Jap Peter Hansen (* 08.07.1767 Weesterlön, † 09.08.1855 Kairem), J. P. Hansen, es 15 Jaaren tö See faart en leeterhen Skuulmaister en Köster ön Weesterlön wesen. Hi skel uk Jap Köster nēmt uuren wiis. Hansen her uk en Nawigatsjoonsskuul, en hi heer höm forskelig Saaken üttaacht en konstruiaret, sa üs en Kuurnwecht. Hansen skref Boker tö'n Bispöl aur Matematiik en Astronomii, man diar sen uk forskelig Āpteekningen en Dokumentatsjoonen aur Söl me twesken wesen. Hansen gelt üs di jest Söl'ring Dechter, diar dit Skriiwen üp Söl'ring āpbraacht heer. Dit bikeentest diarfan es Di Gidtshals of di Söl'ring Pid'ersdei, en Komediispöl üp Sölring. Dit diari Stek es üs dit jerst Bok üp en nuurđfriisk Spraak ütdönen uuren (1809). Hansen heer höm salev üttaacht, hur'ling hi Sölring skriif wel, en sa es di diari Spraak tö höör jest Ortografii kemen. Des Skriifwiis wiar naier bi't Dütsk üs di fan Boy Peter Möller, wat ön't 21. Jaarhönert al swaar es en bringi di Liren bi. Jap Peter Hansen es di Faađer fan C. P. Hansen wesen. Ön Weesterlön jeft et en "Jap Peter Hansen Wai". Jap Peter Hansen ön di Daatenbank fan't Nuurdfriisk Instituut Wikisource: Nahrung für Leselust in Nordfriesischer Sprache


Selma Ottilia Lovisa Lagerlöf (* 20. Nofember 1858 üüb gud Mårbacka uun a gemeen, wat nü Sunne het, Värmland, Sweeden; † 16. Marts 1940 uk diar) wiar en sweeds skriiwer. Hat as ian faan dön bekäändst skriiwern faan’t lun. 1909 fing hat üüs iarst wüf de Nobelpris an wurd 1914 üüs iarst wüf iin uun det Sweeds Akademii apnimen.


Michael Joseph Savage (* 23. Marts 1872 uun Tatong, Victoria, Austraalien; † 27. Marts 1940 uun Wellington, Nei-Sialun) wiar en nei-sialuns poliitiker faan’t Labour Party faan Neisialun an faan 1935 ap tu 1940 23. premier-minister faan’t lun. Savage feerd det Labour Party tu san iarst woolwanst uun a woolen uun 1935. Hi woon populeer onerstütsing för a programen faan't regiaring för a wiarskapsapschung an a sosiaalwelfaartsstoot. Sin populariteet ferseekret för det Labour Party en noch bedüüden woolwanst uun a woolen uun 1938. Savage sin sünjhaid wurd efter de naist woolwanst faan Labour ringer an hi stoorew 1940 uun't baantje. Savage, algemian üüs architekt faan de neisialuns welfaartsstoot bekäänd, wurt faan wedenskapslidj an at lidj algemian üüs een faan dön gratst an feriaretst premier-minister faan Neisialun beluket. Tu daaling as hi de iansigst neisialuns premier-minister, diar oner trii monarchen (Georg V., Eduard VIII. an Georg VI.) tiinet.


Hans-Georg Gadamer (* 11. Febrewoore 1900 uun Marburg; † 13. Marts 2002 uun Heidelberg) wiar en tjiisken filosoof. Internatschonaal bekäänd wurd hi troch sin werk Woorhaid an Metoode (1960), wat at grünjlaag för det filosoofisk Hermeneutik wiar.


Wellington (üüb Maori: Te Whanga-nui-a-Tara) as’t hoodsteed faan Nei-Sialun. At steed leit üüb det süüdwaasten spas faan at nei-sialuns Nuurdeilun bi Wellington Harbour. Det hee 215.400 lidj (2019). Michael Joseph Savage (1872-1940), 23. premier-minister faan Nei-Sialun, stoorew diar. Katherine Mansfield (1888-1923), skriiwer, wurd diar bäären. New Zealand, citypopulation.de


Franz Ferdinand Carl Ludwig Joseph Maria von Österreich-Este (* 18. Deetsember 1863 uun Graz; † 28. Jüüne 1914 uun Sarajewo) wiar uasterriks ertshertsoog an sant 1896 truunfuliger faan Uasterrik-Ungarn. At atentaat faan Sarajewo, diarbi hi an sin wüf am’t leewent kaam, liaset de Iarst Wäältkrich ütj. Commons: Franz Ferdinand – Saamling faan biljen of filmer


