunene Struum, hee sin hood uun a nuurduast faan't prowins. Do leept hi tu a süüd iin uun det Cunene Prowins. De öler, de Curoca Struum, hee sin hood uun a süüdwaast faan't prowins, nai bi a steed Chiange. Do leept hi tu a süüdwaast, am't grens twesken dön Namibe an Cunene Prowinsen tu bildin. De Cubango Struum bildet a grensen mä det Bié an Cuando Cubango Prowinsen. Det Huíla Prowins hee fjauertanj kreiser (municípios), wat iin uun komuunen (comunas) diald wurd. Websidj faan't Regiaring faan't Prowins (üüb Ingels an Portugiisk). Websidj faan a Instituto Nacional de Estatística de Angola, "Huíla," Censo 2014. Archiwiaret faan det originool di 29. April 2018. Ufrepen di 30. September 2017. Websidj faan


Luanda (üüb Portugiisk: A Província de Luanda) as en prowins uun de aafrikoons stoot Angoola. At prowins leit uun a nuurdwaast faan't lun. Uun a nuurduast lei dön Bengo an Cuanza Norte Prowinsen an uun det süüduast leit det Cuanza Sul Prowins. At prowins hee 6.542.942 lidj (2014). At hoodsteed as Luanda. Det Luanda Prowins hee sööwen kreiser (municípios), wat iin uun komuunen (comunas) diald wurd. Tau kreiser, Icolo e Bengo an Quissama, wat tuföören dialen faan det Bengo Prowins wiar, wurd 2011 tu det Luanda Prowins transportiaret. De Muxima Borig (1599 baaget), wat uun de Muxima Komuun faan de Quissama Kreis leit. António Agostinho Neto (1922-1979), iarst president faan Angoola. Websidj faan't Regiaring faan't Prowins (üüb Ingels an Portugiisk). Websidj faan a Instituto Nacional de Estatística de Angola, "Luanda," Censo 2014. Archiwiaret faan det originool di 28. Maarts 2016. Ufrepen di 30. September 2017.


Lunda Norte (üüb Portugiisk: A Província da Lunda Norte) as en prowins uun de aafrikoons stoot Angoola. At prowins as efter det Lunda Rik neemd an leit uun a nuurduast faan't lun. Uun a nuurd an uast leit det DR Kongo, uun a süüd det Lunda Sul Prowins an uun a waast det Malanje Prowins. Det hee 862.566 lidj (2014). At hoodsteed as Dundo. De Uanda Struum an de Cuengue Struum haa hörens hööd uun a maden faan't prowins. Dön tau struumer luup iin uun det DR Kongo. De Cuango Struum leept troch a waast faan't prowins. Öler struumer, wat troch at prowins luup san: de Cuilo Struum, de Luangue Struum an de Chicapa Struum. De Cassai Struum bildet dial faan't grens mä det DR Kongo Steeden uun't prowins san: Cambulo, Capenda Camulemba, Caungula, Chitato, Cuango, Cuílo, Lubalo, Lucapa an Xá Muteba. Det Lunda Norte Prowins hee njüügen kreiser (municípios), wat iin uun komuunen (comunas) diald wurd. Faan det sööwentanjst ap tu det njüügentanjst juarhunert wiar at prowins dial faan det Lunda Rik. 1884 wurd det dial faan det portugiisk kolonii faan Angoola. Diarefter, ap tu 1895, wurd at prowins dial faan det Lunda Distrikt. Do wiar det en distrikt


Lunda Sul (üüb Portugiisk: A Província da Lunda Sul) as en prowins uun de aafrikoons stoot Angoola. At prowins as efter det Lunda Rik neemd an leit uun a nuurduast faan't lun. Uun a nuurd leit det Lunda Norte Prowins, uun a uast det DR Kongo, uun a süüd det Moxico Prowins, uun a waast lei dön Malanje an Bié Prowinsen. Det hee 516.077 lidj (2014). At hoodsteed as Saurimo. De Cuango Struum bildet at grens mä Malanje Prowins. De Cassai Struum bildet at grens mä det Moxico Prowins. Trii struumer haa hörens hööd uun a süüd faan't prowins: de Cuilo Struum, de Luangue Struum an de Chicapa Struum. Al dön trii struumer luup tu a nuurd iin uun det Lunda Norte Prowins. Det Lunda Sul Prowins hee fjauer kreiser (municípios), wat iin uun komuunen (comunas) diald wurd. Faan det sööwentanjst ap tu det njüügentanjst juarhunert wiar at prowins dial faan det Lunda Rik. 1884 wurd det dial faan det portugiisk kolonii faan Angoola. Diarefter, ap tu 1895, wurd at prowins dial faan det Lunda Distrikt. Do wiar det en distrikt faan 1895 ap tu 1978. Uun detdiar juar wurd at distrikt en prowins. A guwernöör faan't prowins sant 12.


