Am e artikel aw Hoolmer Fräisch to leesen, wee sü goud än klik här. Noordfräischloun (aw Tjüsch: Nordfriesland, aw Daansch: Nordfrisland) äs en kulturel än geogrååfisch regioon aw e weestküst fun Sleeswich-Holstiin. Hat äs, tohuupe mä Weestfräischloun, prowins Groningen än Aastfräischloun, iin fun e diile foon Fräischloun. Noordfräischloun äs uk en noome fun e krais, wat et regioon än gebiite, wat trinambai lait, inslot. Dä grotste stäängne sän Hüsem, Naibel, Bräist än Leek. Haliloun hiiret kulturel uk to Noordfreeschloun, auerdat di noordfräisch spräike där snaaked wart. Dä oore ailoune än gebiite foon Noordfräischloun sän Sal, Oomram, Feer, e Halie, Pälweerm, Böökinghiird, e Gooshiirde, Karhiird än Ääderstää.


Troolebel as en weesen halag uun di Störtewärkskuuch. Det siidlang hiart tu't gemeen Stääsönj. Wiiser hen tu Troolebel Bushaltesteed naibi Troolebel 54.7247222222228.885Koordinaaten: 54° 43′ 29″ N, 8° 53′ 6″ O


Di Störtewärkskuuch as sant 1544 en kuuch uun Nuurdfresklun. Maden uun leit det weesen halag Troolebel. Uun't süüden faan a kuuch ferlääpt at Soholmer Ia. Di kuuch hiart sant 1974 tu't gemeen Stääsönj. 54.7247222222228.885Koordinaaten: 54° 43′ 29″ N, 8° 53′ 6″ O


Waaster Snaatebel (sjiisk: Wester Schnatebüll) as en saarep uun Nuurdfresklun. Hat hiart sant 1974 tu't gemeen Stääsönj. 54.7377777777788.9258333333333Koordinaaten: 54° 44′ 16″ N, 8° 55′ 33″ O


Maarts Maarts (ok Määrts) äs di treerde moone fuon't iir oon di gregorioonsk kaländer. Hii hjit 31 deege. E noome fuon e moone känt fuon et latiinsk (mensis) Martius.


Måi äs di füfte moone fuon't iir oon di gregorioonsk kaländer. Hii hji 31 deege. E noome fuon e moone känt fuon et latiinsk (mensis) Maius.


A Nuurdhualewkuugel as det heleft faan a eerd, wat uun a nuurd faan a ekwaatoor as. Det as at jinstak tu a Süüdhualewkuugel. De astronoomsk somer wooret üüb a nuurdhualewkuugel faan 21. Jüüne tu 21. of 22. September (of faan't somersankiar tu a harewstponkt) an a wonter faan 21. of 22. Deetsember tu 20. of 21. Marts (of faan't wontersankiar tu a wosponkt). Uasthualewkuugel Waasthualewkuugel


A Süüdhualewkuugel as det heleft faan a eerd, wat uun a süüd faan a ekwaatoor as. Det as at jinstak tu a Nuurdhualewkuugel. De astronoomsk somer wooret üüb a Süüdhualewkuugel faan 21. of 22. Deetsember tu 20. of 21. Marts (of faan't somersankiar tu a harewstponkt) an a wonter faan 21. Jüüne tu 22. of 23. September (of faan't wontersankiar tu a wosponkt). Uasthualewkuugel Waasthualewkuugel


De Durango Bundesstoot (üüb Spaans: Estado de Durango) as een faan dön tau-an-dörtig bundesstooten uun Meksiko. Det hee 1.632.934 lidj (2010). At hoodsteed faan a bundesstoot as Durango. Mexico, citypopulation.de


De Guanajuato Bundesstoot (üüb Spaans: Estado de Guanajuato) as een faan dön tau-an-dörtig bundesstooten uun Meksiko. Det hee 5.486.372 lidj (2010). At hoodsteed faan a bundesstoot as Guanajuato. Mexico, citypopulation.de


De Guerrero Bundesstoot (üüb Spaans: Estado de Guerrero) as een faan dön tau-an-dörtig bundesstooten uun Meksiko. Det hee 3.388.768 lidj (2010). At hoodsteed faan a bundesstoot as Chilpancingo. Mexico, citypopulation.de


De Hidalgo Bundesstoot (üüb Spaans: Estado de Hidalgo) as een faan dön tau-an-dörtig bundesstooten uun Meksiko. Det hee 2.665.018 lidj (2010). At hoodsteed faan a bundesstoot as Pachuca. Mexico, citypopulation.de


De Jalisco Bundesstoot as een faan dön tau-an-dörtig bundesstooten uun Meksiko. Det hee 7.350.682 lidj (2010). At hoodsteed faan a bundesstoot as Guadalajara. Mexico, citypopulation.de


A Peder, (mo.) burepiker, burebaker (Carduelis carduelis) as en sjongfögel uun't finkenfamile (Fringillidae). Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Pedern Wikispecies hää en artiikel tu: Pedern


De Meksiko Bundesstoot (üüb Spaans: Estado de Meksiko) as een faan dön tau-an-dörtig bundesstooten uun Meksiko. Det hee 15.175.862 lidj (2010). At hoodsteed faan a bundesstoot as Toluca. Toluca Ecatepec de Morelos Mexico, citypopulation.de


De Michoacán Bundesstoot as een faan dön tau-an-dörtig bundesstooten uun Meksiko. Det hee 4.351.037 lidj (2010). At hoodsteed faan a bundesstoot as Morelia. Mexico, citypopulation.de


De Morelos Bundesstoot, amtelk Frei an Suwereen Stoot faan Morelos as een faan dön tau-an-dörtig bundesstooten uun Meksiko. Det hee 1.777.227 lidj (2010). At hoodsteed faan a bundesstoot as Cuernavaca. Mexico, citypopulation.de


De Nayarit Bundesstoot, amtelk Frei an Suwereen Stoot faan Nayarit as een faan dön tau-an-dörtig bundesstooten uun Meksiko. Det hee 1.084.979 lidj (2010). At hoodsteed faan a bundesstoot as Tepic. Mexico, citypopulation.de


De Nuevo León Bundesstoot, amtelk Frei an Suwereen Stoot faan Nuevo León as een faan dön tau-an-dörtig bundesstooten uun Meksiko. Det hee 4.653.458 lidj (2010). At hoodsteed faan a bundesstoot as Monterrey. Mexico, citypopulation.de


Duufnäädler of uk Hönangnäädler (Lamium) san en plaantenskööl uun det famile Lamiaceae. Hör bloosensaft, di nektaar, smääkt swet, diar komt di nööm faan uf. Lamium album, Witj Hönangnäädel Lamium amplexicaule, Hanbed Lamium confertum Lamium galeobdolon, Gulnäädel Lamium maculatum, Plaket Hanbed Lamium purpureum, Purpuurnäädel L. album – L. amplexicaule – L. bakhtiaricum – L. bifidum – L. bilgilii – L. caucasicum – L. confertum – L. coutinhoi – L. cyrneum – L. demirizii – L. eriocephalum – L. flexuosum – L. galactophyllum – L. galeobdolon – L. garganicum – L. gevorense – L. glaberrimum – L. macrodon – L. maculatum – L. moschatum – L. multifidum – L. orientale – L. orvala – L. persepolitanum – L. purpureum – L. taiwanense – L. tomentosum – L. tschorochense – L. vreemanii Commonskategorii: Duufnäädler – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Duufnäädler


Lapbloosplaanten (Lamiaceae) san en plaantenfamile uun det order faan a Lamiales. Diar hiar sööwen onerfamilin mä amanbi 260 sköölen an muar üs 7000 slacher tu. Jo kem üüb a hialer welt föör. Hör nööm haa's faan hör aparte bloosen, diar ütjsä üs en lap. Duufnäädler, Hönangnäädler (Lamium) Hanbed (Lamium amplexicaule) Gulnäädel (Lamium geleobdolon) Münten (Mentha) Krüüsemant (Mentha spicata, of uk Mentha spicata viridis) Pöbermünt (Mentha × piperita) Basiilikum (skööl) (Ocimum) Basiilikum (slach) (Ocimum basilicum) Origanum Majoraan (Origanum majorana) Oregaano, Wil Majoraan (Origanum vulgare) Rosmarinus Ruusmariin (Rosmarinus officinalis) Salwei (Salvia) Echt Salwei (Salvia officinalis) Swinruter (Stachys) Miirkrüüs, Miremkrüüs ? (Stachys arvensis) Haasuar, Eeseluar (Stachys byzantina) Timijuun (Thymus) Echt Timijuun, Guardtimijuun (Thymus vulgaris) Acanthomintha – Acanthoprasium – Achyrospermum – Acinos – Acrotome – Acrymia – Aegiphila – Aeollanthus – Agastache – Ajuga – Ajugoides – Alajja – Alvesia – Amasonia – Amethystea – Anisochilus – Anisomeles – Asterohyptis – Ballota – Basilicum – Benguellia – Betonica – Blephilia – Brachysola – Brazoria – Bystropogon – Callicarpa – Cantinoa – Capitanopsis – Caryopteris – Catoferia – Cedronella – Chaiturus – Chamaesphacos – Chaunostoma – Chelonopsis – Chloanthes – Cleonia – Clerodendrum – Clinopodium – Colebrookea – Coleus – Collinsonia – Colquhounia – Comanthosphace


Waibleedplaanten (Plantaginaceae) san en plaantenfamile uun det order faan a Lamiales. Jo kem üüb a hialer welt föör. Diar hiar 92 sköölen mä muar üs 2.000 slacher tu. Fangerhuder (Digitalis) Ruad Fangerhud (Digitalis purpurea) Kuugelbluumen (Globularia) Globularia salicina Liinkrüüs (Linaria) Bridjen, Echt Liinkrüüs (Linaria vulgaris) Waibleeden (Plantago) Waibleed (Plantago major) Südjen (Plantago maritima) Acanthorrhinum – Achetaria – Adenosma – Albraunia – Anarrhinum – Angelonia – Antirrhinum – Aragoa – Asarina – Bacopa – Basistemon – Benjaminia – Besseya – Bougueria – Bryodes – Bythophyton – Callitriche – Chaenorhinum – Chelone – Chionophila – Cochlidiosperma – Collinsia – Conobea – Cymbalaria – Darcya – Deinostema – Derwentia – Detzneria – Digitalis – Dintera – Dizygostemon – Dopatrium – Ellisiophyllum – Encopella – Epixiphium – Erinus – Galvezia – Gambelia – Geochorda – Globularia – Gratiola – Hebe – Hemianthus – Hemiphragma – Herpestis – Hippuris – Holmgrenanthe – Holzneria – Hydrotriche – Hydrotrida – Kashmiria – Keckiella – Kickxia – Lagotis – Leiostemon – Leptandra – Leucospora – Limnophila – Linaria – Lindenbergia – Littorella – Lophospermum – Lunellia – Mabrya – Maeviella – Maurandya – Mecardonia – Melosperma – Micranthemum – Misopates – Mohavea – Monopera – Monttea – Nanorrhinum


Hualewges (Tadorninae) san en onerfamile faan a Anenfögler (Anatidae) uun det order Anen an Ges (Anseriformes). Merganettini Hymenolaimus – Merganetta – Tachyeres Plectropterini Plectropterus – Sarkidiornis Tadornini Alopochen – Chloephaga – Cyanochen – Neochen – (Radjah) – Tadorna Alopochen Nilgus (Alopochen aegyptiacus) Tadorna Baragan (Tadorna tadorna) Commonskategorii: Hualewges – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Hualewges


Waibleeden (Plantago) san en grat plaantenskööl uun det famile faan a waibleedplaanten (Plantaginaceae). Diar hiar hunerten faan slacher tu. P. afra – P. albicans – P. algarbiensis – P. alismatifolia – P. almogravensis – P. alopecurus – P. alpestris – P. altissima – P. arenaria – P. argentina – P. australis – P. barbata – P. berroi – P. bismarckii – P. brasiliensis – P. buchtienii – P. cafra – P. canescens – P. catharinea – P. commersoniana – P. cordata – P. coronopus – P. correae – P. densa – P. densiflora – P. dielsiana – P. dubia – P. eriopoda – P. fengdouensis – P. fernandezia – P. firma – P. floccosa – P. galapagensis – P. grandiflora – P. griffithii – P. guilleminiana – P. heterophylla – P. hispidula – P. intermedia – P. jujuyensis – P. lamprophylla – P. lanatifolia – P. lanceolata – P. lessingii – P. leucophylla – P. limensis – P. linearis – P. litorea – P. longissima – P. lundborgii – Plantago major – Plantago maritima – P. media – P. myosuros – P. neumannii – P. nivea – P. orbignyana – P. patagonica – P. penantha – P. pulvinata – P.


Münten (Mentha) san en plaantenskööl uun det famile faan a Lapbloosplaanten (Lamiaceae). Diar hiar son 20 bit 30 slacher tu, an jo lewe miast üüb a nuurdelk eerdheleft. M. alaica – Mentha aquatica – M. arvensis – M. atrolilacina – M. australis – M. canadensis – M. cervina – M. cunninghamii – M. dahurica – M. darvasica – M. diemenica – M. gattefossei – M. grandiflora – M. japonica – M. laxiflora – Mentha longifolia – M. micrantha – M. pamiroalaica – M. pulegium – M. requienii – M. royleana – M. saturejoides – Mentha spicata – M. suaveolens – M. × carinthiaca – M. × dalmatica – M. x dumetorum – M. × gayeri – M. × gentilis – M. × gracilis – M. × kuemmerlei – M. × locyana – M. × maximilianea – Mentha × piperita – M. × pyramidalis – Mentha × rotundifolia – M. × smithiana – M. × verticillata – M. × villosa – M. × villosa-nervata – M. × wirtgeniana Commonskategorii: Münten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Münten


Krüüsemant (Mentha spicata, ingelsk: spearmint) of uk Green Münt as en plaantenslach faan det skööl Münten (Mentha) uun det famile faan a Lapbloosplaanten (Lamiaceae). Hat as iinkrüsagt wurden faan Mentha rotundifolia an Mentha longifolia. Mentha spicata L. subsp. spicata, mä flook ööder nöömer an suurten Mentha spicata subsp. condensata, uk mä flook ööder nöömer an suurten Krüüsemant as di wichtagst slach faan Münten an grünjlaag faan flook produkten, so üs tuspasta, kaugume ("spearmint") an sweten. A drüget spasen an bleeden wurd uk uun a medesiin iinsaat, jo san gud för a nerfen. Uun Krüüsemant san karwoonen, diar för eteerisk öölin brükt wurd. Uun Nuurdafrikoo an Fööraasien waaks flook suurten, diar en grat bedüüdang för't orientaalisk köögem an för tee haa. Krüüsemant woort uk uun a ökoloogisk büürerei iinsaat, huar det iinflööd üüb't waaksen faan ööder plaanten hää. Commonskategorii: Krüüsemant – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Krüüsemant


A ragstringdiarten (Chordata) san en stam faan diarten. A miast ragstringdiarten san wäärlisdiarten (Vertebrata). onerstam Skrookluasen (Cephalochordata) onerstam Manteldiarten (Urochordata) onerstam Wäärlisdiarten (Vertebrata) Amfiibien (Amphibia) Fasker (Pisces) Fögler (Aves) Krepdiarten (Reptilia) Tetjdiarten (Mammalia) Commonskategorii: Ragstringdiarten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Ragstringdiarten


Pöbermünt (Mentha × piperita) as en plaantenslach faan det skööl Münten (Mentha) uun det famile Lapbloosplaanten (Lamiaceae). Hat as iinkrüsagt wurden faan Weedermünt (Mentha aquatica) an Krüüsemant (Mentha spicata). Diarbi as Mentha spicata salew uk al iinkrüsagt faan Mentha rotundifolia an Mentha longifolia. Pöbermünt hää en graten uundial mentool an man en letjen uundial karwoon, sodenang smääkt hat skareper üs ööder münten. Pöbermünt woort för tee of sweten brükt, man uk för a medesiin. Commonskategorii: Pöbermünt – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Pöbermünt


Vorlage:Infobox Chemikalie/Summenformelsuche vorhanden Mentool as en alkohol mä tau ünlik furmen: (−)-Mentool an (+)-Mentool. An do san diar noch trii isomeeren: Neomentool, Isomentool an Neoisomentool. (−)-Mentool komt föör uun eteerisk ööle faan plaanten uun det skööl Münten (Mentha). Man uk uun ööder slacher uun det famile faan a Lapbloosplaanten (Lamiaceae) san huuch uundialer, t.b. Basiilikum (Ocimum basilicum), Majoraan (Origanum majorana), Oregaano (Origanum vulgare), Ruusmariin (Rosmarinus officinalis), Salwei (Salvia) an Timijuun (Thymus). Thieme Chemistry (Hrsg.): Iindrach tu Menthol uun Römpp Online. Version 3.19. Georg Thieme Verlag, Stuttgart 2011, ufrepen di 26. August 2013. Iindraanj tu Menthol uun't GESTIS-dootenbeenk faan't IFA, ufrepen di 1. Februar 2016 (mä JavaScript).