Sophie Maria Josephine Albina Greefin Chotek faan Chotkowa an Wognin (* 1. Marts 1868 uun Stuttgart; † 28. Jüüne 1914 uun Sarajewo), leeder Fürstin faan Hohenberg (sant 1909 Hertsoogin faan Hohenberg) wiar en böömisk aadelige an wüf faan de uasterriks truunfuliger Franz Ferdinand. Hat fool mä ham tup tu a atentaat faan Sarajewo tu’t oofer, wat de Iarst Wäältkrich ütjliaset. Faan hör stamt at familje faan dön hertsooger an fürster faan Hohenberg uf. Commons: Sophie von Hohenberg-Chotek – Saamling faan biljen of filmer


Lüttich (uüb Fraansöösk amtelk Liège, ap tu 1949 Liége; üüb Waloons Lîdje; üüb Holuns Luik) as det kulturel sentrum faan det Waloons Regioon faan Belgien, hoodsteed faan a Prowins Lüttich an sat faan’t Basdoom Lüttich. Üüs steed mä amanbi 196.970 lidj (2016) leit Lüttich bi a tupstruum faan Ourthe an Maas 25 km lochtliinje uun a süüd faan Maastricht an 39 km uun a süüdwaast faan Aachen.


A Hindenburgdoom ferbant det nuurdfresk eilun Sal mä’t feestlun faan Sleeswich-Holstian. Hi wurd 1. Jüüle 1927 efter en bautidj faan fjauer juar eebenmaaget an tiinet a iisenboonferkiar. Hi as dial faan’t Maarskboon faan Hamborig tu Waasterlun. Uursprüngelk hed hi bluat ian boonstring, wat leeder mä’n ütjwik fersen wurd, hee hi sant 1972 tau boonstringer. A doom as 11,3 km lung, daaling ferluup auer at wanen faan lun an miatnoomen faan iindikin uun a Friedrich-Wilhelm-Lübke-Kuuch an a Rickelsbüller-Kuuch leedigelk 8,10 km troch’t heef. Commonskategorii: Hindeburgdoom – Saamlang faan bilen of filmer 54.8844444444448.55Koordinaaten: 54° 53′ 4″ N, 8° 33′ 0″ O


Wilhelm von Tegetthoff (* 23. Deetsember 1827 uun Marburg an der Drau, Untersteiermark; † 7. April 1871 uun Wien) wiar vise-admiraal an komandant faan det uasterriks-ungarisk krichsmariine. Hi wiar koptein faan’t flagskab SMS Schwarzenberg bi a Siaslacht bi Haliglun uun de Naist Sleeswich-Holstians Krich (1864).


Snits as en steed faan’t Waastfresklun (Holun). Det hee 33.573 lidj (2010). Det as't hoodsteed faan det Súdwest-Fryslân Gemeend.


Lingala as en spriik faan amanbi 5.5 miljuun lidj üüs mamenspriik uun DR Kongo, Republiik Kongo, Madelaafrikoons Republiik an Angoola spreegen wurd. Det as ian faan a Bantuspriiken.


Shona (üüb Shona: chiShona) as en spriik, wat faan twesken 10.8 an 14.2 miljuun lidj uun Simbabwe an Mosambik spreegen wurd. At spriik as ian faan a Bantuspriiken. Det Shona Spriik, üüs öler bantuspriiken, hee klasen faan prefiksen. nna: ik. wena: dü. rona: wi. lona: jam. A taalen faan 1 ap tu 10 üüb Shona san: (1) motsi, (2) piri, (3) tatu, (4) china, (5) shanu, (6) tanhatu, (7) nomwe, (8) sere, (9) pfumbamwe, (10) gumi. Shona Dictionary Shona Wurdenbuk.


Det Zulu Spriik (üüb Zulu: isiZulu) as en spriik, wat tu det Nguni skööl faan Bantuspriiken hiart. Det as at spriik faan det Zulu an wurt uun Süüdaafrika, Simbabwe, Lesotho, Malaawi, Mosambik an Eswatini snaaket. A miasten spreegern faan't spriik wene uun't uasten faan Süüdaafrika, fööraal uun det KwaZulu-Natal Prowins. Det hee 11.587.374 spreegern uun Süüdaafrika (2011). Det Zulu Spriik, üüs öler bantuspriiken, hee klasen faan prefiksen. En mensk, wat tu det Zulu folk hiart as UmZulu (en wurd, wat tu de iarst klas hiart). At muartaal diarfaan as AmaZulu (en wurd, wat tu de seekst klas hiart). At lun, huar a Zulu wene, as KwaZulu an at spriik as IsiZulu. Statistics South Africa (2011), Census 2011: Census in Brief, s. 26 Nguni Spriiken: Nuurd-Ndebele, Süüd-Ndebele, Swaasi, Xhosa, Zulu. Amtelk spriiken faan Süüdaafrika: Afrikaans, Ingels, Nuurd-Sotho, Sotho, Süüd-Ndebele, Swaasi, Tsonga, Tswana, Venda, Xhosa, Zulu.