Malanje (üüb Portugiisk: A Província de Malanje) as en prowins uun de aafrikoons stoot Angoola. A nööm faan't prowins komt faan det Nuurd Mbundu wurd malanji, wat a stianer het. At prowins leit uun a nuurd faan't lun. Uun a nuurd lei det Uíge Prowins an det DR Kongo, uun a uast dön Lunda Norte an Lunda Sul Prowinsen, uun a süüd leit det Bié Prowins an uun a waast lei dön Cuanza Norte an Cuanza Sul Prowinsen. Det hee 968.135 lidj (2014). At hoodsteed as Malanje. Ian struum hee sin hood uun't prowins. Dediar struum as de Cambo Struum hög hood uun a maden faan't prowins nai bi a steed Quela leit. Öler struumer bilde grensen mä öler prowinsen an uun ian faal, mä'n öler lun. De struumer, wat dialwis grensen mä öler prowinsen bilde san: De Cuanza Struum, wat det hial grens mä det Cuanza Sul Prowins an dial faan't grens mä det Bié Prowins bildet. De Cuango Struum, wat dial faan't grens mä det Bié Prowins, det hial grens mä det Lunda Sul Prowins an en letj dial faan det Lunda Norte Prowins bildet. De Luando Struum, wat en letj dial faan't grens mä det Bié Prowins


Det Moxico Prowins (üüb Portugiisk: A Província de Moxico) as en prowins uun de aafrikoons stoot Angoola. At prowins leit uun a uast faan't lun. Uun a nuurd lei det Lunda Sul Prowins an det DR Kongo, uun a uast leit Sambia, uun a süüd det Cuando Cubango Prowins an uun a waast det Bié Prowins. Det hee 727.594 lidj (2014). At hoodsteed as Luena. Det Moxico Prowins as det gratst prowins uun Angoola. Fjauer struumer haa hörens hööd uun’t prowins. Trii faan jo san de Cuando Struum, de Quembo Struum an de Cuito Struum. Hörens hööd lei uun a süüdwaast faan’t prowins an jo luup tu a süüd, am at grens mä det Cuando Cubango Prowins tu bildin. De fjuard struum, de Lungué-Bungo Struum, hög hood uk uun a süüdwaast leit, leept tu a süüduast iin uun Sambia. Ian faan dön grat struumer uun Aafrika, de Sambesi Struum, leept troch a uast faan’t prowins. En öler struum, de Cassai Struum, bildet at grens mä det Lunda Sul Prowins. Det Moxico Prowins hee njüügen kreiser (municípios), wat iin uun komuunen (comunas) diald wurd. Websidj faan't Regiaring faan't Prowins (üüb Ingels an Portugiisk). www.citypopulation.de Websidj faan a Instituto Nacional de Estatística


Det Namibe Prowins (üüb Portugiisk: A Província de Namibe, iar det Moçâmedes Prowins) as en prowins uun de aafrikoons stoot Angoola. Uun a nuurd leit det Benguela Prowins, uun a uast det Huíla Prowins, uun a süüduast det Cunene Prowins an uun a süüd Namiibia. At prowins hee 471.613 lidj (2014). At hoodsteed as Namibe. De Curoca Struum leept troch a maden faan't prowins iin uun't Atlantik uun a nuurd faan Tombua. De Cunene Struum bildet at süüdgrens mä Namiibia. Det Namibe Prowins hee fiiw kreiser (municípios), wat iin uun komuunen (comunas) diald wurd. Websidj faan't Regiaring faan't Prowins (üüb Ingels an Portugiisk). www.citypopulation.de Websidj faan a Instituto Nacional de Estatística de Angola, "Namibe," Censo 2014. Archiwiaret faan det originool di 4. Maarts 2016. Ufrepen di 1. Oktuuber 2017.