Vorlage:Infobox Chemikalie/Summenformelsuche vorhanden Karwoon as en cheemisk ferbinjang an en uundial faan eteerisk öölin. Iindraanj tu (S)-2-Methyl-5-(1-methylethenyl)cyclohex-2-en-1-on uun't GESTIS-dootenbeenk faan't IFA, ufrepen di 9. Mai 2017 (mä JavaScript). Iindraanj tu (R)-2-Methyl-5-(1-methylethenyl)cyclohex-2-en-1-on uun't GESTIS-dootenbeenk faan't IFA, ufrepen di 9. Mai 2017 (mä JavaScript).


Weedermünt (Mentha aquatica) as en plaantenslach uun det skööl faan a Münten (Mentha) uun det famile faan a Lapbloosplaanten (Lamiaceae). Hat komt uun grat dialen faan Euroopa föör. Faan Weedermünt an Krüüsemant (Mentha spicata) as Pöbermünt (Mentha × piperita) iinkrüsagt wurden. Commonskategorii: Weedermünt – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Weedermünt


Somerrutplaanten (Orobanchaceae) san en plaantenfamile uun det order faan a Lamiales. Panangrisang (Rhinanthus) Letj Panangrisang (Rhinanthus minor) Aeginetia – Agalinis – Alectra – Anisantherina – Aphyllon – Asepalum – Aureolaria – Bardotia – Bartsia – Baumia – Bellardia – Boschniakia – Brandisia – Buchnera – Bungea – Buttonia – Campbellia – Castilleja – Centranthera – Christisonia – Cistanche – Conopholis – Cordylanthus – Christisonia – Cyclocheilon – Cycniopsis – Cycnium – Cymbaria – Dasistoma – Epifagus – Eremitilla – Escobedia – Esterhazya – Euphrasia – Gerardia – Gerardiina – Ghikaea – Gleadovia – Graderia – Harveya – Hedbergia – Hiernia – Hyobanche – Kopsiopsis – Lamourouxia – Lathraea – Leptamnium – Leptorhabdos – Leucosalpa – Lindenbergia – Macranthera – Macrosyringion – Magdalenaea – Mannagettaea – Melampyrum – Melasma – Micrargeria – Monochasma – Myzorrhiza – Neobartsia – Nesogenes – Nothobartsia – Nothochilus – Odontitella – Odontites – Omphalotrix – Orobanche – Orthantha – Orthocarpus – Parasopubia – Parentucellia – Pedicularis – Petitmenginia – Phacellanthus – Phelypaea – Phtheirospermum – Physocalyx – Pseudobartsia – Pterygiella – Radamaea – Rehmannia – Rhamphicarpa – Rhinanthus – Rhynchocorys – Schwalbea – Seymeria – Sieversandreas – Silviella – Siphonostegia – Sopubia – Striga – Tetraspidium


Panangrisang (Rhinanthus) as en plaantenskööl uun det famile Orobanchaceae an det order Lamiales. Diar jaft det son 45 bit 50 slacher faan. Jo lewe üüb a nuurdelk eerdheleft. R. alectorolophus – R. angustifolius – R. antiquus – R. arcticus – R. aristatus – R. asperulus – R. borbasii – R. burnatii – R. carinthiacus – R. cretaceus – R. crista-galli – R. dinaricus – R. freynii – R. glaber – R. glacialis – R. gracilis – R. groenlandicus – R. halophilus – R. javorkae – R. major – R. mediterraneus – R. melampyroides – Rhinanthus minor – R. ovifugus – R. pindicus – R. pubescens – R. pulcher – R. riphaeus – R. rumelicus – R. serotinus – R. sintenisii – R. songeonii – R. subulatus – R. wagneri – R. wettsteinii Commonskategorii: Panangrisang – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Panangrisang


At Letj Panangrisang (Rhinanthus minor) as en plaantenslach uun det skööl Rhinanthus uun det order Lamiales. Uun hör rip früchten leit det siad luas an woort faan a winj hen an weder sködelt, so dat det skringelt. At Letj Panangrisang lewet üüb a nuurdelk eerdheleft. Commonskategorii: Letj Panangrisang – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Letj Panangrisang


At (Grat) Waibleed (Plantago major) as en plaantenslach uun det skööl faan a Waibleeden (Plantago) uun det famile faan a Waibleedplaanten (Plantaginaceae). Hat wääkst loongs a stiiger of waier üüb a hialer welt. Commonskategorii: Waibleeden – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Waibleeden


Liinkrüüs (Linaria) as en plaantenskööl uun't famile faan a Waibleedplaanten (Plantaginaceae). Hör nööm komt diarfaan, dat a bleeden faan Echt Liinkrüüs (of: Bridjen, Linaria vulgaris) a bleeden faan Flaaks (Liin, Linum) so like. Tu det skööl hiar son 100 bit 150 slacher, diar uun Euraasien, miast trinjam't Madlunsia lewe. L. araratica – L. bipartita – L. bordiana – L. bungei – L. buriatica – L. concolor – L. cretacea – L. genistifolia – L. hepatica – L. incompleta – L. japonica – L. kulabensis – L. linaria – L. loeselii – L. longicalcarata – L. pinifolia – L. purpurea – L. repens – L. reticulata – L. rupestris – L. ruthenica – L. sagittata – L. simplex – L. spartea – L. spuria – L. supina – L. thibetica – Linaria vulgaris – L. yunnanensis An do san diar noch flook hunert slacher, huar a wedenskap ei ians am as. Commonskategorii: Liinkrüüs – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Liinkrüüs


Echt Liinkrüüs of Bridjen (Linaria vulgaris) as en plaantenslach uun det skööl faan't Liinkrüüs (Linaria). Uun't sjiisken jaft at uk noch jo ütjdrüker Letj Lööwsnütj of Wüfenflaaks, an uun't sweedsk Gulspöör. Commonskategorii: Bridjen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Bridjen


Fangerhuder (Digitalis) san en plaantenskööl uun det famile faan a Waibleedplaanten (Plantaginaceae). Amanbi 25 slacher lewe uun Euroopa, Nuurdafrikoo an Waastaasien. Enkelt Digitalis-slacher wurd uun a medesiin iinsaat, am det hart starker tu maagin. Tuföl diarfaan as oober giftag. D. ferruginea – D. grandiflora – D. laevigata – D. lamarckii – D. lanata – D. lutea – D. mariana – D. nervosa – D. obscura – D. parviflora – Digitalis purpurea – D. thapsi – D. trojana – D. viridiflora D. × campbelliana – D. × charrelii – D. × denticulata – D. × di-tellae – D. × fucata – D. × fulva – D. × fuscescens – D. × intermedia – D. × macedonica – D. × pelia – D. × sibirica – D. × ujhelyii – D. × velenovskyana Commonskategorii: Fangerhuder – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Fangerhuder Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


A Ruad Fangerhud (Digitalis purpurea) as en plaantenslach uun det skööl faan a Fangerhuder (Digitalis) uun det famile Waibleedplaanten (Plantaginaceae). Det plaant as böös giftag, al tau bleeden kön tu a duas feer. Det klöör faan a bloosen koon tesken ruusa an brons skeel. D. p. subsp. amandiana D. p. subsp. purpurea D. p. subsp. toletana Commonskategorii: Ruad Fangerhud – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Ruad Fangerhud Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


Basiilikum (Ocimum) as en plaantenskööl uun det famile faan a Lapbloosplaanten (Lamiaceae). Diar hiar son 60 slacher tu. Jo lewe miast uun Afrikoo an Süüdameerikoo. Enkelt slacher spele en grat rol uun köögem an uun a medesiin. Di wichtagst slach as Basiilikum (Ocimum basilicum). O. albostellatum – O. americanum – O. amicorum – O. angustifolium – Ocimum basilicum – O. basilicum – O. burchellianum – O. campechianum – O. canescens – O. centraliafricanum – O. circinatum – O. coddii – O. cufodontii – O. dambicola – O. decumbens – O. dhofarense – O. dolomiticola – O. ellenbeckii – O. ericoides – O. filamentosum – O. fimbriatum – O. fischeri – O. formosum – O. forskolei – O. forskolei – O. fruticosum – O. grandiflorum – O. gratissimum – O. hassleri – O. hirsutissimum – O. irvinei – O. jamesii – O. kenyense – O. kilimandscharicurn – O. labiatum – O. lamiifolium – O. masaiense – O. mearnsii – O. mearnsii – O. metallorum – O. minimum – O. minutiflorum – O. mitwabense – O. monocotyloides – O. natalense – O. nudicaule – O. nummularium – O. obovatum – O. obovatum subsp. crystallinum – O. ovatum – O. pseudoserratum – O.


Basiilikum (Ocimum basilicum), of uk Könangkrüüs as en plaantenslach uun det skööl Basiilikum (Ocimum). Hat hää en grat bedüüdang uun köögem an uun a medesiin. So könst dü Basiilikum kuupe. Bloosen Polen Ruad suurt Opal Commonskategorii: Basiilikum – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Basiilikum


Origanum as en plaantenskööl uun det famile faan a Lapbloosplaanten (Lamiaceae). Enkelt slacher haa en grat bedüüdang uun köögem, fööraal Majoraan an Oregaano. O. acutidens – O. akhdarense – O. amanum – O. bargyli – O. bilgeri – O. boissieri – O. brevidens – O. calcaratum – O. compactum – O. cordifolium – O. cyrenaicum – O. dayi – O. dictamnus – O. ehrenbergii – O. elongatum – O. floribundum – O. haussknechtii – O. husnucan-baseri – O. hypericifolium – O. isthmicum – O. jordanicum – O. laevigatum – O. leptocladum – O. libanoticum – Origanum majorana – O. microphyllum – O. minutiflorum – O. munzurense – O. onites – O. pampaninii – O. petraeum – O. punonense – O. ramonense – O. rotundifolium – O. saccatum – O. scabrum – O. sipyleum – O. solymicum – O. symes – O. syriacum – O. vetteri – O. vogelii – Origanum vulgare – O. ayliniae O. × adae – O. × adanense – O. × adonidis – O. × barbarae – O. × dolichosiphon – O. × haradjanii – O. × intercedens – O. × intermedium – O. × lirium – O. × majoricum – O. × minoanum – O. ×


Majoraan (Origanum majorana) as en plaantenslach uun det skööl Origanum uun det famile faan a Lapbloosplaanten (Lamiaceae). Hat kaam tuiarst faan a Türkei an hää en grat bedüüdang uun köögem. Majoraan as nai mä Oregaano (Origanum vulgare). Commonskategorii: Majoraan – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Majoraan


Oregaano of uk Oreegano (Origanum vulgare) as en plaantenslach uun det skööl Origanum uun det famile faan a Lapbloosplaanten (Lamiaceae). Hat hää en grat bedüüdang uun köögem an uun a medesiin. Oregaano as nai mä Majoraan, an het uk Wil Majoraan. Bleed Bloos Bloosen Drüget oregaano Commonskategorii: Oregaano – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Oregaano


Rosmarinus as en plaantenskööl uun det famile faan a Lapbloosplaanten (Lamiaceae). Di wichtagst slach as at Ruusmariin (Rosmarinus officinalis). R. eriocalyx Rosmarinus officinalis R. palaui R. tomentosus R. × lavandulaceus R. × mendizabalii Commonskategorii: Rosmarinus – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Rosmarinus


Ruusmariin as en plaantenslach uun det skööl Rosmarinus uun det famile faan a Lapbloosplaanten (Lamiaceae). Hat hää en grat bedüüdang uun köögem. Di nööm hää niks mä ruusen tu dun, hi komt faan't latiinsk ros marinus, det ment doog faan a sia, siadoog. Bloosen Früchten Twiigen Drüget bleeden Commonskategorii: Ruusmariin – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Ruusmariin


Swinruter (Stachys) san en plaantenskööl uun det famile faan a Lapbloosplaanten (Lamiaceae). Diar jaft at son 300 slacher faan üüb a hialer welt. Miirkrüüs (Stachys arvensis) Haasuar, Eeseluar (Stachys byzantina) "Swinrut" Frücht faan Stachys sylvatica Commonskategorii: Swinruter – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Swinruter


Miirkrüüs (Stachys arvensis), uk Miremkrüüs (?) as en plaantenslach uun det skööl Swinruter (Stachys) uun det famile faan a Lapbloosplaanten (Lamiaceae). Hat komt fööraal uun Waasteuroopa föör. Commonskategorii: Miirkrüüs – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Miirkrüüs


At Haasuar (Stachys byzantina), of uk Eeseluar, Sjepuar as en plaantenslach faan det skööl Swinruter (Stachys) uun det famile faan a Lapbloosplaanten (Lamiaceae). "Haasuaren" Bloosen Bloosen Commonskategorii: Haasuaren – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Haasuaren