Nyanja (üüb Nyanja: ChiChewa of ChiNyanja) as en spriak faan amanbi 10 miljuun lidj uun Malaawi, Sambia, Simbabwe an Mosambik spreegen wurd. A miasten spreegers wene uun Malaawi. Nyanja as ian faan a Bantuspriiken.


Hindenburgdoom E Hindenburgdoom (uk E Doom) ferbänt dat noordfreesk äiluin Sol mä’t fästluin fuon Sleeswii-Holstiin.


Hindenburgdoom E Hindenburgdoom ferbant dat nöördfreesk ailöön Sal mä’t fastlöön foon Sleeswich-Holstian.


Sleeswii-Holstiin äs en bundesluin oon Tjüskluin. Et bundesluin läit oon't noord fuon't luin. Et hjit 2.903.773 mänskene (2019). E hoorstäär fuon't bundesluin äs Kil. Flänsborii Kil Krais Noordfreeskluin Germany: Administrative Division, citypopulation.de


Hark Martinen, * 3. Marts (Uursmuun) 1934, † 30.Nowember (Töökmuun) 2016 wiar en Skuulmaister fan Aamrem. Töleest heer hi ön Rosendahl bi Hüsem uunet. Hark Martinen heer ön forskeligi Skuulen ön Sleeswig-Holstiin aarbert, sa wiar hi fan 1971 bit 1984 wiar hi Skuulfuarseter ön Scharbeutz en waar leeterhen Skuulreer ön Nuurđfriislön. Hi wiar bifriit en her fjuur Jungen sa üs Jungensjungen, en dānen haa uk al Jungen. Hark Martinen heer fuul fuar di Friisk Spraaken dönen, sa üs hi uk bi di Foriining fan't Nordfriisk Instituut (Fuarseter fan 1986 bit 1994, achterön Iarenfuarseter en Bireersman) en bi di Nuurđfriisk Foriining (Fuarseter fan 1987 bit 2000) meaarbert heer. Fan 1998 bit 2001 wiar hi Fuarseter fan di Friisk Reer ön Nuurđfriislön. Uk fuar di Sjungsters dēr Hark Martinen wat. Hi wiar Fuarseter fan di Kööri üp Heliglön, ön Neustadt/Holstiin en Scharbeutz sa üs töleest fan 1986 bit 2004 bi di "Bredstedter Liedertafel von 1841" ön Bräist. Wan hi ek muar Fuarseter wiis wil, saacht hi salev en nii jen fuar di Koor üt. Bal bit töleest soong hi üs di taust Bas-Stem fuar di Koor ön Bräist. 2014 kām sin Bok "Dachtangs", en Saamling fan ombi 400 Dechtings üp niigen forskeligi


Di Gregoriaansk Kalener of Kalen'er uur deling aural üp Wārel brükt. Dit Teelen fan di Tir bigent me dit Jaar, hur Jeeses Krist tö Wārel kām. Sin Noom heer di Kalener eeđer di Poop Gregor XIII.. 1582 waar di ön Stiar fan di Juliaansk Kalen'er brükt. Üs leest Lön heer uk Sjiina di Gregoriaansk Kalener aurnomen (1949). Di nöörigst Forbeetering töögenaur di Juliaansk Kalener wiar, dat di Skrekeljaaren beeter fastliar waar. Ark fjuurst Jaar wiar -sa üs uk jerer- Skrekeljaaren, man di Jaaren 1700, 1800, 1900, en da 2100, 2200, 2300 en sa fiiđer waar en uur ütleten. Forklaaring: Di Öört drait höm ek akuraat ön 365 Daagen trinjom di Sen, hat paset uk ek jüst me 365,25 Daagen; em kumt üp ombi 365,2421 Daagen. Bi di Gregoriaansk Kalender waaret dit Jaar ön't Merel 365,2425 daar. Dit jit, ön 3000 Jaaren giar di Kalener om jen Dai mes. Wikimedia Commons heer Skelter of Filmi aur: Wikitable_calendar Wikimedia Commons heer Skelter of Filmi aur: Gregoriaansk Kalender Kalender