Det Uíge Prowins (üüb Portugiisk: A Província de Uíge) as en prowins uun de aafrikoons stoot Angoola. At prowins hee 1.426.354 lidj (2014). At hoodsteed as Uíge. Uun a waast leit det Zaire Prowins, uun a nuurd an uast det DR Kongo, uun a süüduast det Malanje Prowins, uun a süüd det Cuanza Norte Prowins an uun a süüdwaast det Bengo Prowins. At hood faan de Mbridge Struum leit uun a nuurdwaast faan't prowins. A struum bildet dial faan't grens mä det Zaire Prowins. At hood faan de Dande Struum leit uun a süüd faan't prowins. A struum bildet dial faan't grens mä det Cuanza Norte Prowins. Det Uíge Prowins hee seekstanj kreiser (municípios), wat iin uun komuunen (comunas) diald wurd. Websidj faan't Regiaring faan't Prowins (üüb Ingels an Portugiisk). www.citypopulation.de Websidj faan a Instituto Nacional de Estatística de Angola, "Uíge," Censo 2014. Archiwiaret faan det originool di 4. Maarts 2016. Ufrepen di 1. Oktuuber 2017. www.citypopulation.de


Det Zaire Prowins (üüb Portugiisk: Província do Zaire) as en prowins uun de aafrikoons stoot Angoola. At prowins hee 567.225 lidj (2014). At hoodsteed as M'banza-Kongo. Uun a nuurd leit det Kongo-Central Prowins uun det Demokraatisk Republiik Kongo, uun a uast leit det Uíge Prowins, uun a süüd leit det Bengo Prowins an uun a waast at Atlantik. De naistlingst struum uun Aafrika, de Kongo Struum, bildet dial faan't nuurdgrens faan't prowins mä det DR Kongo: faan't steed Nóqui tu a mös faan a struum iin uun't Atlantik. De Mbridge Struum bildet dial faan't süüdgrens mä det Uíge Prowins. Det Zaire Prowins hee seeks kreiser (municípios), wat iin uun komuunen (comunas) diald wurd. Websidj faan't Regiaring faan't Prowins (üüb Ingels an Portugiisk). Websidj faan a Instituto Nacional de Estatística de Angola, "Zaire," Censo 2014. Archiwiaret faan det originool di 4. Maarts 2016. Ufrepen di 29. September 2017. Websidj faan a Instituto Nacional de Estatística de Angola, "Zaire," Censo 2014. Archiwiaret faan det originool di 4. Maarts 2016. Ufrepen di 29. September 2017.


Huambo (iar Nova Lisboa) as en steed uun a waast faan a maden faan Angoola. At steed hee 665.574 lidj (2014). Det as at hoodsteed faan Huambo Prowins. Huambo hee en boonhoof, wat en haltesteed üüb det Benguelaboon faan Lobito hen tu Luau as. Huambo hee uk tau fluughuuwen: de Huambo Fluughuuwen an de Albano Machado Fluughuuwen. Struaten leite tu a nuurdwaast tu Lobito, Benguela an Luanda. En struat leitet tu a waast tu Kuito an en struat leitet tu a süüdwaast tu Lubango.


Lubango (iar Sá da Bandeira) as en steed uun a waast faan a maden faan Angoola. At steed hee 256.713 lidj (2010). Det as at hoodsteed faan Huíla Prowins. Lubango hee en boonhoof, wat en haltesteed üüb de Moçâmedesboon faan Namibe hen tu Menongue as. At steed hee uk en fluughuuwen, wat Aeroporto de Lubango het.


Saurimo (iar Henrique de Carvalho) as en steed uun a nuurduast faan Angoola. At steed hee 80.445 lidj (2010). Det as at hoodsteed faan Lunda Sul. Saurimo hee'n fluughuuwen, wat Aeroporto de Saurimo (iar Aeroporto de Henrique Carvalho) het.