Salwei (Salvia) as en plaantenskööl uun det famile faan a Lapbloosplaanten (Lamiaceae). Diar jaft at son 850 bit 900 slacher faan üüb a hialer welt bütj Austraalien. Enkelt slacher wurd al loong uun a medesiin iinsaat. En grat bedüüdang uun köögem hää di Echt Salwei (Salvia officinalis). Di nööm komt faan latiinsk salvus, det ment hial of sünj. Echt Salwei, Guardsalwei (Salvia officinalis) Commonskategorii: Salwei – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Salwei


Echt Salwei (Salvia officinalis), of uk Guardsalwei as en plaantenslach uun det skööl Salwei (Salvia) uun det famile faan a Lapbloosplaanten (Lamiaceae). Hat hää en grat bedüüdang uun köögem an uk uun a medesiin. S. o. subsp. gallica S. o. subsp. lavandulifolia S. o. subsp. multiflora S. o. subsp. officinalis S. o. subsp. oxyodon Commonskategorii: Echt Salwei – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Echt Salwei


Timijuun (Thymus) as en plaantenskööl uun det famile faan a Lapbloosplaanten (Lamiaceae). Diar jaft at son 250 bit 300 slacher faan. Enkelt slacher haa en grat bedüüdang uun a medesiin an uun köögem. Echt Timijuun (Thymus vulgaris) Sun-Timijuun (Thymus serpyllum) Sitroon-Timijuun (Thymus × citriodorus) Briadbleed-Timijuun (Thymus pulegioides) Commonskategorii: Timijuun – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Timijuun


Echt Timijuun (Thymus vulgaris), of uk Guardtimijuun as en plaantenslach faan det skööl Timijuun (Thymus) uun det famile faan a Lapbloosplaanten (Lamiaceae). Hat hää en grat bedüüdang uun köögem, man uk uun a medesiin. T. v. subsp. aestivus T. v. subsp. mansanetianus T. v. subsp. vulgaris Commonskategorii: Echt Timijuun – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Echt Timijuun


A Kaatstört (Syringa vulgaris) as en plaantenslach uun det skööl Kaatstörter (Syringa) uun det famile faan a Öölebuumplaanten (Oleaceae). Ööder nöömer san Fliider, Sireenen of Syringe. Hi wääkst ap tu en graten bosk. Commonskategorii: Kaatstörter – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Kaatstörter


Pennsylvania ([ˌpɛnsəlˈveɪniə]; aw Pennsilwaanisch: Pennsilfaani) as en diiljstoot foon da Feriind Stoote. E diiljstoot läit önj't nordååsten foon't lönj. Dåt heet 12.801.989 manschne (2019). E hoodstää foon e diiljstoot as Harrisburg. E diiljstoot läit önj e Appalachen. Da tiin grutst stääse önj e diiljstoot san: Pennsylvania heet 67 counties (iinjtål: county): Kiik uk deer: List foon counties önj Pennsylvania USA: States, citypopulation.de USA: Pennsylvania, citypopulation.de 40.9-77.716666666667Koordinaaten: 40° 54′ N, 77° 43′ W


A Dükern (Podicipedidae) san det iansagst fögelfamile uun't order Podicipediformes. Aechmophorus – Podiceps – Podilymbus – Poliocephalus – Rollandia – Tachybaptus Podiceps Toopet Düker (Podiceps cristatus) Tachybaptus Eersföötj (Tachybaptus ruficollis) Commonskategorii: Dükern – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Dükern


Kaatstörter of uk Sireenen (Syringa) san en plaantenskööl uun det famile faan a Öölebuumplaanten (Oleaceae). Diar hiar son 25 bit 30 slacher tu. Jo lewe miast uun Aasien an Süüduasteuroopa. Uun üüs breetjin sjocht am föl di slach Kaatstört (Syringa vulgaris). Syringa emodi Wall. ex Royle Syringa josikaea J.Jacq. ex Rchb.f. Syringa komarowii C.K.Schneid. Syringa oblata Lindl. Syringa persica L. Syringa pinetorum W.W.Sm. Syringa pinnatifolia Hemsl. Syringa pubescens Turcz. Syringa reticulata (Blume) H.Hara Syringa tomentella Bureau & Franch. Syringa villosa Vahl Syringa vulgaris L. An do san diar noch flook iinkrüsagt slacher. Commonskategorii: Kaatstörter – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Kaatstörter


A Forsiitsien (Forsythia) san en plaantenskööl uun det famile faan a Öölebuumplaanten (Oleaceae). Diar hiar 12 of 13 slacher tu, diar tuiarst faan Uastaasien kaam. Uun üüs guarder sjocht am föl di iinkrüsagt slach Forsythia × intermedia (ianfach: Forsiitsie). Forsythia europaea Degen & Bald. Forsythia giraldiana Lingelsh. Forsythia × intermedia. (Iinkrüsagt faan F. suspensa an F. viridissima.) Forsythia japonica Makino. Forsythia koreana (Nakai) T.B.Lee. Forsythia likiangensis Ching & Feng ex P.Y.Bai. Forsythia × mandschurica Uyeki. Forsythia mira M.C.Chang. Forsythia ovata Nakai. Forsythia saxatilis (Nakai) Nakai. Forsythia suspensa (Thunb.) Vahl. Forsythia togashii H.Hara. Forsythia velutina Nakai. Forsythia viridissima Lindley. Commonskategorii: Forsiitsien – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Forsiitsien


At Forsiitsie (Forsythia × intermedia) as en iinkrüsagten plaantenslach uun det skööl Forsiitsien (Forsythia) uun det famile faan a Öölebuumplaanten (Oleaceae). Uun üüs breetjin woort hat föl uun guarder plaantet. Commonskategorii: Forsiitsien – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Forsythia × intermedia


Eskebuumer (Fraxinus) san en plaantenskööl uun det famile faan a Öölebuumplaanten (Oleaceae). Uun Euroopa jaft at trii slacher: di Eskebuum (Fraxinus excelsior), Fraxinus ornus an Fraxinus angustifolia. F. albicans – F. americana – F. angustifolia – F. anomala – F. apertisquamifera – F. baroniana – F. berlandieriana – F. bungeana – F. caroliniana – F. chiisanensis – F. chinensis – F. cubensis – F. cuspidata – F. dipetala – F. dubia – Fraxinus excelsior – F. floribunda – F. gooddingii – F. greggii – F. griffithii – F. hubeiensis – F. lanuginosa – F. latifolia – F. longicuspis – F. malacophylla – F. mandshurica – F. micrantha – F. nigra – F. odontocalyx – F. ornus – F. pallisiae – F. papillosa – F. pauciflora – F. paxiana – F. pennsylvanica – F. platypoda – F. profunda – F. purpusii – F. quadrangulata – F. raibocarpa – F. rufescens – F. sieboldiana – F. smallii – F. texensis – F. trifoliolata – F. uhdei – F. velutina – F. xanthoxyloides Commonskategorii: Eskebuumer – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Eskebuumer


A (Gewöönelk) Eskebuum (Fraxinus excelsior) as en bloosenbuum uun det skööl faan a Eskebuumer uun det famile faan a Öölebuumplaanten (Oleaceae). Hi koon 40 m huuch wurd, miast as hi oober man 15 bit 20 m huuch. Hi komt mä wiat grünj, oober uk mä drüger grünj turocht. Bleeden Knober Bloosen Früchten Buark Apseeget stam Spriadkoord Commonskategorii: Eskebuumer – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Eskebuumer


Lagostern (Ligustrum) san en plaantenskööl uun det famile faan a Öölebuumplaanten (Oleaceae). L. delavayanum – L. ibota – L. japonicum – L. lucidum – L. microcarpum – L. obtusifolium – L. ovalifolium – L. pricei – L. sinense – Ligustrum vulgare Commonskategorii: Lagostern – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Lagostern


Di (gewöönelk) Lagoster (Ligustrum vulgare) as en plaantenslach uun det skööl Lagostern (Ligustrum) uun det famile faan a Öölebuumplaanten (Oleaceae). Hi woort hal üs tuun uunplaantet. Lagostertuun Bloosen an früchten Commonskategorii: Lagoster – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Lagoster


Staunton as en kreisfrei stääd uun di US-Amerikoonsk bundesstoot Virginia. Diar lewe amanbi 25.000 minsken. A iinwenern spreeg di nööm "Stentn" ütj. Woodrow Wilson (1856–1924), 28. president faan a USA Commonskategorii: Staunton – Saamlang faan bilen of filmer


Falken (Falconidae) san det iansagst fögelfamile uun't order faan a Falkenfögler (Falconiformes) an kem üüb a hialer welt föör. Caracarinae Caracara – Daptrius – Ibycter – Milvago – Phalcoboenus – Spiziapteryx Herpetotherinae Herpetotheres - Micrastur Falconinae Falco - Microhierax - Polihierax Falco Buumfalk (Falco subbuteo) Türnfalk (Falco tinnunculus) Waanerfalk (Falco peregrinus) Commonskategorii: Falken – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Falken


Emst (Dütsk: Immenstedt, Deensk: Immingsted) es di Friisk Noom fan en Gimiindi ön di Krais Nuurđfriislön. Commons: Emst – Saamling fan Skelter en Videos Gimiindi Emst (Dütsk) Bi't Nuurđfriisk Instituut jeft et en Kaart me friisk Tērps- en Straatennaamen: "Nordfriesland Karte", ISBN 978-3-88007-371-5 Tērps- en Baanhofsskeltern ön Nuurđfriislön Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2021 (XLS-datei) (Widjerfeerd üüb grünjlaag faan't fulkstäälang 2011) (Halep üp Dütsk)


En rabstak as en stak swinflääsk faan a rag. Diar wurd miast karbenaaden faan maaget. Rabstak faan a nääk Rabstak, peekelt Rabstak faan't ial Karbenaad mä panaad Commonskategorii: Rabstaken – Saamlang faan bilen of filmer


Nuurđfriisk („Nordfriisk“) es jen fan di friisk Spraaken. Hat uur snaket fan ombi 10.000 Mensken ön di Krais Nuurdfriislön. Deling jeft et jit tiin Dialekte fan Nuurdfriisk. Dit sen jens muar wesen, sa ombi 13 bit 15 forskeligi. Hat es wes, dat jen diarfan, dit Süđergoesharder, al duar blefen es. Dat Holmer Freesch uur jit fan "en Hunfol" Mensken snakit. Dåt Nordfriisk as döör e Europäisch Charta for regionaal- unti manerhäidespräke as manerhaidespräke önj Tjüschlönj gödjkånd. Di Dialekti (Spreekwiisen), wat deling jit bikeent sen, jit: Ailönjfriisk Sölring Fering-Öömrang Halunder Fååstewålfriisk Wiringhiirder Freesk Karhiirder Fräisch Bökinghiirder Frasch Noordergooshiirder Fräisch Middelgooshiirder Freesch Söödergooshiirder Freesch Hålifreesk Bi di Noomen ken em se, dat ark Spreekwiis en ain Naam heer, wat ek langsen "-friisk" jit. Di Ailöns-Spreekwiisen neem jamsalev gaar ek Friisk. "Friisk" es en nii Uurt, wat em fuar ali töhop brükt. Di Forskelen twesk di Müraarten fan't Nuurđfriisk weeget uk en Aurseeting fan't "Üüs Faađer" Di Tabel förter öner weeget, hur forskelig di Spreekwiisen sen. ¹ Üp dit stiinern Ailön jeft't noch niin Öörtporen. Nordfriisk Nordfriisk Instituut Spräkütbäg Friiske spräke Ernst Löfstedt En kuurt Tekst ön forskelig Spreekwiisen


Temuco (faan't Mapudungun: temu (Blepharocalyx cruckshanksii, en plaant) + ko (weeder)) as en stääd uun a süüd faan Chiile. Hat as di madelponkt faan a Mapuche (iar uk Araukaanern näämd), man uk faan a Sjiisken uun Chiile. Hat as hoodstääd faan det IX. regiuun Región de la Araucanía, an uk faan det süüdelk prowins diar uun: Prowins Cautín. Commonskategorii: Temuco – Saamlang faan bilen of filmer


Cautín as en prowins uun Chiile an det süüdelk prowins faan jo tau prowinsen uun't Región de la Araucanía (Araukaanien). Diar lewe gud 750.000 iinwenern (2017). Hat as 18.409 km² grat, an hör hoodstääd as Temuco. Commonskategorii: Prowins Cautín – Saamlang faan bilen of filmer


Malleco as en prowins uun Chiile an det nuurdelk prowins faan jo tau prowinsen uun't Región de la Araucanía (Araukaanien). Diar lewe gud 200.000 iinwenern (2017). Hat as 13.433 km² grat, an hör hoodstääd as Angol. Commonskategorii: Prowins Malleco – Saamlang faan bilen of filmer


Angol as en stääd uun a "letj süüd" faan Chiile uun't Región de la Araucanía (IX. regiuun Araukaanien). Hat as det hoodstääd faan det Prowins Malleco, an diar wene gud 50.000 minsken. Commonskategorii: Angol – Saamlang faan bilen of filmer


Syzygium as en plaantenskööl uun't famile faan a Myrtenplaanten (Myrtaceae). Diar hiar son 1.200 slacher tu. S. subg. Acmena – S. subg. Anetholea – S. subg. Perikion – S. subg. Sequestratum – S. subg. Syzygium – S. subg. Wesa Neegelkbuum (Syzygium aromaticum) Ruusaapel (Syzygium jambos), Ruusjambuus Weederaapel (Syzygium malaccense), Aapeljambuus Indoneesk Loorbei (Syzygium polyanthum) Jaawa-Aapel (Syzygium samarangense), Weederjambuus Commonskategorii: Syzygium – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Syzygium


Blepharocalyx as en skööl faan Myrtenplaanten (Myrtaceae). Diar hiar 4 bit 40 slacher tu. Det iindialang as ünseeker. Temu (Blepharocalyx cruckshanksii) B. eggersii B. myriophyllus B. salicifolius ... ferlicht noch muar Commonskategorii: Blepharocalyx – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Blepharocalyx


Temu (Blepharocalyx cruckshanksii) as en plaant uun det famile faan a Myrtenplaanten (Myrtaceae). Di nööm komt faan't Mapudungun, det spriak faan a Mapuche, an det stääd Temuco uun Chiile as näämd efter detdiar plaant. Det plaant wääkst ap bit tu en 15 m huugen buum, an di stam hää en trochmeeder faan 50 cm. Det buark as wok an ruad-brün. Uk a früchten san ruad-brün an smääk bater. Di buum lewet bluas uun Chiile. Temu divaricatum O.Berg Temu cruckshanksii (Hook. & Arn.) O.Berg Myrtus cruckshanksii (Hook. & Arn.) Kuntze Luma cruckshanksii (Hook. & Arn.) A.Gray Eugenia divaricata var. pauciflora Eugenia divaricata var. ovalis Eugenia divaricata var. obovata Eugenia divaricata O.Berg Eugenia cruckshanksii Hook. & Arn. Blepharocalyx divaricatus var. pauciflorus Blepharocalyx divaricatus var. ovalis Blepharocalyx divaricatus var. obovatus Blepharocalyx divaricatus (O.Berg) Nied. Commonskategorii: Temu – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Temu