Hermann Schmidt, * 10. Nowember (Töökmuun) 1901, † 3. Juuli (Fođermuun) 1979, wiar en Skuulmaister en Pleeger fan di Sölring Sprak, diar fan Brēderep kām. Di jest freemer Spraak, diar Schmidt liir skul, wiar Dütsk. Sin Skuulmaister, Karl Petersen, her Früger diarön en snaki Söl'ring me di Jungen. Di naist Stööp fuar Hermann Schmidt wiar di Merelskkul. Hi wil hol tö See faar, man dit ging me sin Sünhair ek. Schmidt bislööt da en uur Skuulmaister. Hentö dit Jen fan di jest Wārelkrich kām hi iin ön en Präparandenskuul ön Töner. 1923 maast hi sin jest Proof üs Skuulmaister maaki. Di jest Jaaren heer Schmidt da üp Föör aarbert, bi di Merelskuul ön Wyk. Diar wiar Dr. Carl Gäde Fuarseter, en Schmidt meenti leeterhen, dat höm en sin jungi Koleegen fan des Fuarseter fuul tö Gaagen kām. Üp Föör kām Hermann Schmidt en sin Koleegi Hans Runge üp di Taacht en maaki wat fuar dit Söl'ring Bleer, en diarfan waar di Bilaag "Fuar Söl'ring Lir". Hans Runge stürew man jer ön't Leewent, en Hermann Schmidt waar 1927 naa Söl, tö di Folksskuul ön Weesterlön' forseet. Bit 1958 bleev Schmidt Skuulmaister üp Söl, sa kām hi naa Tinem en waar leeterhen


En Pseudonym (ψευδώνυμος pseudōnymos Bi en mes Noom nemt) uur brükt, wan nemen weet skel, hoken em es. Dit ken forskeligi Grünjen haa, man aaft kumt dit ön Diktatuuren fuar, hur Liren fuar jaar Meening achter Tralen kum en slaien of sagaar ombraacht uur ken. Bispöl fuar en Pseudonym es Jens Emil Mungard. Di Nazis wiar ek sin Frinjer en saacht wat, hur ja höm dit Leewent swaarer of kuurter me maaki kür. Üs Hermann Schmidt uk eeđer Mungards Duar ön en KZ sin Dechtings prenti let wil, da skul hi ön di Nazitir ön di taust Wārelkrich en üđer Noom fuar di Dechter nem, en Pseudonym. Sa kür hi di Dechtings weegi söner dat hi salev Āriger fing. Musikanten spöli uk aaft öner Pseudonym, wan ja bi Āpnaamen fan Frinjer mespöli wel. Dit kumt aur di Kontrakti me di Platenfirmen, dānen masi Jil haa wil, wan di Frinj di Üđer fuar sin Werk "hüüri" wil. Fan di Autoorin en Karen Blixen (Jenseits von Afrika) weet em, dat jü aaft öner Pseudonym skreev, aurdat jü ek seeker wiar, mun dit wat jü skrewen heer, gur inoch wiar.


Ströntistel en Dünemruusen es en Bok, hurbenen Hans Hoeg ombi 850 Dechtings fan Jens Emil Mungard töhopstelt heer. Fuulen fan di Dechtings kām fan di gurt Saamling, wat Hermann Schmidt her. Eeđer Hans Hoegs Fuaruurt heer Schmidt di Dechtings en üđer Aarberen fan 1926 bi 1939 en fan 1953 bit 1970 iin ön't Bleer braacht, en üđer Stairen jit et uk, dat hi dit uk ön di Taust Wārelkrich öner Pseudonym dēr. Di Noom fan dit Bok es töhopstelt üt dit bikeent Dechting "Min Bloom" en "Dünemruusen". "Min Bloom" weeget, dat Jens Emil Mungard twert wiis kür, wan hi meenti, dat wat ek rocht wiar en "Dünemruusen" es en Dechting, wat weeget hur lef Mungard sin Ailön en di Natuur her. Luki diartö uk bi Jens Emil Mungard. Dit Bok heer ek bluat en Forteeknis, wat diarbenen staant, diar es uk en Uurterlist me Uurtern, dānen al 1995 ek muar aaft brükt waar, benen. Sa ken em aur Stünen en Daagen iin ön des Bok lees en jit Uurter diarfan liir of dānen, diar em keent, beeter nüti. - Gur es dit fuar't Miist uk en haa dit Uurterbok fan Boy Peter Möller of tömendst "Söl'ring-Dütsk" me üp Staal. Bi't


Di Taust Wārelkrich wiar fan 1939 bit 1945. Di uur di Taust nēmd, aurdat et di taust Krich wiar, hur Lönen fan ali Kontinenti me twesken wiar. Di Taust Wārelkrich es di Iinsigst, hur Atoom- en uk biologisk Waapen iinset uuren sen. Ön des Krich sen ombi 55 Miljoonen Mensken stürewen. 6 Miljoonen Juuden waar bi di Holocaust ombraacht. Bi en Krich pasiari uk āpskailig Forbreeken. Ön di taust Warelkrich sen Tērper hiilendal ön Steken slain uuren, sa üs uk Lidice (Tschechoslowakei) ön't Jaar 1942. Euroopa Slacht om Engelön Slacht om Frankrik Operatsjoon Barbarossa D-Day Operatsjoon Market Garden Ardennenofensiiwi Slacht om Stalingrad Slacht om Berlin Afrika Slacht om Tobruk Slacht om Gazala Slacht om El Alamein Asien Japansk-Chineeski Krich Russisch-Japanski Krich Slacht om Halhin Gol Pearl Harbor Slacht ön di Koralsee Slacht om Midway