Malanje as en steed uun a nuurduast faan Angoola. Det leit bi de Cuango Struum an as at hoodsteed faan det Malanje Prowins. At steed hee 156.829 lidj (2009). At steed hee en boonhoof, wat det aanjstatschuun faan det Luandaboon as. At steed hee uk en fluughuuwen.


Dundo as en steed uun a nuurduast faan Angoola. At steed leit nai bi't grens tu det Demokraatisk Republiik Kongo. Det as sant 2000 at hoodsteed faan Lunda Norte Prowins. Dundo hee tau fluughuuwen: de Dundo Fluughuuwen an de Chitato Fluughuuwen. En struat leitet tu a süüd tu Saurimo.


Luena (iar Vila Luso) as en steed uun a uast faan Angoola. At steed as at hoodsteed faan Moxico Prowins. Luena hee en boonhoof, wat en haltesteed üüb de Benguelaboon faan Lobito hen tu Luau as. At steed hee uk en fluughuuwen, wat Aeroporto de Luena het.


Namibe as en steed uun a süüdwaast faan Angoola. At steed hee 86.366 lidj (2008). Det as at hoodsteed faan Namibe Prowins. Namibe hee en boonhoof, wat en haltesteed üüb det Moçâmedesboon faan Namibe hen tu Menongue as. At steed hee uk en fluughuuwen, wat Aeroporto de Namibe het.


Uíge (iar Carmona) as en steed uun a nuurdwaast faan Angoola. At steed leit amanbi 241 km nuurduast faan Luanda. Det hee 119.815 lidj (2016). Det as at hoodsteed faan Uíge Prowins. At steed hee'n fluughuuwen.


M'banza Kongo (iar São Salvador) as en steed uun a nuurdwaast faan Angoola. At steed hee 83.400 lidj (2008). Det as at hoodsteed faan Zaire Prowins. A nööm Mbanza Kongo het det kongoleesk hoodsteed üüb det Kongo Spriik. At steed wurd uun det fjauertanjst juarhunert grünjlaanjen. At steed wiar at hoodsteed faan det Köningrik Kongo föör 1678 an faan 1709. M'banza-Kongo hee en fluughuuwen.


At Afrikoonsk Union (araabisk الاتحاد الأفريقي, DMG al-Ittiḥād al-Ifrīqī, ingelsk African Union, fransöösk Union africaine, portugiisk União Africana) as en internatsionaal organisatsion, diar 2002 det Organisatsion för Afrikoonsk Ianhaid (OAU) ufliaset hää. Hat wal ham för tuupwerkin uun Afrikoo iinsaat. Commonskategorii: Afrikoonsk Union – Saamlang faan bilen of filmer


Portugal Portugal, amtelk det Portugiisk Republiik as en lun uun a süüdwaast faan Euroopa. Uun a nuurd an uast leit Spanje an uun a süüd an waast a Atlantik. At lun hee 10.309.573 lidj (2016). At hoodsteed as Lisabon. At lun hee en feestlun an tau sköölen faan eilunen uun't Atlantik: a Atsooren an Madeira. Dön tjiin gratst steeden uun't lun san: Portugal hee aagetanj distrikten: Portugal as sant 1949 lasmaat faan NATO. Portugal: Regions and Cities, citypopulation.de Portugal: Administrative Division, citypopulation.de


Fatick as en steed uun a waast faan Seenegal. At steed hee 28.276 lidj (2013). Det as at hoodsteed faan det Fatick Regiuun. www.citypopulation.de


Det Bouenza Department (üüb Fraansöösk: Département de la Bouenza) as en department uun de aafrikoons stoot det Republiik Kongo. At department leit uun a süüd faan’t lun. Uun a nuurd leit det Lékoumou Department, uun a uast det Pool Department, uun a süüd det Demokraatisk Republiik Kongo an uun a waast an süüdwaast det Niari Department. Det hee 309.073 lidj (2007). At hoodsteed as Madingou. Bouenza, Kouilou-Niari At department hee ian komuun (Nkayi) an tjin distrikten: www.citypopulation.de Centre National de la Statistique et des Études Économiques (2011), Annuaire Statistique du Congo 2009, s. 6. Centre National de la Statistique et des Études Économiques, INS Congo: RGPH 2007, s. 2.