At Myrt(e) of uk a Myrtenbosk (Myrtus communis) as en plaant uun det famile faan a Myrtenplaanten (Myrtaceae). Hat woort bit 5 m huuch an hää blä beien. Plaant Beien Myrtenkraans üüb't hood Bloos Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Myrte Wikispecies hää en artiikel tu: Myrte


A Myrten (Myrtus) san en skööl faan Myrtenplaanten (Myrtaceae). Diar hiar 12 slacher tu. M. arayan – M. aromatica – M. communis - M. foliosa – M. lechleriana – M. maxima – M. meli – M. nivellei – M. mucronata – M. obcordata – M. sericea – M. zuzygium Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Myrtus Wikispecies hää en artiikel tu: Myrtus


Combretaceae of uk Lungtriadplaanten san en plaantenfamile uun det order faan a Myrtenoortagen (Myrtales). Diar hiar son 400 bit 500 slacher tu, diar uun a Troopen an Subtroopen lewe. Anogeissus – Buchenavia – Combretum – Conocarpus – Dansiea – Getonia – Guiera – Laguncularia – Lumnitzera – Macropteranthes – Pteleopsis – Strephonema – Terminalia Commonskategorii: Combretaceae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Combretaceae


Spargelplaanten (Asparagaceae) san en plaantenfamile uun det order faan a Spargeloortagen (Asparagales). Di hiar son 2500 slacher tu. Di wichtagst slach as di Guard-Spargel (Asparagus officinalis). Agaawen (Agave) Swaanhals Agaaw (Agave attenuata) Siisal (Agave sisalana) Spargel (Skööl) (Asparagus) (Guard-)Spargel (Asparagus officinalis) Convallaria Meiklooken (Convallaria majalis) Draagbuumer (Dracaena) Kanaarisk Draagbuum (Dracaena draco) Sansevieria Yucca"pualmer" Agavoideae - Aphyllanthoideae - Asparagoideae - Brodiaeoideae - Lomandroideae - Nolinoideae - Scilloideae Acanthocarpus – Agave – Albuca – Alrawia – Androstephium – Anemarrhena – Anthericum – Aphyllanthes – Arthropodium – Asparagus – Aspidistra – Barnardia – Beaucarnea – Behnia – Bellevalia – Beschorneria – Bessera – Bloomeria – Bowiea – Brimeura – Brodiaea – Calibanus – Camassia – Chamaescilla – Chamaexeros – Chlorogalum – Chlorophytum – Clara – Comospermum – Convallaria – Cordyline – Danae – Dandya – Dasylirion – Daubenya – Desertia – Diamena – Dichelostemma – Dichopogon – Diora – Dipcadi – Disporopsis – Diuranthera – Dracaena – Drimia – Drimiopsis – Echeandia – Eremocrinum – Eriospermum – Eucomis – Eustrephus – Fessia – Furcraea – Fusifilum – Hagenbachia – Hastingsia – Hemiphylacus – Herreria – Herreriopsis – Hesperaloe – Hesperocallis – Hesperoyucca – Heteropolygonatum – Hosta – Hyacinthella – Hyacinthoides – Hyacinthus –


Fagaceae san en plaantenfamile uun det order faan a Fagales. Diar hiar son 670 bit 900 slacher tu. Hör nööm haa's efter a Böökebuumer (Fagus), an het mäenööder uk Böökeplaanten. Kastanjebuumer (Castanea) Echt Kastanje (Castanea sativa) Castanopsis Chrysolepis Böökebuumer (Fagus) Ruadbööke (Fagus sylvatica) Lithocarpus Notholithocarpus Iakebuumer (Quercus) Trigonobalanus Commonskategorii: Fagaceae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Fagaceae


Hørsholm as en stää önj Dånmark, awt ailönj Siielönj. Deer booge 45,816 manschne (2010). Hørsholm Egns Museum


Betulaceae san en plaantenfamile uun det order faan a Böökeoortagen (Fagales) mä 110 bit 200 slacher. Di nööm komt faan a Birkebuumer (Betula), an so het jo uk Birkeplaanten. Elern (Alnus) Birkebuumer (Betula) Witjböökin (Carpinus) Witjbööke (Carpinus betulus) Haaselnöden (Corylus) Hoopböökin (Ostrya) Ostryopsis Commonskategorii: Betulaceae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Betulaceae


Düüwelsklauen of Rapunseln (Phyteuma) san en plaantenskööl uun det famile faan a Klookenbluumplaanten (Campanulaceae). Jo waaks uun Euroopa an Nuurdafrikoo. P. betonicifolium – P. charmelii – P. confusum – P. cordatum – P. gallicum – P. globulariifolium – P. hedraianthifolium – P. hemisphaericum – P. humile – P. michelii – P. nigrum – P. orbiculare – P. ovatum – P. ovatum – P. ovatum – P. persicifolium – P. rupicola – P. scheuchzeri – P. scorzonerifolium – P. serratum – P. sieberi – P. spicatum – P. tetramerum – P. vagneri P. × adulterinum – P. × huteri – P. × obornyanum – P. × orbiculariforme – P. × pyrenaeum Commonskategorii: Düüwelsklauen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Düüwelsklauen


At Norderaue as a neist (2018) auto- an pasajiirdamper faan a W.D.R.. Commonskategorii: Norderaue – Saamlang faan bilen of filmer Damper Uthlande V Schleswig-Holstein IV Voith-Schneider-Uundrift


Haaselnöden (Corylus) san en plaantenskööl uun det famile faan a Birkeplaanten (Betulaceae). Diar jaft at 16 slacher faan üüb a nuurdelk eerdheleft. C. americana – C. avellana – C. chinensis – C. colchica – C. colurna – C. cornuta – C. fargesii – C. ferox – C. heterophylla – C. jacquemontii – C. maxima – C. potaninii – C. sieboldiana – C. wangii – C. wulingensis – C. yunnanensis A nöden san wichtag för a büürerei: Produktionsstatistik der FAO für 2017, fao.org, ufrepen di 3. Marts 2019 Commonskategorii: Haaselnöden – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Haaselnöden


Frederikshavn as en stää önjt norden foon Jutlönj, önjt Dånsch. E stää hiirt tu e Regjoon Nordjylland; dåt as jü fiirdgrutst stää önj e regjoon. Deer booge 22.672 manschne (2022). Dåt as e hoodstää foon jü Frederikshavn Komuun. En fäär ferbant e stää ma Göteborg önj Swärik. Frederikshavn stää Denmark: Nordjylland, citypopulation.de


Walnödplaanten (Juglandaceae) san en plaantenfamile mä amanbi 60 slacher. A miasten waaks huuch ap tu en buum. Uun Madeleuroopa jaft at man ään slach, det (Echt) Walnöd (Juglans regia). Alfaroa – Alfaropsis – Hickory (Carya) – Cyclocarya – Engelhardia – Walnöden (Juglans) – Oreomunnea – Platycarya – Pterocarya – Rhoiptelea Commonskategorii: Walnödplaanten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Walnödplaanten


Walnöden (Juglans) san en plaantenskööl uun det famile faan a Walnödplaanten (Juglandaceae). Jo waaks miast huuch ap tu en buum, an hör früchten, a nöden san wichtag för a büürerei. Uun Euroopa wääkst fööral det (Echt) Walnöd (Juglans regia). J. ailantifolia – J. australis – J. boliviana – J. californica – J. cinerea – J. hindsii – J. hirsuta – J. hopeiensis – J. jamaicensis – J. major – J. mandshurica – J. microcarpa – J. mollis – J. neotropica – J. nigra – J. olanchana – J. pyriformis – J. regia – J. sigillata – J. soratensis – J. steyermarkii – J. venezuelensis J. × bixbyi – J. × intermedia – J. × notha – J. × quadrangulata – J. × sinensis Crops > Walnuts, with shell. Uun: Offizielle Produktionsstatistik der FAO für 2017. fao.org, ufrepen di 9. April 2019 (ingelsk). Commonskategorii: Walnöden – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Walnöden


Jü perioodisch tabäle foon da chemische elemänte as en deerstaling foon da bekånde chemische elemänte, ordned eefter eläktronestruktör sü dåt foole chemische äinschape ham dör jü tabäle änre aw en räigelmääsie wise. Dåt füliende bil wist jü momäntan tabäle foon bekånde elemänte. Ark elemänt as aplasted eefter sin atoomtål än chemisch sümbool. Wan huum e wiser boowen en sümbol hålt, schucht huum e noome foon dåt elemänt än wan huum deeraw klikt, fäit huum di deerbai hiirende artiikel. Jü perioodisch tabäle as en baispal foon en klassifikationssüsteem: Elemänte in jüseelwie split unti juseelwie perioodisch tabällegrupe – ålsü heerdeele dåtseelwie blai – heewe äänlike chemische äinschape. Atoomtåle önj rüüdj djüse aw elemente da ai natörlik aw e wråål forkaame. Eefter jurtkamst wus dåt süsteem betoocht suner waasen foon e baner bäg foon dåt atoom. Da elemänte san ordned eefter jare atoommase. Di tjüsche Johann Wolfgang Döberreiner wus di jarste, di mårkd heet, dåt dan en woogeform önj da äinschape köm. Hi unerschåsde ‚tratåle‘ foon oueriinjstimende elemänte. Di änglönjer John Alexander Reina Newlands fün üt, dåt deer en råigelmääsihäid foon arke 8 elemänte bestöö, ouers da heewe ham ütlååked, wan hi sää, dåt huum dåt ferglike köö ma da oktaawe önj e


21. Nofember: Garcia IV., Köning faan Navarra (* amanbi 1112) Amanbi Detheer Juar Suryavarman II., Köning faan't Rik faan a Khmer (* amanbi 1095)


Persea as en plaantenskööl uun det famile faan a loorbeiplaanten (Lauraceae). Diar hiar 150 slacher tu. A wichtagsten san det Avokaado an det Indisk Persea (Persea indica). P. subg. Eriodaphne P. subg. Persea Commonskategorii: Persea – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Persea


Sassafras as en plaantenskööl uun det famile faan a Loorbeiplaanten (Lauraceae). Diar hiar trii slacher tu. S. albidum, USA S. randaiense, Taiwan S. tzumu, Sjiina Commonskategorii: Sassafras – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Sassafras


Boksbuumplaanten (Buxaceae) san en plaantenfamile uun det order faan a Boksbuumoortagen (Buxales). Diar hiar sääks sköölen mä 70 bit 100 slacher tu. Buxus Didymeles Haptanthus Pachysandra Sarcococca Styloceras Boksbuum (Buxus sempervirens) Commonskategorii: Boksbuumplaanten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Boksbuumplaanten


Boksbuumer (Buxus) san en plaantenskööl uun det famile faan a Boksbuumplaanten (Buxaceae). Diar hiar 70 bit 100 slacher tu. Jo waaks üüb a nuurdelk eerdheleft. B. sect. Buxus B. sect. Eugeniobuxus B. sect. Notobuxus B. sect. Probuxus B. sect. Tricera Boksbuum (Buxus sempervirens) Commonskategorii: Boksbuumer – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Boksbuumer


Norma (fol nööm: Norma Schulz, * 1987 üüb Feer) as en sjonger an skriiwer faan staken üüb huuchsjiisk, plaatsjiisk an fering. Norma as apwoksen üüb Feer. Mä 17 ging Norma hen tu Hamborag an hää diar musiik an musiikpedagoogik studiaret. Hör iarst grat aptreeden wiar 2010 mä Roger Cicero. 2012 hää't hör aanj onernemen NormaMUSIK grünjlaanj an 2013 hör iarst CD Wie Weit ütjbroocht. Diar san staken üüb huuchsjiisk an fering üüb. Mä det stak Eeb an Flud hää't 2013 di Musikweedstrid uun Bräist wonen. 2016 hää Norma a Fresken bi't Suns Europe uun Itaalien fertreeden, en festiwal faan a regiunaal- an manertaalspriaken uun Euroopa. Uun a harewst 2017 kaaam hör naist CD Rückenwind ütj mä staken üüb huuchsjiisk, plaatsjiisk an fering. Norma spelet flooksis uun Nuurdsjiisklun, t.b. bi a Hamborger Huuwengebursdai of bi't Schleswig-Holstein Musik Festival. Sant 2018 werket Norma mä bi a plaatsjiisk musiikwäädstridj Plattbeats. 2013: Wie Weit 2017: Rückenwind 2020: Ganz goot (single) 2022: Op Platt (EP) Wääbsteed faan Norma Norma üüb YouTube Norma üüb Instagram Norma Schulz singt dreisprachig (Video, sh:z, 2017-10-31) Ufrepen 2019-08-26. Mit Roger Cicero auf der Bühne | shz.de. Ufrepen di 22. Mei 2019. hn: Friesischer Musikwettbewerb: So sicher wie Ebbe und Flut


Cornwall ([ˈkɔːndwəl]; üüb Kornisk: Kernow [ˈkɛrnɔʊ̯]) as en traditschunel an seremoniel graafskap, an uk en Unitary Authority uun Ingelun. At graafskap hee 573.299 lidj (2020). At hoodsteed faan't graafskap as Truro. Det hiart tu’t ferwaltingsregiuun Süüd Waast Ingelun. Dön tjiin gratst steeden uun't graafskap san: Cornwall: Unitary County in South West England, citypopulation.de Cornwall: Unitary County in South West England, citypopulation.de


Di (Gewöönelk) Snäbaal (Viburnum opulus) as en plaantenslach uun det skööl faan a Snäbaaler (Viburnum). Hi wääkst üüb a nuurdelk eerdheleft an woort hal uun guarder plaantet. Tiaknang faan bloosen, früchten an bleeden Spriadkoord brons: V. o. ssp. trilobum green: V. o. ssp. opulus blä: V. o. ssp. calvescens Suurt "Roseum" Commonskategorii: Snäbaaler – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Snäbaaler


Snäbaaler (Viburnum) san en plaantenskööl uun det famile faan a Moschuskrüüsplaanten (Adoxaceae). Diar hiar son 100 bit 200 slacher tu. Viburnum awabuki (Gewöönelk) Snäbaal (Viburnum opulus) . . . Commonskategorii: Snäbaaler – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Snäbaaler


Moschuskrüüsplaanten (Adoxaceae) san en plaantenfamile uun det order faan a Dipsacales. Diar hiar sääks sköölen mä amanbi 220 slacher tu. Adoxa Oreinotinus Halbuumer (Sambucus) Halbuum (Sambucus nigra) Sinadoxa Tetradoxa Snäbaaler (Viburnum) Gewöönelk Snäbaal (Viburnum opulus) Commonskategorii: Moschuskrüüsplaanten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Moschuskrüüsplaanten


A Halbuum, (mo.) Hilebuum (Sambucus nigra) as en plaantenslach uun det famile faan a Halbuumer (Sambuca). Sin suart beien wurd miast fliiderbeien näämd, jo haa mä fliider (sireenen) oober niks tu dun. Halbeien wurd brükt uun a medesiin, tu farwin, of uk tu dranken. Bloosen Halbeien Sambuca as en sprit faan halbeien an anis Commonskategorii: Halbuumer – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Halbuumer