Max Andreas Bossen, * 5. Marts (Uursmuun) 1888 ön Weesterlön † 3. Nowember (Töökmuun) 1958 ön Muasem wiar en Söl'ring Snetker en Dechter. Hi skreev masi Leedjis, Fērsi en Komeediisteken üp Söl'ring. Me di Skuulmaister Karl Kruse waar fan Bossen sin Leedjis uk Nooten fuar di Muasemböör Kööri seet. Tö dit Skelt sair Herbert Christoph (*1944): "Ik ken't jit teenk. Sa wiar hi langsen ön Sendai önerwai. Ik saag jest di wit Möts, da en lüng Mensk, en da wiar dit min Gooki." Jööl-Leechter Jööl-Leechter skiin sa leecht en klaar, di helig Nacht es diar, di jemelkst Fest ön't hiili Jaar, döör Engler kām üüs Böör. Di Jungens Oogen ljucht sa klaar ön Jöölbooms Leechterskiin. Sa es dit wesen maning Jaar, dach langsen weđer nii. Fünen bi Hark Martinen, "Dachtangs" Max Bossen sin Wüf jeet Emma Emilie (1892 - 1940), en jat uunet iin ön dit Hüs, hur deling di "Fränkische Weinstuben" sen. Jat her tau Jungen. Di Dreeng Herbert Peter Max Bossen blef me 24 Jaaren ön di Krich (1915 - 1939), en diar kām di Mooder ek aurhen. Dit Faamen Inge Maren Emma (1922 - 2000) waar ön di 40er Jaaren me Theo Christoph, en Soldāt fan Franken


E Kris Nordfraschlönj (aw Tjüsch: Nordfriesland, aw Plååttjüsch: Noordfreesland, aw Dånsch: Nordfrisland) as di nordlikste lönjkris önj Tjüschlönj än eefter e grutelse di treede önj Slaswik-Holstiinj. Önjt norden läit et Dånsch, önjt ååsten e Kris Slaswik-Flansborj, önjt sööden e Kris Dithmjarsche än önjt weesten e Weestsiie. Et heet 165.951 manschne (2019). E hoodstää foon e kris as Hüsem. E Kris Nordfraschlönj läit önjt nordweesten foont bundeslönj Slaswik-Holstiinj, twasche e gränse tut Dånsch önjt norden än di Ääder Struum önjt sööden. Di nordlikste punkt önj e kris as List, awt ailönj Sal, wat uk di nordlikste punkt önj Slaswik-Holstiinj än Tjüschlönj as. Di sööderlikste punkt as e müning foon di Ääder Struum. Di weestlikste punkt as Jongnaamen, en huuchsönj tut weesten foont ailönj Oomram, än di ååsterlikste punkt as aw e kånt foon di Treene Struum, önj e gemiine Aastenfäil. E kris heet tou diile: e Fååstewål önjt ååsten än da Nordfrasche Ailönje önjt weesten. Da trii grutste foon da Nordfrasche Ailönje san Sal (99 km²), Fäär (82 km²) än Oomram (20,46 km²). Baitu foon di Ääder, wichtie struume önj e kris san di Arlau, di Ååstenou, di Såhulm Ou än di Treene. Da tiin grutste stääse önj e kris san:


Nem't Di rocht fuar! Heest Dü wat fuar, skel Di wat slaagi, aurlii't Di rocht, jer D' giarst tö Werk. Kenst üt Din Leewent gur wat maaki, wan Dü didiarem Reer Di markst: Diar falt niin Maister dial fan Hemel, ark mut fan litj āp jir bigen. Döör Laihair, Ünlest kumt er nemen üp Wārel tö di rocht Stair hen. Naan, bluat döör Fliit, Aurlech en Früger Ken't ark ön't Leewent tö wat bring. Set wü jest üp di boowerst Richen, ken w' mans wiis, dat wü't skafet fing. Max Bossen Fünen iin ön di Antologii "Dachtangs" fan Hark Martinen


Wat töögen Fortröt Nem Di dit Leewent ek sa nai, se ales ek sa suurt. Hat jeft uk jit en üđer Wai, da kumst uk ek tö kuurt. Wan miarnems skintj di Sen sa klaar, jü skintj fuar ark'jen, uk fuar Di. Da nem di Senensir man waar, wiis frügelk en wiis bliir. Da kenst Dü döör dit Leewent gung me frügelk lekelk Sen, en fan Bidrööfelkhair nönt mung, sa kumt em beeter hen. Max Bossen Fünen iin ön di Antologii "Dachtangs" fan Hark Martinen