Det Cuvette Department as en department uun de aafrikoons stoot det Republiik Kongo. At department leit uun a maden faan’t lun. Uun a nuurd leit det Sangha Department, uun a nuurduast det Likouala Department, uun a süüduast det Demokraatisk Republiik Kongo, uun a süüd det Plateaux Department, uun a süüdwaast Gabuun an uun a nuurdwaast det Cuvette-Ouest Department. Det hee 156.044 lidj (2007). At hoodsteed as Owando. Alima, Kouyou, Likouala At department hee elwen distrikten: www.citypopulation.de Centre National de la Statistique et des Études Économiques (2011), Annuaire Statistique du Congo 2009, s. 7.


Det Cuvette-Ouest Department as en department uun de aafrikoons stoot det Republiik Kongo. At department leit uun a waast faan’t lun. Uun a nuurd an nuurduast leit det Sangha Department, uun det süüduast an süüd det Cuvette Department an uun a waast Gabuun. Det hee 72.999 lidj (2007). At hoodsteed as Ewo. Alima, Kouyou, Likouala, Mambili At department hee seeks distrikten: www.citypopulation.de Centre National de la Statistique et des Études Économiques (2011), Annuaire Statistique du Congo 2009, s. 7.


Det Kouilou Department as en department uun de aafrikoons stoot det Republiik Kongo. At department as efter de Kouilou Struum neemd. Det leit uun a süüdwaast faan’t lun. Uun a nuurduast leit det Niari Department, uun a süüduast det Cabinda Prowoins faan Angoola, uun a süüdwaast lei det Pointe-Noire Department an’t Atlantik an uun a nuurdwaast leit Gabuun. Det hee 91.955 lidj (2007). At hoodsteed as Hinda. Struumer: Kouilou-Niari Seen: Conkouati, Nanga At department hee seeks distrikten: www.citypopulation.de Centre National de la Statistique et des Études Économiques (2011), Annuaire Statistique du Congo 2009, s. 6.


Det Lékoumou Department as en department uun de aafrikoons stoot det Republiik Kongo. At department leit uun a süüd faan’t lun. Uun a nuurd leit Gabuun, uun a nuurduast det Plateaux Department, uun a süüduast det Pool Department, uun a süüd det Bouenza Department an uun a waast det Niari Department. Det hee 96.393 lidj (2007). At hoodsteed as Sibiti. Ogooué At department hee fiiw distrikten: www.citypopulation.de Centre National de la Statistique et des Études Économiques (2011), Annuaire Statistique du Congo 2009, s. 6.


Det Likouala Department as en department uun de aafrikoons stoot det Republiik Kongo. At department leit uun a nuurduast faan’t lun. Uun a nuurd an nuurdwaast leit det Madelaafrikoons Republiik, uun a uast det Demokraatisk Republiik Kongo, uun a süüdwaast det Cuvette Department an uun a waast det Sangha Department. Det hee 154.115 lidj (2007). At hoodsteed as Impfondo. Struumer: Oubangui, Likouala-aux-herbes, Libenga, Motaba an Sangha Seen: Télé At department hee sööwen distrikten: www.citypopulation.de Centre National de la Statistique et des Études Économiques (2011), Annuaire Statistique du Congo 2009, s. 7.


Det Niari Department as en department uun de aafrikoons stoot det Republiik Kongo. At department leit uun a süüdwaast faan’t lun. Uun a nuurd an waast leit Gabuun, uun a nuurduast det Lékoumou Department, uun a süüduast det Bouenza Department, uun a süüdwaast lei det Demokraatisk Republiik Kongo, det Cabinda Prowins faan Angoola an det Kouilou Department. Det hee 231.271 lidj (2007). At hoodsteed as Dolisie. Kouilou-Niari, Louessé At department hee tau komuunen (Dolisie an Mossendjo) an fjauertanj distrikten: www.citypopulation.de Centre National de la Statistique et des Études Économiques (2011), Annuaire Statistique du Congo 2009, s. 6.