Halbuumer (Sambucus) san en plaantenskööl uun det famile faan a Moschuskrüüsplaanten (Adoxaceae). Diar hiar tjiin bit twuntag slacher tu, uun Madeleuroopa waaks trii. S. adnata – S. australasica – S. australis – S. canadensis – S. cerulea – S. chinensis – S. ebulus – S. gaudichaudiana – S. henriana – S. javanica – S. maderensis – S. nigra – S. palmensis – S. peruviana – S. racemosa – S. siberica – S. strumpfii – S. tigranii – S. wightiana – S. williamsii Commonskategorii: Halbuumer – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Halbuumer


Anis (Pimpinella anisum) as en plaantenslach uun det famile faan a Skiremplaanten (Apiaceae). Anis woort brükt uun a medesiin an uun köögem. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Anis Wikispecies hää en artiikel tu: Anis


Kerbel (Anthriscus cerefolium) as en plaantenslach uun det famile faan a Skiremplaanten (Apiaceae). Hat hää en grat bedüüdang uun köögem. Commonskategorii: Kerbel – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Kerbel


Kualewröör (Anthriscus) as en plaantenskööl uun det famile faan a Skiremplaanten (Apiaceae). Diar hiar 11 slacher tu. A. caucalis – A. cerefolium – A. glacialis – A. kotschyi – A. lamprocarpa – A. nitidus – A. ruprechtii – A. schumalhauenii – A. sylvestris – A. tenerrima – A. velutinus Commonskategorii: Kualewröör – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Kualewröör


De Tabasco Bundesstoot (üüb Spaans: Estado de Tabasco) as een faan dön tau-an-dörtig bundesstooten uun Meksiko. Det hee 2.238.603 lidj (2010). At hoodsteed faan a bundesstoot as Villahermosa. Mexico, citypopulation.de


De Sonora Bundesstoot (üüb Spaans: Estado de Sonora) as een faan dön tau-an-dörtig bundesstooten uun Meksiko. Det hee 2.662.480 lidj (2010). At hoodsteed faan a bundesstoot as Hermosillo. Mexico, citypopulation.de


De Sinaloa Bundesstoot as een faan dön tau-an-dörtig bundesstooten uun Meksiko. Det hee 2.767.761 lidj (2010). At hoodsteed faan a bundesstoot as Culiacán. Mexico, citypopulation.de


De San Luis Potosí Bundesstoot (üüb Spaans: Estado de San Luis Potosí) as een faan dön tau-an-dörtig bundesstooten uun Meksiko. Det hee 2.585.518 lidj (2010). At hoodsteed faan a bundesstoot as San Luis Potosí. Mexico, citypopulation.de


De Quintana Roo Bundesstoot (üüb Spaans: Estado de Quintana Roo) as een faan dön tau-an-dörtig bundesstooten uun Meksiko. Det hee 1.325.578 lidj (2010). At hoodsteed faan a bundesstoot as Chetumal. Mexico, citypopulation.de


De Querétaro Bundesstoot (üüb Spaans: Estado de Querétaro) as een faan dön tau-an-dörtig bundesstooten uun Meksiko. Det hee 1.827.937 lidj (2010). At hoodsteed faan a bundesstoot as Querétaro. Mexico, citypopulation.de


De Puebla Bundesstoot (üüb Spaans: Estado de Puebla) as een faan dön tau-an-dörtig bundesstooten uun Meksiko. Det hee 5.779.829 lidj (2010). At hoodsteed faan a bundesstoot as Puebla. Mexico, citypopulation.de


De Oaxaca Bundesstoot as een faan dön tau-an-dörtig bundesstooten uun Meksiko. Det hee 3.801.962 lidj (2010). At hoodsteed faan a bundesstoot as Oaxaca. Mexico, citypopulation.de


Graz as en steed uun a süüdwaast faan Uasterrik an as det naistgratst steed uun det lun. Det hee 288.806 lidj (2019). At steed as at hoodsteed faan det bundeslun Steiermark. Austria, citypopulation.de


Det Vichada Department as ian faan dön tau-an-dörtig departmenten uun Kolumbien. Det hee 75.500 lidj (2017). At hoodsteed faan’t department as Puerto Carreño. Columbia, citypopulation.de


Det Vaupés Department (üüb Spaans: Departamento de Vaupés [bawˈpes]) as ian faan dön tau-an-dörtig departmenten uun Kolumbien. Det hee 44.500 lidj (2017). At hoodsteed faan’t department as Mitú. Columbia, citypopulation.de


Det Antioquia Department as ian faan dön tau-an-dörtig departmenten uun Kolumbien. Det hee 6.627.200 lidj (2017). At hoodsteed faan’t department as Medellín. Columbia, citypopulation.de


Det Arauca Department as ian faan dön tau-an-dörtig departmenten uun Kolumbien. Det hee 268.000 lidj (2017). At hoodsteed faan’t department as Arauca. At department wurd 5. Jüüle 1991 grünjlaanjen. Columbia, citypopulation.de


Det Atlántico Department as ian faan dön tau-an-dörtig departmenten uun Kolumbien. Det hee 2.517.900 lidj (2017). At hoodsteed faan’t department as Barranquilla. Columbia, citypopulation.de


Det Bolívar Department as ian faan dön tau-an-dörtig departmenten uun Kolumbien. Det hee 2.146.700 lidj (2017). At hoodsteed faan’t department as Cartagena. Columbia, citypopulation.de


Det Boyacá Department as ian faan dön tau-an-dörtig departmenten uun Kolumbien. Det hee 1.280.000 lidj (2017). At hoodsteed faan’t department as Tunja. Columbia, citypopulation.de


Det Valle del Cauca Department as ian faan dön tau-an-dörtig departmenten uun Kolumbien. Det hee 4.708.300 lidj (2017). At hoodsteed faan’t department as Cali. Columbia, citypopulation.de


Det Caldas Department as ian faan dön tau-an-dörtig departmenten uun Kolumbien. Det hee 991.900 lidj (2017). At hoodsteed faan’t department as Manizales. Columbia, citypopulation.de


Det Caquetá Department (üüb Spaans: Departamento de Caquetá [kakeˈta]) as ian faan dön tau-an-dörtig departmenten uun Kolumbien. Det hee 490.100 lidj (2017). At hoodsteed faan’t department as Florencia. Columbia, citypopulation.de


Det Casanare Department as ian faan dön tau-an-dörtig departmenten uun Kolumbien. Det hee 369.000 lidj (2017). At hoodsteed faan’t department as Yopal. Columbia, citypopulation.de


Glostrup as en stää önj Dånmark, awt ailönj Siielönj. Deer booge 21 296 manschne (2010). Commons: Glostrup – Soomling foon bile än filme Glostrup Kommune


Det Cauca Department (üüb Spaans: Departamento de Cauca [ˈkawka]) as ian faan dön tau-an-dörtig departmenten uun Kolumbien. Det hee 1.404.200 lidj (2017). At hoodsteed faan’t department as Popayán. Columbia, citypopulation.de


Det Cesar Department (üüb Spaans: Departamento de Cesar [seˈsaɾ]) as ian faan dön tau-an-dörtig departmenten uun Kolumbien. Det hee 1.053.500 lidj (2017). At hoodsteed faan’t department as Valledupar. Columbia, citypopulation.de


Det Chocó Department (üüb Spaans: Departamento de Chocó [tʃoˈko]) as ian faan dön tau-an-dörtig departmenten uun Kolumbien. Det hee 495.900 lidj (2017). At hoodsteed faan’t department as Quibdó. Columbia, citypopulation.de


Det Córdoba Department as ian faan dön tau-an-dörtig departmenten uun Kolumbien. Det hee 1.762.500 lidj (2017). At hoodsteed faan’t department as Montería. Columbia, citypopulation.de


Det Cundinamarca Department as ian faan dön tau-an-dörtig departmenten uun Kolumbien. Det hee 2.762.800 lidj (2017). At hoodsteed faan’t department as Bogotá, uk wan't steed nian dial faan't department as. Columbia, citypopulation.de


Det Guainía Department as ian faan dön tau-an-dörtig departmenten uun Kolumbien. Det hee 42.800 lidj (2017). At hoodsteed faan’t department as Inírida. Columbia, citypopulation.de


Det Guaviare Department as ian faan dön tau-an-dörtig departmenten uun Kolumbien. Det hee 114.200 lidj (2017). At hoodsteed faan’t department as San José del Guaviare. Columbia, citypopulation.de


Det Huila Department as ian faan dön tau-an-dörtig departmenten uun Kolumbien. Det hee 1.182.900 lidj (2017). At hoodsteed faan’t department as Neiva. Columbia, citypopulation.de


Det La Guajira Department as ian faan dön tau-an-dörtig departmenten uun Kolumbien. Det hee 1.012.900 lidj (2017). At hoodsteed faan’t department as Riohacha. Columbia, citypopulation.de


Det Magdalena Department (üüb Spaans: Departamento de Magdalena [maɣðaˈlena]) as ian faan dön tau-an-dörtig departmenten uun Kolumbien. Det hee 1.285.400 lidj (2017). At hoodsteed faan’t department as Santa Marta. Gabriel García Márquez (1927-2014), skriiwer, diar uun Aracataca bäären wurd. Columbia, citypopulation.de


Det Meta Department (üüb Spaans: Departamento de Meta [ˈmeta]) as ian faan dön tau-an-dörtig departmenten uun Kolumbien. Det hee 998.200 lidj (2017). At hoodsteed faan’t department as Villavicencio. Columbia, citypopulation.de


Det Nariño Department as ian faan dön tau-an-dörtig departmenten uun Kolumbien. Det hee 1.787.500 lidj (2017). At hoodsteed faan’t department as Pasto. Columbia, citypopulation.de


Det Norte de Santander Department as ian faan dön tau-an-dörtig departmenten uun Kolumbien. Det hee 1.379.500 lidj (2017). At hoodsteed faan’t department as Cúcuta. Columbia, citypopulation.de


Det Putumayo Department as ian faan dön tau-an-dörtig departmenten uun Kolumbien. Det hee 354.100 lidj (2017). At hoodsteed faan’t department as Mocoa. Columbia, citypopulation.de


Det Quindío Department (üüb Spaans: Departamento de Quindío) as ian faan dön tau-an-dörtig departmenten uun Kolumbien. Det hee 571.700 lidj (2017). At hoodsteed faan’t department as Armenia. Columbia, citypopulation.de


Det Risaralda Department as ian faan dön tau-an-dörtig departmenten uun Kolumbien. Det hee 962.500 lidj (2017). At hoodsteed faan’t department as Pereira. Columbia, citypopulation.de


Det Eilunen faan San Andrés, Providencia an Santa Catalina Department (ufkoortet: San Andrés an Providencia; üüb Spaans: Departamento del Archipiélago de San Andrés, Providencia y Santa Catalina an San Andrés y Providencia) as ian faan dön tau-an-dörtig departmenten uun Kolumbien. At department as en skööl faan eilunen, wat ei widj faan a uasteeg faan Nikaraagua uun't Kariibik leit. Det hee 77.800 lidj (2017). At hoodsteed faan’t department as San Andrés. Columbia, citypopulation.de


Det Santander Department as ian faan dön tau-an-dörtig departmenten uun Kolumbien. Det hee 2.080.900 lidj (2017). At hoodsteed faan’t department as Bucaramanga. Columbia, citypopulation.de


Det Sucre Department as ian faan dön tau-an-dörtig departmenten uun Kolumbien. Det hee 868.400 lidj (2017). At hoodsteed faan’t department as Sincelejo. Columbia, citypopulation.de


Det Tolima Department as ian faan dön tau-an-dörtig departmenten uun Kolumbien. Det hee 1.416.100 lidj (2017). At hoodsteed faan’t department as Ibagué. Columbia, citypopulation.de


A Frasche Loosche ((öö.)fresk laasken) san en schongferian uun Risem-Lonham. Jo san 2015 nei grünjlaanj wurden an wurd faan Hans-Werner Jürgensen an Ingrid Friedrichsen feerd. Jo haa al bi flook grater an letjer festen mäwerket an schong fööraal üüb Frasch. Ööwin as arke ööder Mundai uun't Andersen-Hüs uun Lonham. Frasche Loosche bi't Andersen-Hüs Frasche Loosche üüb YouTube


Ludwig Josef Johann Wittgenstein (* 26. April 1889 uun Wien; † 29. April 1951 uun Cambridge) wiar een faan dön bedüüdenst filosoofen faan det 20. juarhunert. Hi löwert bedüüden bidracher tu't filosofii faan det loogik, spriik an besaning. Sin tau hoodwerken, Loogisk-filosoofisk Ufhanlingen (Tractatus logico-philosophicus, 1921) an Filosoofisk Onerschükingen (1953) wurd tu wichtig betoochponkten faan tau filosoofisk skuulen, det Loogisk Positiwismus an det Analüütisk Spriikfilosofii. Commons: Ludwig Wittgenstein – Saamling faan biljen of filmer


Gabriel Narutowicz ([ˈɡabrjɛl naruˈtɔvit͡ʂ]; * 17. Marts 1865 uun Telšiai, Kowno Guwernement, Liitauen faan daaling; † 16. Deetsember 1922 uun Warschau) wiar en poolsk weederbauinschenöör an poliitiker. Hi wiar de iarst president faan det Naist Poolsk Republiik an wurd fiiw daar efter sin amtsuuntreed uun en poliitisk atentaat ambroocht. Presidenten faan det Naist Poolsk Republiik: Gabriel Narutowicz (1922), Maciej Rataj (1922 an 1926, stelfertreeden), Stanisław Wojciechowski (1922-1926), Ignacy Mościcki (1929-1939). Commons: Gabriel Narutowicz – Saamling faan biljen of filmer


A Fasaanen (Phasianidae) san en grat fögelfamile an hiar tu a Hanenfögler (Galliformes). Meleagridinae Meleagris Perdicinae Alectoris – Ammoperdix – Anurophasis – Arborophila – Bambusicola – Caloperdix – Coturnix – Excalfactoria – Francolinus – Galloperdix – Haematortyx – Lerwa – Margaroperdix – Melanoperdix – Ophrysia – Perdicula – Perdix – Ptilopachus – Rhizothera – Rollulus – Tetraogallus – Tetraophasis – Xenoperdix Phasianinae Afropavo - Argusianus - Catreus - Chrysolophus - Crossoptilon - Gallus - Ithaginis - Lophophorus - Lophura - Pavo - Phasianus - Polyplectron - Pucrasia - Rheinardia - Syrmaticus - Tragopan Tetraoninae Bonasa – Centrocercus – Dendragapus – Lagopus – Lyrurus – Tetrao – Tetrastes – Tympanuchus Coturnix - Wachteln Bipkerwik (Coturnix coturnix) Gallus - Djungelhanen Wil Han (Gallus gallus) Hüshan (Gallus gallus domesticus) Meleagris - Puuten Puut (Meleagris gallopavo) Perdix - Rebhanen Ääkerhenk (Perdix perdix) Phasianus - Echt Fasaanen Fasaan (Phasianus colchicus) Commonskategorii: Fasaanen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Fasaanen