En Dechter es en Mensk, diar sin Taachten ön Foremen tö Popiir bringt. Tö Dechting hiir di Lyrik en di Prosa. Prosa sen frii skrewen Texti, Lyrik riimet hön aaft en heer en Rhythmus iin ön di Reegen en Fērsi. - Hat jeft uk Lyrik söner Riimen, man dit kumt ek olter aaft fuar. Wan en Komponist en Wiis diartö maaket, da uur dit en Leedji of Soong. Sa haa Hans Hoeg en Jürgen Borstelmann fuar masi Dechtings fan Jens Emil Mungard en üđer Dechtern Wiisen skrewen, en dānen waar da iin ön en Leedjibok prentet. Tö Dechtern, diar Prosa skriiv, sair em uk Skriiwer. Di Aarber of dit Werk jit da uk ek Dechting, dit es da en Prosa- of Skriivstek. Sent 1809 sen Söl'ring Dechtingen bikeent. Fuaral ön di jest Hualev fan't twuntigst Jaahönert waar üp Söl masi taacht en dialskrewen. Jir sen som fan maning Sölring Dechtern: Jap Peter Hansen Christian Peter Hansen Jens Emil Mungard Max Bossen Hermann Schmidt


Mai, of Krölenmuun, es di fifst Muun fan't Jaar ön di Gregoriaansk Kalener. Di Mai heer 31 Daagen. "Bejewenhaiden uun a Mei", wat ön di Krölenmuun pasiaret es


April, of Gērsmuun, es di fjuurst Muun fan't Jaar ön di Gregoriaansk Kalener. Di April heer 30 Daagen. "Bejewenhaiden uun a April", wat ön di Gērsmuun pasiaret es


Febrewaari [fɛbrəvo:rə], Wuntermuun [vʊntəɐ̯mu:n] of Biikemuun [bi:gəmu:n], es di taust Muun fan't Jaar ön di Gregoriaansk Kalener. Di Febrewaari heer 28 Daagen, ön en Skrekeljaar sen dit 29. "Bejewenhaiden uun a Febrewoore", wat ön di Wuntermuun pasiaret es


Di Etiopisk kalender as di kalender, di uun Etiopien brükt woort. A juaren luup di Gregoriaans kalender sööwen juar an amanbi aacht muuner bääftuun. Det kalenderjuar begant di 11., of uun't juar föör en skregeljuar di 12. September. Det etiopisk juar 2000 begand sodenang di 12. September 2007. Uk di etiopisk kalender gongt üüb det juar turag, huar Jiises Krast bäären wurd, man det wiar uun't juar 5500 efter't skeeben faan a welt - üs am doomools mend. A juaren efter Jiises san gebursdai wurd ዓመተ ምሕረት (amätä mïhrat; „a juaren faan't barmhartaghaid“; ufkört: ዓ.ም.) näämd. A juaren föör Krast wurd ei turag tääld, jo began uun't juar 5493 f.Kr. tu täälen an ling do bit tu't juar 8. Jodiar juaren wurd ዓመተ ዓለም (amätä aläm; „juaren faan a welt“) näämd an mä ዓ.ዓ. ufkört. Di etiopisk kalender hää 13 muuner, huarbi a iarst 12 leewen 30 daar, di 13. oober man 5 of 6 daar hää. Det as di skregelmuun (Ṗagumen, faan greks: Epagomenen). Kalender Friedrich Karl Ginzel: Handbuch der mathematischen und technischen Chronologie. Das Zeitrechnungswesen der Völker. Band 3: Zeitrechnung der Makedonier, Kleinasier und Syrer, der Germanen und Kelten, des Mittelalters, der Byzantiner (und Russen), Armenier, Kopten, Abessinier,


◄ | 5. juardüüsen f.Kr. | 4. juardüüsen f.Kr. | 3. juardüüsen f.Kr. | ► Det 4. juardüüsen f.Kr. begand mä't juar 4000 f.Kr. an hääl mä't juar 3001 f.Kr. ap. 3761 f.Kr.: Efter a gluuw faan a Juuden as a welt skeeben wurden. Diaram begant di hebreewsk kalender mä detdiar juar.