Det Plateaux Department (üüb Fraansöösk: Département des Plateaux) as en department uun de aafrikoons stoot det Republiik Kongo. At department leit uun a maden faan’t lun. Uun a nuurd an nuurdwaast leit det Cuvette Department, uun a uast det Demokraatisk Republiik Kongo, uun a süüd det Pool Department, uun a süüdwaast det Lékoumou Department an uun a waast Gabuun. Det hee 174.591 lidj (2007). At hoodsteed as Djambala. Alima, Kongo, Létini, Mpama At department hee elwen distrikten: www.citypopulation.de Centre National de la Statistique et des Études Économiques (2011), Annuaire Statistique du Congo 2009, s. 7.


Det Pool Department (üüb Fraansöösk: Département du Pool) as en department uun de aafrikoons stoot det Republiik Kongo. At department leit uun a süüd faan’t lun. Uun a nuurd leit det Plateaux Department, uun a süüd an uast det Demokraatisk Republiik Kongo, uun a süüduast Brazzaville, uun a süüdwaast det Bouenza Department an uun a nuurdwaast det Lékoumou Department. Det hee 236.595 lidj (2007). At hoodsteed as Kinkala. Kongo, Létini At department hee tretanj distrikten. www.citypopulation.de Centre National de la Statistique et des Études Économiques (2011), Annuaire Statistique du Congo 2009, s. 7.


Det Sangha Department (üüb Fraansöösk: Département de la Sangha) as en department uun de aafrikoons stoot det Republiik Kongo. At department leit uun a nuurdwaast faan’t lun. Uun a nuurd leit Kameruun, uun a uast det Likouala Department, uun a süüd det Cuvette Department, uun a süüdwaast det Cuvette-Ouest Department and uun a nuurdwaast Gabuun. Det hee 85.738 lidj (2007). At hoodsteed as Ouésso. Likouala, Ngoko, Sangha At department hee ian komuun (Ouésso) an fiiw distrikten: www.citypopulation.de Centre National de la Statistique et des Études Économiques (2011), Annuaire Statistique du Congo 2009, s. 7.


A Kongo (uk Congo of Zaïre, det ment struum of weeder) as en struum uun Afrikoo. Mä en lengde faan 4374 km as hi di ööderlingst struum uun Afrikoo efter a Niil. Efter sin weedermengde faan 41.800 m³/s as a Kongo di weedeerrikst struum üüb di weltdial. Sin iintoochregiuun leit fööraal uun't Demokraatisk Republiik Kongo. Satelitenbil faan a Pool Malebo mä a stääden Brazzaville an Kinshasa Di Kongo uun a naite faan a Livingstone-Weederfaal A struum Kongo dialt a tau slacher faan a Sjimpansen faan enööder uf: Lachts (süüdelk) lewet a Bonobo, an rochts (nuurdelk) lewet a eegentelk Sjimpans. A. Shiklomanov, John C. Rodda: World Water Resources at the Beginning of the Twenty-First Century. Cambridge 2003 Commonskategorii: Kongo – Saamlang faan bilen of filmer


At list faan ISO 3166-2-Codes för die Demokratische Republik Kongo wiset di code för 25 Provinzen und den Hauptstadtdistrikt. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för die Demokratische Republik Kongo CD), di ööder as di code för die Provinz. Bei der Änderung im zweiten Newsletter (ISO 3166-2:2002-05-21) wurde die Provinz Haut-Congo in Orientale umbenannt. Zuvor lautete der Code für diese Provinz CD-HC. Im November 2016 wurde die 2015 umgesetzte territoriale Neugliederung der Demokratischen Republik Kongo auch für die ISO-Codes übernommen. Seitdem gibt es für alle 25 Provinzen und die Hauptstadt Kinshasa eigene Codes. 1 Hauptstadtdistrikt ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk)


De Binga Berig as de huuchst berig uun Mosambik an de naisthuuchst uun Simbabwe. A berig leit jüst üüb at grens twesken Mosambik an Simbabwe uun dön Chimamanimani Berger, uun de Chimamanimani Natschunaalpark. Hi raaget ap tu en hööchte faan 2436 m auer at sia.


Nyangani Berig as de huuchst berig (2592 m) uun Simbabwe. At berig leit uun de Nyanga Natschunaalpark uun Manicaland, amanbi 275 km tu a nuurdwaast faan a steed Mutare.