Konstantin Ustinowitsch Tschernjenko (üüb Rüs: Константин Устинович Черненко [kənstɐnˈtʲin usˈtʲinɐvʲɪtɕ tɕɨrˈnʲenkə] Konstantin Ustinowitsch Tschernjenko; * 24. September 1911 uun Bolschaja Tes, Jenisejsk Guwernement, Rüs Keiserrik (daaling Krasnojarsk Regiuun, Rüslun); † 10. Marts 1985 uun Moskau) wiar en sowjetisk poliitiker an faan 13. Febrewoore 1984 tu san duas generoolsekreteer faan det Sentraalkomitee faan det Kommunistisk Partei faan’t Sowjetunioon. Hoodmaaner faan't Sowjetunioon: Wladimir Leenin (1917-1922), Joosef Staalin (1922-1953), Georgi Malenkow (1953), Nikita Chruschtschow (1953-1964), Leonid Breschnjew (1964-1982), Juri Andropow (1982-1984), Konstantin Tschernjenko (1984-1985), Michail Gorbatschow (1985-1991)


Juri Wladimirowitsch Andropow (üüb Rüs: Юрий Владимирович Андропов [ˈjʉrʲɪj vlɐˈdʲimʲɪrəvʲɪtɕ ɐnˈdropəf] Jurij Wladimirovitsch Andropow; * 2. Jüüne jul./15. Jüüne greg. 1914 uun Nagutskaja, Stawropol Guwernement, Keiserrik Rüslun (daaling Rajon Andropow, Regiuun Stawropol); † 9. Febrewoore 1984 uun Moskau) wiar en sowjetisk poliitiker. Hi feerd faan 1967 tu 1982 at KGB an wiar faan 12. Nofember 1982 tu san duas generoolsekreteer faan det Sentraalkomitee faan det Kommunistisk Partei faan’t Sowjetunioon. Hoodmaaner faan't Sowjetunioon: Wladimir Leenin (1917-1922), Joosef Staalin (1922-1953), Georgi Malenkow (1953), Nikita Chruschtschow (1953-1964), Leonid Breschnjew (1964-1982), Juri Andropow (1982-1984), Konstantin Tschernjenko (1984-1985), Michail Gorbatschow (1985-1991)


Nikita Sergejewitsch Chruschtschow wiar en sowjetisk poliitiker an faan 14. September 1953 tu 14. Oktuuber 1964 iarst sekreteer faan faan det Kommunistisk Partei faan’t Sowjetunioon. Chruschtschow wurd 1894 uun't taarep Kalinowka bäären, diar nai bi't grens twesken Ruslun an Ukraine faan daaling as. Hi wiar uun sin jong juaren metaalwerker an uun de Rüs Bürgerkrich poliitisk komisaar. Hi onerstütset Joosef Staalin sin rianmaagingen an saad jä tu düüsenen faan ferhaftingen. 1938 stjüüret Staalin ham tu't Ukraine, am diar a rianmaagingen widjertumaagin. Uun de Grat feederlunskrich (of de Naist Wäältkrich) wiar Chruschtschow weler komissaar an tiinet üüs fermadler twesken Staalin an sin generoolen. Hi hed en rol uun det 1942-1943 weering faan Stalingrad. 1943 ging hi tu't Ukraine turag, am diar at welerapbagen faan't lun auertuwachin. Hi wurd 1949 tu Moskau berepen wurd, am a iinflööd faan Georgi Malenkow an seekerhaidsföörmaan Lawrenti Beria, diar üüs Staalin sin arewen uunluket wurd, ütjtulikin. Efter Joosef Staalin san duas uun Marts 1953 wiar tu September 1953 för't iarst Georgi Malenkow de iarst generoolsekreteer faan det Kommunistisk Partei faan't Sowjetunioon. Efter en meechtstridj för't baantje wurd Chruschtschow generoolsekreteer. Do feerd hi 25. Febrewoore 1956 üüb de 20. Parteidai faan't Kommunistisk Partei troch en waaget gehiamreede


Pforzheim as en krisfri stää önj dåt tjüsch bundeslönj Baden-Würtembärj. E stää läit önjt nordweesten foont bundeslönj, önj di Karlsruhe Regiiringsdistrikt. Jü stää heet 125.957 inboogere (2019). Dåt as en krisfri stää än uk e hoodstää foon e Enzkreis. Germany: Baden-Württemberg, citypopulation.de


Ahmed Sékou Touré (* 9. Janewoore 1922 uun Faranah, Faranah Regiuun, Guinea; † 26. Marts 1984 uun Cleveland, Ohio, Ferianigt Stooten) wiar faan 2. Oktuuber 1958 tu san duas de iarst president faan Guinea. 1960 ferklaaret hi sin Demokraatisk Partei faan Guinea (Parti démocratique de Guinée of PDG) tu iansig legaal partei uun't lun an regiaret faan do uun üüs diktaator.


António Agostinho Neto (* 17. September 1922 uun Catete, Ícolo e Bengo, Bengo Prowins (nü dial faan Luanda Prowins), Angoola; † 10. September 1979 uun Moskau) wiar faan 11. Nofember 1975 tu san duas de iarst president faan Angoola.


Det Boffa Prefektüür (üüb Fraansöösk: La préfecture de Boffa) as ian faan dön fiiw prefektüüren faan det Boké Regiuun uun Guinea. Det hee 212.583 lidj (2014). At hoodsteed faan't prefektüür as Boffa. At prefektüür hee ian steedkomuun (Boffa-Centre) an sööwen onerprefektüüren: Guinea: Administrative Division, www.citypopulation.de


Det Boké Prefektüür (üüb Fraansöösk: La préfecture de Boké) as ian faan dön fiiw prefektüüren faan det Boké Regiuun uun Guinea. Det hee 450.278 lidj (2014). At hoodsteed faan't prefektüür as Boké. At prefektüür hee ian steedkomuun (Boké-Centre) an njüügen onerprefektüüren: Guinea: Administrative Division, www.citypopulation.de Guinea: Administrative Division, www.citypopulation.de


Det Fria Prefektüür (üüb Fraansöösk: La préfecture de Fria) as ian faan dön fiiw prefektüüren faan det Boké Regiuun uun Guinea. Det hee 96.700 lidj (2014). At hoodsteed faan't prefektüür as Fria. At prefektüür hee ian steedkomuun (Fria-Centre) an trii onerprefektüüren: Guinea: Administrative Division, www.citypopulation.de Guinea: Administrative Division, www.citypopulation.de


Det Gaoual Prefektüür (üüb Fraansöösk: La préfecture de Gaoual) as ian faan dön fiiw prefektüüren faan det Boké Regiuun uun Guinea. Det hee 193.612 lidj (2014). At hoodsteed faan't prefektüür as Gaoual. At prefektüür hee ian steedkomuun (Gaoual-Centre) an sööwen onerprefektüüren: Guinea: Administrative Division, www.citypopulation.de Guinea: Administrative Division, www.citypopulation.de


Det Koundara Prefektüür (üüb Fraansöösk: La préfecture de Koundara) as ian faan dön fiiw prefektüüren faan det Boké Regiuun faan Guinea. Det hee 129.974 lidj (2014). At hoodsteed faan't prefektüür as Koundara. At prefektüür hee ian steedkomuun (Koundara-Centre) an seeks onerprefektüüren: Guinea: Administrative Division, www.citypopulation.de Guinea: Administrative Division, www.citypopulation.de


Det Dabola Prefektüür (üüb Fraansöösk: La préfecture de Dabola) as en prefektüür faan det Faranah Regiuun faan Guinea. Det hee 181.137 lidj (2014). At hoodsteed faan't prefektüür as Dabola. At prefektüür hee ian steedkomuun (Dabola-Centre) an aacht onerprefektüüren: Guinea: Administrative Division, www.citypopulation.de Guinea: Administrative Division, www.citypopulation.de


Det Dinguiraye Prefektüür (üüb Fraansöösk: La préfecture de Dinguiraye) as en prefektüür faan det Faranah Regiuun faan Guinea. Det hee 196.469 lidj (2014). At hoodsteed faan't prefektüür as Dinguiraye. At prefektüür hee ian steedkomuun (Dinguiraye-Centre) an sööwen onerprefektüüren: Saïdou Bokoum (1945-), skriiwer, diar uun't steed Dinguiraye bäären wurd. Guinea: Administrative Division, www.citypopulation.de Guinea: Administrative Division, www.citypopulation.de


Det Faranah Prefektüür (üüb Fraansöösk: La préfecture de Faranah) as en prefektüür faan det Faranah Regiuun faan Guinea. Det hee 280.170 lidj (2014). At hoodsteed faan't prefektüür as Faranah. At prefektüür hee ian steedkomuun (Faranah-Centre) an elwen onerprefektüüren: Guinea: Administrative Division, www.citypopulation.de Guinea: Administrative Division, www.citypopulation.de


Det Kissidougou Prefektüür (üüb Fraansöösk: La préfecture de Kissidougou) as en prefektüür faan det Faranah Regiuun faan Guinea. Det hee 283.778 lidj (2014). At hoodsteed faan't prefektüür as Kissidougou. At prefektüür hee ian steedkomuun (Kissidougou-Centre) an twaalew onerprefektüüren: Guinea: Administrative Division, www.citypopulation.de Guinea: Administrative Division, www.citypopulation.de


Cornales san en order faan bloosenplaanten. Diar hiar sööwen plaantenfamilin tu. Cornaceae Curtisiaceae Grubbiaceae Hortensienplaanten (Hydrangeaceae) Hydrostachyaceae Loasaceae Nyssaceae Commonskategorii: Cornales – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Cornales


Hortensienplaanten (Hydrangeaceae) san en plaantenfamile mä 11 bit 17 sköölen an amanbi 220 bit 240 slacher. Broussaisia – Cardiandra – Decumaria – Deinanthe – Dichroa – Fendlera – Hydrangea – Jamesia – Pileostegia – Platycrater – Schizophragma Commonskategorii: Hortensienplaanten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Hortensienplaanten


Hortensien (Hydrangea) san en plaantenskööl uun det famile faan a Hortensienplaanten (Hydrangeaceae). Enkelt slacher an suurten san guardplaanten. H. anomala – H. arborescens – H. aspera – H. bretschneideri – H. candida – H. caudatifolia – H. chinensis – H. chungii – H. cinerea – H. coacta – H. coenobialis – H. davidii – H. dumicola – H. gracilis – H. heteromalla – H. hirta – H. hypoglauca – H. integrifolia – H. involucrata – H. kawakamii – †H. knowltonii – H. kwangsiensis – H. kwangtungensis – H. lingii – H. linkweiensis – H. longifolia – H. longipes – H. macrocarpa – H. macrophylla – H. mangshanensis – H. paniculata – H. petiolaris – H. quercifolia – H. radiata – H. robusta – H. sargentiana – H. scandens – H. seemannii – H. serrata – H. serratifolia – H. stenophylla – H. strigosa – H. stylosa – H. sungpanensis – H. xanthoneura – H. zhewanensis Commonskategorii: Hortensien – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Hortensien


At Guardhortensie (Hydrangea macrophylla) of Büürenhortensie, of ianfach Hortensie as en plaantenslach uun det skööl faan a Hortensien (Hydrangea). Hat komt eegentelk faan Jaapan, man woort daalang uun Madeleuroopa üs guardplaant aptaanj. Diar jaft at flook suurten faan, diar ünlik klöören uunnem kön. Commonskategorii: Guardhortensien – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Guardhortensien


Det Kankan Prefektüür (üüb Fraansöösk: La préfecture de Kankan) as en prefektüür faan det Kankan Regiuun faan Guinea. Det hee 473.359 lidj (2014). At hoodsteed faan't prefektüür as Kankan. At prefektüür hee ian steedkomuun (Kankan-Centre) an twaalew onerprefektüüren: Williams Sassine (1944-1997), skriiwer, diar uun't steed Kankan bäären wurd. Guinea: Administrative Division, www.citypopulation.de Guinea: Administrative Division, www.citypopulation.de


Williams Sassine (* 1944, Kankan, Guinea; † 9. Febrewoore 1997, Conakry, Guinea) wiar en guineeisk skriiwer, diar üüb Fraansöösk skreew. Sin mam wiar guineeisk, man san aatj kaam faan Liibanon. Hi ging tu sekundeerskuul uun Conakry an do ging tu Frankrik, am uun Pariis matematiik tu studiarin. Hi kaam 1961 tu Guinea turag, man moost hi auer Ahmed Sékou Touré sin diktatüür at lun ferleet. Hi wiar föl juaren uun eksiil uun öler aafrikoons lunen. Hi kaam 1984 tu Guinea efter a putsch faan detheer juar turag. Hi skreew auer marginalisiaret karakteren, man efter Touré san duas wurd hi optimistisker. San romoon Le jeune homme de sable (de jong sandig maan; 1979) wurd üüs een faan dön best aafrikoons romoonen faan det 20. juarhunert tääld. Högen faan sin romoonen wurd uun't Ingels, Spaans an Rüs auersaat. Hi skreew uk för dön bleeden La Guinée-Djama, L'éducateur, an fööraal för det satiirisk bleed Le Lynx.