Sjiisklun as en lun uun Madeleuroopa. Sin hoodstääd as Berlin, an diar lewe gud 82 miljuun minsken. Uun a Bundesrepubliik Sjiisklun jaft at 16 bundeslunen. A stäädstooten Berlin an Hamborag san ianhaidsgemeenen. Uk Breemen as en stäädstoot, diar hiar oober jo tau stääden Breemen an Breemerhuuwen tu. Niidersaksen Niidersaksen Breemen Breemen Hamborag Hamborag Mecklenborag-Föörpomern Mecklenborag-Föörpomern Saksen-Anhalt Saksen-Anhalt Saksen Saksen Brandenborag Brandenborag Berlin Berlin Tüüringen Tüüringen Hessen Hessen Nuurdrhein-Waastfaalen Nuurdrhein-Waastfaalen Rheinlun-Pfalz Rheinlun-Pfalz Bayern Bayern Baden-Württemberg Baden-Württemberg Saarlun Saarlun Schleswig-Holstian Schleswig-Holstian Sjiisklun as sant 1955 lasmoot faan't NATO. Wikimedia Atlas: Sjiisklun – Geograafisk an histoorisk koorden Commonskategorii: Sjiisklun – Saamlang faan bilen of filmer Statistische Ämter des Bundes und der Länder: Gebiet und Bevölkerung – Fläche und Bevölkerung, Stand: 5. März 2010. Abgerufen am 1. Februar 2010. World Economic Outlook database: April 2021. International Monetary Fund. April 2021. Human Development Report 2020. United Nations Development Programme. 15 December 2020. Statistische Ämter des Bundes und der Länder: Stant faan a iinwenertaalen, Stant: 31. Detsember 2009. Iinwenertaalen faan a gemeenen uun Baden-Württemberg 2020 www.statistikdaten.bayern.de Stand vom 31. Detsember 2020, Fortgeschriebene Bevölkerungszahlen vom 31. Dezember 2020 faan't Amt für Statistik Berlin-Brandenburg, ufrepen di 12. Jüüne 2021 ([1]) (Halep üüb huuchsjiisk). Amt für Statistik Berlin-Brandenburg: Iinwenern


◄ | 6. juardüüsen f.Kr. | 5. juardüüsen f.Kr. | 4. juardüüsen f.Kr. | ► Det 5. juardüüsen f.Kr. begand mä't juar 5000 f.Kr. an hääl mä't juar 4001 f.Kr. ap.


◄ | 7. juardüüsen f.Kr. | 6. juardüüsen f.Kr. | 5. juardüüsen f.Kr. | ► Det 6. juardüüsen f.Kr. begand mä't juar 6000 f.Kr. an hääl mä't juar 5001 f.Kr. ap. 11. September 5493 f.Kr. : Efter a etiopisk kalender woort a welt skeeben. At welttidj begant an lääpt bit tu't juar 8. Diar begant at 'tidj faan't barmhartaghaid'.


Di Janiwaari [janəvo:rə], of Ismuun [ɪsmu:n], es di jest Muun fan't Jaar ön di Gregoriaansk Kalener. Di Janiwaari heer 31 Daagen. Di Noom Janiwaari kumt üt dit Latiinsk (mensis) Ianuarius. Di Muun jit eeđer di Röömsk Gothair Ianus. "Bejewenhaiden uun a Janewoore", wat ön di Ismuun pasiaret es.


Nowember, of Töökmuun, es di elefst Muun fan dit Jaar ön di Gregoriaansk Kalener. Di Töökmuun heer 30 Daagen. Wat ön di Töökmuun pasiaret es (Aamring/Fering)


Marts, of Uursmuun [u:ɐ̯smu:n], es di trēr(st) Muun fan't Jaar ön di Gregoriaansk Kalener. Di Uursmuun heer 31 Daagen. Ön di 21. Marts bigent di Uurs. Wat ön di Uursmuun pasiaret es


Juuni, of Somermuun, es di sokst Muun fan't Jaar ön di Gregoriaansk Kalener. Di Somermuun heer 30 Daagen. "Bejewenhaiden uun a Jüüne", wat ön di Somermuun pasiaret es


Juuli, of Fođermuun, es di soowenst Muun fan't Jaar ön di Gregoriaansk Kalener. Di Fođermuun heer 31 Daagen. "Bejewenhaiden uun a Jüüle", wat ön di Fođermuun pasiaret es


August, of Bārichtmuun, es di aachtst Muun fan't Jaar ön di Gregoriaansk Kalener. Di Bārichtmuun heer 31 Daagen. "Bejewenhaiden uun a August", wat ön di Bārichtmuun pasiaret es


September, of Hārefstmuun, es di niigenst Muun fan't Jaar ön di Gregoriaansk Kalener. Di Hārefstmuun heer 30 Daagen. "Bejewenhaiden uun a September", wat ön di Hārefstmuun pasiaret es


Oktoober, of Storemmuun, es di tiinst Muun fan't Jaar ön di Gregoriaansk Kalener. Di Storemmuun heer 31 Daagen. "Bejewenhaiden uun a Oktuuber", wat ön di Storemmuun pasiaret es


Detsember, of Jöölmuun, es di twelefst Muun fan't Jaar ön di Gregoriaansk Kalener. Di Jöölmuun heer 31 Daagen. "Bejewenhaiden uun a Deetsember", wat ön di Jöölmuun pasiaret es


Wilhelm Siemens (*1897, †1984) wiar en Söl'ring Dechter. Hans Hoeg en Jürgen Borstelmann haa masi fan sin Dechtings me nii Wiisen iin ön dit Bok Sjung Din Sölring Wiis (2007) ütbraacht. Di Dechtings fan Wilhelm Siemens kum ön masi Anthologien en Saamlingen fuar, man hi heer salev uk hiili Boker ütdönen. Dānen en uk di Saamling Dachtangs fan Hark Martinen sen bi dit Nordfriisk Instituut tö fo of tömendst tö lees. Dechtings Wilhelm Siemens Dechtings sen Tiring en Böör, gur of ring fan wir en Sir, aaft üs Glees sa bros en sköör, ek bünen ön stair en tir. Dechtings sen broket Rüten üt Früger, Wark en Senen; ja skiin ek fiir tö büten, jaar glemen Leecht es benen.