Manicaland Prowins (of Manikalun Prowins) (üüb Shona, Dunhu reManicaland, üüb Ingels, Manicaland Province) as en prowins uun de aafrikoons stoot Simbabwe. At prowins leit uun a uast faan’t lun. Det dialt a nööm mä at Manica Prowins, wat üüb det öler sidj faan’t grens uun Mosambik leit. Dön tau prowinsen san efter det Manyika folk neemd. Det hee 1.752.698 lidj (2012). At hoodsteed as Mutare. Uun detheer prowins lei de huuchst berig, Nyangani Berig, an de naisthuuchst berig, Binga Berig, uun Simbabwe. De Nyanga Natschunaalpark leit uun a nuurduast an de Chimanimani Natschunaalpark leit uun a süüduast. At jaft trii weederfaalen uun't prowins: Odzani, Mtazari an Bungwe, wat uun a nuurd faan Mutare lei. Manicaland hee 10 distrikten. Dön Machuchu Ruinen, wat uun süüdwaast faan't prowins leit. Zimbabwe: Administrative Division, citypopulation.de www.citypopulation.de


Det Cabo Delgado Prowins (üüb Portugiisk: Província de Cabo Delgado [ˈka.bu dɛɫ.ˈɣa.ðu]) as en prowins uun de aafrikoons stoot Mosambik. At prowins as efter Kap Delgado neemd. Det leit uun a nuurduast faan’t lun. Uun a nuurd leit det Mtwara Regiuun faan Tansaniia, uun a uast det Indisk Ootseaan, uun a süüd det Nampula Prowins an uun a waast det Niassa Prowins. Det hee 2.333.278 lidj (2017). At hoodsteed faan't prowins as Pemba. De Rovuma Struum bildet det nuurdgrens faan’t prowins, de Lúrio Struum det süüdgrens an de Lugenda Struum dial faan’t waastgrens. De Messalo Struum leept troch’t prowins faan a süüdwaast tu a nuurduast iin uun at Atlantik. A eeg faan't prowins as 425 km lung. De Quirimbas Natschunaalpark leit uun a uast faan't prowins. Cabo Delgado Prowins hee ian steed (Pemba) an 15 distrikten. At wiar folksteelingen uun 2017, 2007, 1997 an 1980. Efter't folksteeling faan 2007, wiar 791.115 faan a lidj uun't prowins karmen an 843.047 wüfhööd Websidj faan't Regiaring faan't Prowins Mozambique, citypopulation.de [1] Instituto Nacional Estatística, Indicadores Sócio Demográficos Província de Cabo Delgado 2007. The Statesman's Yearbook 1987-1988, s. 874. [2] Instituto Nacional Estatística, Indicadores Sócio Demográficos Província de Cabo Delgado 2007. [3] Instituto Nacional


Det Gaza Prowins (üüb Portugiisk: Província de Gaza [ˈga.zɐ]) as en prowins uun de aafrikoons stoot Mosambik. At prowins leit uun a süüdwaast faan’t lun. Det as efter en swaasi höödling, Gaza, neemd, diar uun a 19. juarhunert lewet. Uun a nuurdwaast leit det Masvingo Prowins faan Simbabwe, uun a nuurd leit det Manica Prowins, uun a uast det Inhambane Prowins, uun a süüd det Maputo Prowins an uun a waast lei dön Limpopo an Mpumalanga Prowinsen faan Süüdaafrika. At prowins hee 1.446.654 lidj (2017). At hoodsteed faan't prowins as Xai-Xai. De Süüdelk Kiarkreis gungt troch a maden faan Gaza Prowins. Gaza Prowins hee laguunen, wat mä öler prowinsen diald wurd. Tau san det Chuali Laguun an det Uembje Laguun, wat mä Maputo Prowins diald wurd. En öler as det Marrangua Laguun. En letj dial faan a uastaanj faan't laguun wurt mä Inhambane Prowins diald. At prowins hee tau natschunaalparken: de Banhine Natschunaalpark, wat uun a maden faan't prowins lei and de Limpopo Natschunaalpark, wat uun a waast lei an en grens mä de Kruger Natschunaalpark faan Süüdaafrika dialt. En letj dial faan a nuurd as dial faan't de Zinave Natschunaalpark, wat för't miast uun det Inhambane Prowins leit. De