Det Kérouane Prefektüür (üüb Fraansöösk: La préfecture de Kérouane) as en prefektüür faan det Kankan Regiuun faan Guinea. Det hee 207.547 lidj (2014). At hoodsteed faan't prefektüür as Kérouane. At prefektüür hee ian steedkomuun (Kérouane-Centre) an aacht onerprefektüüren: Guinea: Administrative Division, www.citypopulation.de Guinea: Administrative Division, www.citypopulation.de


Det Kouroussa Prefektüür (üüb Fraansöösk: La préfecture de Kouroussa) as en prefektüür faan det Kankan Regiuun faan Guinea. Det hee 268.630 lidj (2014). At hoodsteed faan't prefektüür as Kouroussa. At prefektüür hee ian steedkomuun (Kouroussa-Centre) an elwen onerprefektüüren: Camara Laye (1928–1980), skriiwer, diar uun't steed Kouroussa bäären wurd. Guinea: Administrative Division, www.citypopulation.de Guinea: Administrative Division, www.citypopulation.de


Det Mandiana Prefektüür (üüb Fraansöösk: La préfecture de Mandiana) as en prefektüür faan det Kankan Regiuun faan Guinea. Det hee 335.999 lidj (2014). At hoodsteed faan't prefektüür as Mandiana. At prefektüür hee ian steedkomuun (Mandiana-Centre) an elwen onerprefektüüren: Guinea: Administrative Division, www.citypopulation.de Guinea: Administrative Division, www.citypopulation.de


Det Siguiri Prefektüür (üüb Fraansöösk: La préfecture de Siguiri) as en prefektüür faan det Kankan Regiuun faan Guinea. Det hee 687.002 lidj (2014). At hoodsteed faan't prefektüür as Siguiri. At prefektüür hee ian steedkomuun (Siguiri-Centre) an twaalew onerprefektüüren: Fodéba Keïta (1921-1969), skriiwer, diar uun't steed Siguiri bäären wurd. Guinea: Administrative Division, www.citypopulation.de Guinea: Administrative Division, www.citypopulation.de


Rederstäären (Hippeastrum) san en plaantenskööl uun det famile faan a Amaryllisplaanten (Amaryllidaceae). Diar jaft at son 80 slacher faan. Uun a bluumloodens wurd jo oner di nööm Amaryllis ferkääft; det san miast hübriiden. A eegentelk Amaryllis san oober en ööder skööl. Hippeastrum vittatum Hippeastrum miniatum Hippeastrum striatum Hippeastrum sp. H. aglaiae – H. amaru – H. andreanum – H. angustifolium – H. apertispathum – H. arboricola – H. argentinum – H. aulicum – H. aviflorum – H. blossfeldiae – H. brasilianum – H. breviflorum – H. bukasovii – H. caiaponicum – H. calyptratum – H. canastrense – H. canterai – H. cardenasii – H. caupolicanense – H. cipoanum – H. condemaitae – H. correiense – H. curitibanum – H. cuzcoense – H. cybister – H. damazianum – H. diniz-cruziae – H. divifrancisci – H. divijulianum – H. doraniae – H. elegans – H. espiritense – H. evansiae – H. ferreyrae – H. forgetii – H. fragrantissimum – H. fuscum – H. gertianum – H. glaucescens – H. goianum – H. guarapuavicum – H. harrisonii – H. haywardii – H. hemographes – H. hugoi – H. iguazuanum – H. incachacanum – H. intiflorum – H. kromeri – H. lapacense – H.


En hübriid as en suurt faan plaanten of diarten, diar faan üünlik sköölen, slacher, onerslacher of rasen iinkrüsagt wurden as. (1) Orchis militaris (2) Aceras anthropophorum (1×2) × Orchiaceras spurium Detdiar hübriid faan jo iarst tau slacher as uun a natüür apkimen. Commonskategorii: Hübriiden – Saamlang faan bilen of filmer


Look (Allium) as en plaantenskööl uun det famile faan a Amaryllisplaanten (Amaryllidaceae). Diar hiar 13 bit 16 onersköölen mä amanbi 940 slacher tu. Föl slacher haa en skarepen stirem, det komt faan't Alliin diar uun. Pore (Allium ampeloprasum) Skalot (Allium cepa, mä Allium ascalonicum) Lookskalot (Allium fistulosum) Knooplook (Allium sativum) Gäärslook (Allium schoenoprasum) Baarlook (Allium ursinum) A. subg. Allium – A. subg. Amerallium – A. subg. Anguinum – A. subg. Bromatorrhiza – A. subg. Butomissa – A. subg. Caloscordum – A. subg. Cepa – A. subg. Cyathophora – A. subg. Melanocrommyum – A. subg. Microscordum – A. subg. Nectaroscordum – A. subg. Polyprason – A. subg. Porphyroprason – A. subg. Reticulatobulbosa – A. subg. Rhizirideum – A. subg. Vvedenskya Commonskategorii: Look – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Look


Gäärslook (Allium schoenoprasum) as en plaantenslach uun det skööl faan't Look (Allium). Hat woort hal uun köögem brükt. Bloos Gäärslook woort letjbetjet Stak bruad mä ister an Gäärslook Commonskategorii: Gäärslook – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Gäärslook


Vorlage:Infobox Chemikalie/Summenformelsuche vorhanden Alliin as en aminosüren mä swaawel uun. Hat komt uun look (Allium) föör, fööraal uun knooplook. Thieme Chemistry (Hrsg.): Iindrach tu Alliin uun Römpp Online. Version 3.19. Georg Thieme Verlag, Stuttgart 2011, ufrepen di 20. Juni 2014. Dootenbleed (+)-L-Alliin bi Sigma-Aldrich, ufrepen di 12. Febrewoore 2019.


Det Coyah Prefektüür (üüb Fraansöösk: La préfecture de Coyah) as en prefektüür faan det Kindia Regiuun faan Guinea. Det hee 263.861 lidj (2014). At hoodsteed faan't prefektüür as Coyah. At prefektüür hee ian steedkomuun (Coyah-Centre) an trii onerprefektüüren: Guinea: Administrative Division, www.citypopulation.de


Det Dubréka Prefektüür (üüb Fraansöösk: La préfecture de Dubréka) as en prefektüür faan det Kindia Regiuun faan Guinea. Det hee 330.548 lidj (2014). At hoodsteed faan't prefektüür as Dubréka. At prefektüür hee ian steedkomuun (Dubréka-Centre) an seeks onerprefektüüren: Guinea: Administrative Division, www.citypopulation.de


Det Forécariah Prefektüür (üüb Fraansöösk: La préfecture de Forécariah) as en prefektüür faan det Kindia Regiuun faan Guinea. Det hee 242.942 lidj (2014). At hoodsteed faan't prefektüür as Forécariah. At prefektüür hee ian steedkomuun (Forécariah-Centre) an njüügen onerprefektüüren: Guinea: Administrative Division, www.citypopulation.de


Det Kindia Prefektüür (üüb Fraansöösk: La préfecture de Kindia) as en prefektüür faan det Kindia Regiuun faan Guinea. Det hee 439.614 lidj (2014). At hoodsteed faan't prefektüür as Kindia. At prefektüür hee ian steedkomuun (Kindia-Centre) an njüügen onerprefektüüren: Guinea: Administrative Division, www.citypopulation.de


Det Télimélé Prefektüür (üüb Fraansöösk: La préfecture de Télimélé) as en prefektüür faan det Kindia Regiuun faan Guinea. Det hee 284.409 lidj (2014). At hoodsteed faan't prefektüür as Télimélé. At prefektüür hee ian steedkomuun (Télimélé-Centre) an tretanj onerprefektüüren: Guinea: Administrative Division, www.citypopulation.de


Det Koubia Prefektüür (üüb Fraansöösk: La préfecture de Koubia) as en prefektüür faan det Labé Regiuun faan Guinea. Det hee 100.170 lidj (2014). At hoodsteed faan't prefektüür as Koubia. At prefektüür hee ian steedkomuun (Koubia-Centre) an fiiw onerprefektüüren: Guinea: Administrative Division, www.citypopulation.de Guinea: Administrative Division, www.citypopulation.de


Det Labé Prefektüür (üüb Fraansöösk: La préfecture de Labé) as en prefektüür faan det Labé Regiuun faan Guinea. Det hee 318.938 lidj (2014). At hoodsteed faan't prefektüür as Labé. At prefektüür hee ian steedkomuun (Labé-Centre) an twaalew onerprefektüüren: Koumanthio Zeinab Diallo (1956-), skriiwer, diar uun't steed Labé bäären wurd. Guinea: Administrative Division, www.citypopulation.de Guinea: Administrative Division, www.citypopulation.de


Det Lélouma Prefektüür (üüb Fraansöösk: La préfecture de Lélouma) as en prefektüür faan det Labé Regiuun faan Guinea. Det hee 163.069 lidj (2014). At hoodsteed faan't prefektüür as Lélouma. At prefektüür hee ian steedkomuun (Lélouma-Centre) an tjiin onerprefektüüren: Guinea: Administrative Division, www.citypopulation.de Guinea: Administrative Division, www.citypopulation.de


Det Mali Prefektüür (üüb Fraansöösk: La préfecture de Mali) as en prefektüür faan det Labé Regiuun faan Guinea. Det hee 288.001 lidj (2014). At hoodsteed faan't prefektüür as Mali. At prefektüür hee ian steedkomuun (Mali-Centre) an twaalew onerprefektüüren: Guinea: Administrative Division, www.citypopulation.de Guinea: Administrative Division, www.citypopulation.de


Det Tougué Prefektüür (üüb Fraansöösk: La préfecture de Tougué) as en prefektüür faan det Labé Regiuun faan Guinea. Det hee 124.280 lidj (2014). At hoodsteed faan't prefektüür as Tougué. At prefektüür hee ian steedkomuun (Tougué-Centre) an njüügen onerprefektüüren: Guinea: Administrative Division, www.citypopulation.de Guinea: Administrative Division, www.citypopulation.de


Det Dalaba Prefektüür (üüb Fraansöösk: La préfecture de Dalaba) as en prefektüür faan det Mamou Regiuun faan Guinea. Det hee 133.677 lidj (2014). At hoodsteed faan't prefektüür as Dalaba. At prefektüür hee ian steedkomuun (Dalaba-Centre) an njüügen onerprefektüüren: Guinea: Administrative Division, www.citypopulation.de Guinea: Administrative Division, www.citypopulation.de


Det Mamou Prefektüür (üüb Fraansöösk: La préfecture de Mamou) as en prefektüür faan det Mamou Regiuun faan Guinea. Det hee 318.981 lidj (2014). At hoodsteed faan't prefektüür as Mamou. At prefektüür hee ian steedkomuun (Mamou-Centre) an tretanj onerprefektüüren: Guinea: Administrative Division, www.citypopulation.de Guinea: Administrative Division, www.citypopulation.de


Det Pita Prefektüür (üüb Fraansöösk: La préfecture de Pita) as en prefektüür faan det Mamou Regiuun faan Guinea. Det hee 278.530 lidj (2014). At hoodsteed faan't prefektüür as Pita. At prefektüür hee ian steedkomuun (Pita-Centre) an elwen onerprefektüüren: Guinea: Administrative Division, www.citypopulation.de Guinea: Administrative Division, www.citypopulation.de


Det Beyla Prefektüür (üüb Fraansöösk: La préfecture de Beyla) as en prefektüür faan det Nzérékoré Regiuun faan Guinea. Det hee 326.082 lidj (2014). At hoodsteed faan't prefektüür as Beyla. At prefektüür hee ian steedkomuun (Beyla-Centre) an tretanj onerprefektüüren: Guinea: Administrative Division, www.citypopulation.de Guinea: Administrative Division, www.citypopulation.de


Det Guéckédou Prefektüür (üüb Fraansöösk: La préfecture de Guéckédou) as en prefektüür faan det Nzérékoré Regiuun faan Guinea. Det hee 290.611 lidj (2014). At hoodsteed faan't prefektüür as Guéckédou. At prefektüür hee ian steedkomuun (Guéckédou-Centre) an njüügen onerprefektüüren: Guinea: Administrative Division, www.citypopulation.de Guinea: Administrative Division, www.citypopulation.de


Det Lola Prefektüür (üüb Fraansöösk: La préfecture de Lola) as en prefektüür faan det Nzérékoré Regiuun faan Guinea. Det hee 171.561 lidj (2014). At hoodsteed faan't prefektüür as Lola. At prefektüür hee ian steedkomuun (Lola-Centre) an aacht onerprefektüüren: Guinea: Administrative Division, www.citypopulation.de Guinea: Administrative Division, www.citypopulation.de


Det Macenta Prefektüür (üüb Fraansöösk: La préfecture de Macenta) as en prefektüür faan det Nzérékoré Regiuun faan Guinea. Det hee 278.456 lidj (2014). At hoodsteed faan't prefektüür as Macenta. At prefektüür hee ian steedkomuun (Macenta-Centre) an fjauertanj onerprefektüüren: Guinea: Administrative Division, www.citypopulation.de Guinea: Administrative Division, www.citypopulation.de


Det Nzérékoré Prefektüür (üüb Fraansöösk: La préfecture de Nzérékoré) as en prefektüür faan det Nzérékoré Regiuun faan Guinea. Det hee 396.949 lidj (2014). At hoodsteed faan't prefektüür as Nzérékoré. At prefektüür hee ian steedkomuun (Nzérékoré-Centre) an tjiin onerprefektüüren: Guinea: Administrative Division, www.citypopulation.de Guinea: Administrative Division, www.citypopulation.de


Det Yomou Prefektüür (üüb Fraansöösk: La préfecture de Yomou) as en prefektüür faan det Nzérékoré Regiuun faan Guinea. Det hee 114.371 lidj (2014). At hoodsteed faan't prefektüür as Yomou. At prefektüür hee ian steedkomuun (Yomou-Centre) an seeks onerprefektüüren: Guinea: Administrative Division, www.citypopulation.de Guinea: Administrative Division, www.citypopulation.de


Boffa as en steed uun de aafrikoons steed Guinea. At steed leit uun a waast faan't lun, nai bi a eeg faan't Atlantik. Det as at hoodsteed faan det Boffa Prefektüür faan det Boké Regiuun. Det hee 8631 lidj (2014). www.citypopulation.de


Det Bomi Amt as ian faan dön füftanj amten faan Libeeria. Det hee 84.119 lidj (2008). At hoodsteed faan't amt as Tubmanburg. Libeeria, citypopulation


Det Bong Amt as ian faan dön füftanj amten faan Libeeria. Det hee 333.481 lidj (2008). At hoodsteed faan't amt as Gbarnga. Liberia, citypopulation


Det Gbarpolu Amt as ian faan dön füftanj amten faan Libeeria. Det hee 83.388 lidj (2008). At hoodsteed faan't amt as Bopolu. Liberia, citypopulation


Det Sinoe Amt as ian faan dön füftanj amten faan Libeeria. Det hee 102.391 lidj (2008). At hoodsteed faan't amt as Greenville. Liberia, citypopulation


Det Grand Bassa Amt as ian faan dön füftanj amten faan Libeeria. Det hee 221.693 lidj. At hoodsteed faan't amt as Buchanan. Liberia, citypopulation


Det Grand Cape Mount Amt as ian faan dön füftanj amten faan Libeeria. Det hee 127.076 lidj (2008). At hoodsteed faan't amt as Robertsport. Liberia, citypopulation


Det Grand Gedeh Amt as ian faan dön füftanj amten faan Libeeria. Det hee 125.258 lidj (2008). At hoodsteed faan't amt as Zwedru. Libeeria, citypopulation


Det Grand Kru Amt as ian faan dön füftanj amten faan Libeeria. Det hee 57.913 lidj. At hoodsteed faan't amt as Barclayville. Liberia, citypopulation


Det Lofa Amt as ian faan dön füftanj amten faan Libeeria. Det hee 276.863 lidj (2008). At hoodsteed faan't amt as Voinjama. Liberia, citypopulation


Det Margibi Amt as ian faan dön füftanj amten faan Libeeria. Det hee 209.923 lidj (2008). At hoodsteed faan't amt as Kakata. Liberia, citypopulation


Det Maryland Amt as ian faan dön füftanj amten faan Libeeria. Det hee 135.938 lidj (2008). At hoodsteed faan't amt as Harper. Liberia, citypopulation


Det Montserrado Amt as ian faan dön füftanj amten faan Libeeria. Det hee 1.118.241 lidj (2008). At hoodsteed faan't amt as Bensonville. Liberia, citypopulation


Det Nimba Amt as ian faan dön füftanj amten faan Libeeria. Det hee 462.026 lidj (2008). At hoodsteed faan't amt as Sanniquellie. Liberia, citypopulation


Det Rivercess Amt as ian faan dön füftanj amten faan Libeeria. Det hee 71.509 lidj (2008). At hoodsteed faan't amt as Cesstos City. Liberia, citypopulation


Det River Gee Amt as ian faan dön füftanj amten faan Libeeria. Det hee 66.789 lidj (2008). At hoodsteed faan't amt as Fish Town. Liberia, citypopulation


De Bosnisk Podrinje Kantoon Goražde (üüb Bosnisk: Bosansko-podrinjski kanton Goražde, üüb Kroatisk: Bosansko-podrinjska županija Goražde) as een faan dön tjiin kantoonen faan't Föderatschuun Bosnien an Hersegowina. Det hee 23.734 lidj (2013). At hoodsteed faan a kantoon as Goražde. Bosnia, citypopulation


De Hersegowina-Neretva Kantoon (üüb Bosnisk: Hercegovačko-neretvanski kanton, üüb Kroatisk: Hercegovačko-neretvanska županija) as een faan dön tjiin kantoonen faan't Föderatschuun Bosnien an Hersegowina. Det hee 222.007 lidj (2013). At hoodsteed faan a kantoon as Mostar. Bosnia, citypopulation


De Zenica-Doboj Kantoon (üüb Bosnisk: Zeničko-dobojski kanton, üüb Kroatisk: Zeničko-dobojska županija) as een faan dön tjiin kantoonen faan't Föderatschuun Bosnien an Hersegowina. Det hee 364.433 lidj (2013). At hoodsteed faan a kantoon as Zenica. Bosnia, citypopulation


De Waast-Hersegovina Kantoon (üüb Bosnisk: Zapadnohercegovački kanton, üüb Kroatisk: Županija Zapadnohercegovačka) as een faan dön tjiin kantoonen faan't Föderatschuun Bosnien an Hersegowina. Det hee 94.898 lidj (2003). At hoodsteed faan a kantoon as Ljubuški. Bosnia, citypopulation


De Una-Sana Kantoon (üüb Bosnisk: Unsko-sanski kanton, üüb Kroatisk: Unsko-sanska županija) as een faan dön tjiin kantoonen faan't Föderatschuun Bosnien an Hersegowina. Det hee 273.261 lidj (2013). At hoodsteed faan a kantoon as Bihać. Bosnia, citypopulation


De Tuzla Kantoon (üüb Bosnisk: Tuzlanski kanton, üüb Kroatisk: Tuzlanska županija) as een faan dön tjiin kantoonen faan't Föderatschuun Bosnien an Hersegowina. Det hee 445.028 lidj (2013). At hoodsteed faan a kantoon as Tuzla. Bosnia, citypopulation


Bogotá (ütjspriik üüb Spaans: [boɣoˈta]) as at hoodsteed faan de süüdamerikoons stoot Kolumbien. At steed leit uun a maden faan't lun. Det hee 8.064.000 lidj (2017). Det as uk at hoodsteed faan det hoodsteeddistrikt Bogotá an det Cundimarca Department, uk wan at steed nian dial faan't department as. Bogotá wurd 6. August 1538 faan de spaans konkistadoor Gonzalo Jiménez de Quesada üüs hoodsteed faan det Nei Köningrik Granada grünjlaanjen. Columbia, citypopulation.de


Fosfoor (faan ualgreks φωσφόρος phōsphóros, nordfriisk drait laacht) as en cheemisk element mä det ufkörtang P an det atoomnumer 15. SIMS-Spektrum faan a isotoopen Ruad an brons fosfoor Witj (güül) fosfoor Elektroonenskel Commonskategorii: Fosfoor – Saamlang faan bilen of filmer Harry H. Binder: Lexikon der chemischen Elemente. S. Hirzel Verlag 1999, ISBN 3-7776-0736-3. A taalen för't infobox kem miast faan www.webelements.com IUPAC, Standard Atomic Weights Revised 2013. Iindraanj tu Tetraphosphor (weißer Phosphor) uun't GESTIS-dootenbeenk faan't IFA, ufrepen di 9. August 2016 (mä JavaScript). Iindraanj tu Phosphor, roter uun't GESTIS-dootenbeenk faan't IFA, ufrepen di 9. August 2016 (mä JavaScript). A. F. Holleman, E. Wiberg, N. Wiberg: Lehrbuch der Anorganischen Chemie. 102. Auflage. de Gruyter, Berlin 2007, ISBN 978-3-11-017770-1, S. 747. (ütjden faan) David R. Lide: CRC Handbook of Chemistry and Physics. 90. aplaag. (uun't näät: 2010), CRC Press/Taylor and Francis, Boca Raton, FL, Properties of the Elements and Inorganic Compounds, S. 4-142 – 4-147. A taalen üüb g/mol an uun cgs-ianhaiden. Diarfaan bereegent SI-wäärs. Yiming Zhang, Julian R. G. Evans, Shoufeng Yang: Corrected Values for Boiling Points and Enthalpies of Vaporization of Elements in Handbooks. Uun: Journal of Chemical & Engineering Data. 56, 2011, S. 328–337, doi:10.1021/je1011086. Iindrach tu roter/weißer Phosphor


Arauca (ütjspriik üüb Spaans: [aˈɾawka]) as en steed uun de süüdamerikoons stoot Kolumbien. At steed leit uun a nuurduast faan't lun, nai bi't grens tu Venezuela. Det wurd efter a struum Arauca neemd, wat at steed faan Venezuela skääst. Det hee 78.900 lidj (2017). Det as at hoodsteed faan det Arauca Department. Arauca wurd 4. Deetsember 1780 faan Juan Isidro Daboín grünjlaanjen. Columbia, citypopulation.de


Armenia (ütjspriik üüb Spaans: [aɾˈme.nja]) as en steed uun de süüdamerikoons stoot Kolumbien. At steed leit uun a waast faan't lun. Det hee 291.700 lidj (2017). Det as at hoodsteed faan det Quindío Department. At steed wurd 14. Oktuuber 1889 faan Jesús María Ocampo grünjlaanjen. Det stak Armenia City in the Sky faan det band The Who ment ferlicht Armenia uun Kolumbien. Columbia, citypopulation.de


Barranquilla (ütjspriik üüb Spaans: [baraŋˈkiʝa]) as en steed an huuwen uun de süüdamerikoons stoot Kolumbien. At steed leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 1.224.000 lidj (2017). Det as at hoodsteed faan det Atlántico Department. Columbia, citypopulation.de


Bucaramanga (ütjspriik üüb Spaans: [bukaɾaˈmaŋɡa]) as en steed uun de süüdamerikoons stoot Kolumbien. At steed leit uun nuurduast faan't lun. Det hee 522.100 lidj (2017). Det as at hoodsteed faan det Santander Department. Columbia, citypopulation.de


Wat menst dü? Arauca (Department) Arauca (Steed) Arauca (Struum)


Cali of Santiago de Cali (ütjspriik üüb Spaans: [ˈkali]) as en steed uun de süüdamerikoons stoot Kolumbien. At steed leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 2.383.500 (2017). Det as at hoodsteed faan det Valle del Cauca Department. Det steed as uk bekeend, auer diar det Cali-Kartel seed, mä det gratst onernemen, diar weltwidj mä kokain haneld. Det kartel jaft'at ei muar, man a kokainhanel spelet diar leewen noch en grat rol. Columbia, citypopulation.de


Cartagena of Cartagena de Indias (ütjspriik üüb Spaans: [kaɾtaˈxena]) as en steed uun de süüdamerikoons stoot Kolumbien. At steed leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 983.400 (2017). Det as at hoodsteed faan det Bolívar Department. Columbia, citypopulation.de


Cúcuta of San José de Cúcuta (ütjspriik üüb Spaans: [ˈkukuta]) as en steed uun de süüdamerikoons stoot Kolumbien. At steed leit uun a nuurduast faan't lun. Det hee 640.400 (2017). Det as at hoodsteed faan det Norte de Santander Department. Columbia, citypopulation.de


Det Beni Department (üüb Spaans: Departamento del Beni, üüb Aimara: Wini Jach'a Suyu, üüb Ketschua: Wini Suyu, üüb Guarani: Tetãvore Beni) as ian faan dön njüügen departmenten faan Boliiwien. Det hee 422.008 lidj (2012). At hoodsteed faan't department as Trinidad. Bolivia, citypopulation.de


Det Chuquisaca Department (üüb Spaans: Departamento de Chuquisaca, üüb Aimara: Chuqisaka Jach'a Suyu, üüb Ketschua: Chuqichaka Suyu, üüb Guarani: Tetãvore Chuquisaca) as ian faan dön njüügen departmenten faan Boliiwien. Det hee 581.347 lidj (2012). At hoodsteed faan't department as Sucre. Bolivia, citypopulation.de


Det Cochabamba Department (üüb Spaans: Departamento de Cochabamba, üüb Aimara: Quchapampa Jach'a Suyu, üüb Ketschua: Quchapampa Suyu, üüb Guarani: Tetãvore Cochabamba) as ian faan dön njüügen departmenten faan Boliiwien. Det hee 1.762.761 lidj (2012). At hoodsteed faan't department as Cochabamba. Bolivia, citypopulation.de


Det La Paz Department (üüb Spaans: Departamento de La Paz, üüb Aimara: Chuqiyapu Jach'a Suyu, üüb Ketschua: Chuqiyapu Suyu, üüb Guarani: Tetãvore La Paz) as ian faan dön njüügen departmenten faan Boliiwien. Det hee 2.719.344 lidj (2012). At hoodsteed faan't department as La Paz. La Paz El Alto Bolivia, citypopulation.de


Det Oruro Department (üüb Spaans: Departamento de Oruro, üüb Aimara: Ururu Jach'a Suyu, üüb Ketschua: Uru Uru Suyu, üüb Guarani: Tetãvore Oruro) as ian faan dön njüügen departmenten faan Boliiwien. Det hee 494.587 lidj (2012). At hoodsteed faan't department as Oruro. Bolivia, citypopulation.de


Det Pando Department (üüb Spaans: Departamento de Pando, üüb Aimara: Pandu Jach'a Suyu, üüb Ketschua: Pando Suyu, üüb Guarani: Tetãvore Pando) as ian faan dön njüügen departmenten faan Boliiwien. Det hee 110.436 lidj (2012). At hoodsteed faan't department as Cobija. Bolivia, citypopulation.de


Det Potosí Department (üüb Spaans: Departamento de Potosí, üüb Aimara: Putusi Jach'a Suyu, üüb Ketschua: P'utuqsi Suyu, üüb Guarani: Tetãvore Potosí) as ian faan dön njüügen departmenten faan Boliiwien. Det hee 828.093 lidj (2012). At hoodsteed faan't department as Potosí. Bolivia, citypopulation.de


Det Santa Cruz Department (üüb Spaans: Departamento de Santa Cruz, üüb Aimara: Santa Krus Jach'a Suyu, üüb Ketschua: Willka Chakana Suyu, üüb Guarani: Tetãvore Santa Cruz) as ian faan dön njüügen departmenten faan Boliiwien. Det hee 2.657.762 lidj (2012). At hoodsteed faan't department as Santa Cruz. Bolivia, citypopulation.de


Det Tarija Department (üüb Spaans: Departamento de Tarija, üüb Aimara: Tarixa Jach'a Suyu, üüb Ketschua: Tarija Suyu, üüb Guarani: Tetãvore Tarija) as ian faan dön njüügen departmenten faan Boliiwien. Det hee 483.518 lidj (2012). At hoodsteed faan't department as Tarija. Bolivia, citypopulation.de


Medellín (ütjspriik üüb Spaans: [meðeˈʝin] of [meðeˈʎin]) as en steed uun de süüdamerikoons stoot Kolumbien. At steed leit uun a nuurdwaast faan't lun. Det hee 2.480.000 lidj (2017). Det as at hoodsteed faan det Antioquia Department. At steed wurd 2. Marts 1616 grünjlaanjen. Det steed as uk bekeend, auer diar det Medellín-Kartel seed, mä det gratst onernemen, diar weltwidj mä kokain haneld. Det kartel jaft'at ei muar, man a kokainhanel spelet diar leewen noch en grat rol. Columbia, citypopulation.de


Florencia (ütjspriik üüb Spaans: [floˈɾensja]) as en steed uun de süüdamerikoons stoot Kolumbien. At steed leit uun a süüd faan't lun. Det hee 157.000 lidj (2017). Det as at hoodsteed faan det Caquetá Department. Columbia, citypopulation.de


Ibagué (ütjspriik üüb Spaans: [iβaˈɣe]) as en steed uun de süüdamerikoons stoot Kolumbien. At steed leit uun waast faan't lun. Det hee 533.400 lidj (2017). Det as at hoodsteed faan det Tolima Department. Columbia, citypopulation.de


Inírida (ütjspriik üüb Spaans: [iˈniɾiða]) as en steed uun de süüdamerikoons stoot Kolumbien. At steed leit uun a uast faan't lun, ei widj faan't grens tu Venezuela. Det hee 13.000 lidj (2017). Det as at hoodsteed faan det Guainía Department. Columbia, citypopulation.de


Leticia (ütjspriik üüb Spaans: [leˈtisja]) as en steed uun de süüdamerikoons stoot Kolumbien. At steed leit uun a süüd faan't lun. Det hee 26.600 lidj (2017). Det as at hoodsteed faan det Amazonas Department. Columbia, citypopulation.de


Manizales (ütjspriik üüb Spaans: [maniˈsales]) as en steed uun de süüdamerikoons stoot Kolumbien. At steed leit uun a waast faan't lun. Det hee 371.300 lidj (2017). Det as at hoodsteed faan det Caldas Department. Columbia, citypopulation.de


Mitú (ütjspriik üüb Spaans: [miˈtu]) as en steed uun de süüdamerikoons stoot Kolumbien. At steed leit uun a süüduast faan't lun, nai bi't grens tu Brasiilien. Det hee 16.600 lidj (2017). Det as at hoodsteed faan det Vaupés Department. Columbia, citypopulation.de


Mocoa of San Miguel de Mocoa (ütjspriik üüb Spaans: [moˈko.a]) as en steed uun de süüdamerikoons stoot Kolumbien. At steed leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 36.100 lidj (2017). Det as at hoodsteed faan det Putumayo Department. Columbia, citypopulation.de


Montería (ütjspriik üüb Spaans: [mon.teˈɾi.a]) as en steed uun de süüdamerikoons stoot Kolumbien. At steed leit uun a nuurdwaast faan't lun. Det hee 352.300 lidj (2017). Det as at hoodsteed faan det Córdoba Department. Columbia, citypopulation.de


Yopal (ütjspriik üüb Spaans: [ɟ͡ʝoˈpal]) as en steed uun de süüdamerikoons stoot Kolumbien. At steed leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 130.900 lidj (2017). Det as at hoodsteed faan det Casanare Department. Columbia, citypopulation.de