Hans I. (* 2. Febrewoore 1455 uun Aalborghus Sloot, Ålborg; † 20. Febrewoore 1513, uk diar) wiar köning faan Denemark faan 21. Mai 1481, faan Noorweegen faan 20. Jüüle 1483 ap tu san 20. Febrewoore 1513 duas. Hi wiar uk köning faan Sweeden (üüs Hans II.) faan 6. Oktuuber 1497 ap tu 12. Nofember 1501. Hi wiar Hertoog faan Sleeswich an Holstian faan 29. Deetsember 1483 ap tu san duas. Hi wiar de öler köning faan’t Hüs faan Oldenborig. Hi wiar dring faan köning Christian I. an Dorothea faan Brandenburg. Hi freit 6. September 1478 Christina faan Saksen. Hi wurd iarst uun Graabrødre kloostersark uun Odense begreewen. Hi wurd lääder uun Sankt Knuds Sark, wat uk uun Odense leit, weler begreewen. Sin letjen wiar Hans (1479-1480), Ernst (1480-1500), Christian II. (1481- 1559), Elisabeth (1485-1555) an Frans (1497-1511). Königer faan Denemark (Hüs faan Oldenborig) 1448-1863: Christian I. (1448-1481), Hans I. (1481-1513), Christian II. (1513-1523), Frederik I. (1523-1533), Christian III. (1534-1559), Frederik II. (1559-1588), Christian IV. (1588-1648), Frederik III. (1648-1670), Christian V. (1670-1699), Frederik IV. (1699-1730), Christian VI. (1730-1746), Frederik V. (1746-1766), Christian VII. (1766-1808), Frederik VI. (1808-1839), Christian VIII. (1839-1848), Frederik VII. (1848-1863)


11. Jüüne: Köning Danjong faan det Joseon Köningrik uun Korea toonket uf. San unkel Sejo wurd köning. 02. Febrewoore: Köning Hans I. faan Denemark, Noorweegen an Sweeden († 1513)


Christian II. (* 1. Jüüle 1481 uun Nyborg Sloot, Nyborg; † 25. Janewoore 1559 uun det suart hool faan Kalundborg Sloot, Kalundborg) wiar köning faan Denemark an Noorweegen an Hertoog faan Sleeswich an Holstian faan 20. Febrewoore 1513 ap tu sin 13. April 1523 ufsaating. Hi wiar uk köning faan Sweeden faan 1. Nofember 1520 ap tu 23. August 1523. Hi wiar de traad köning faan’t Hüs faan Oldenborig. Hi wiar dring faan köning Hans I. an Christine faan Saksen. Hi freit 12. August 1515 Elisabeth faan Habsburg. Hi wurd uun Sankt Knuds Sark uun Odense begreewen. Königer faan Denemark (Hüs faan Oldenborig) 1448-1863: Christian I. (1448-1481), Hans I. (1481-1513), Christian II. (1513-1523), Frederik I. (1523-1533), Christian III. (1534-1559), Frederik II. (1559-1588), Christian IV. (1588-1648), Frederik III. (1648-1670), Christian V. (1670-1699), Frederik IV. (1699-1730), Christian VI. (1730-1746), Frederik V. (1746-1766), Christian VII. (1766-1808), Frederik VI. (1808-1839), Christian VIII. (1839-1848), Frederik VII. (1848-1863)


Tjabelstünj as as en nuurdfresk raadioprogram, diar uun Kiel maaget woort. Det program woort faan (tu tidj) fiiw studenten maaget, diar bi't uniwersiteet Fresk studiare. Jo beracht auer ales mögelke, auer musiik an buken, of huar jüst auer snaaket woort üüb a welt. Diar san spreegern faan't Sölring, Öömrang, Fering an Frasch fersaamelt. Arke Mundai, klook sääks, woort program maaget, an wat diar ütj bi komt, könst dü hiar üüb: Kiel FM, arke Wäärnsdai faan ian bit tau di eftermade, an üüb OK Westküste, arke Freidai faan njüügen bit tjiin di iarmade, an faan trii bit sjauer di eftermade. Tjabelstünj.de Tjabelstünj on demand


Prof. Dr. phil. Karen Heide Ebert (* 31. Janewoore 1945 uun Söderaanj üüb Fer, † 13. Oktuuber 2016 uun Zürich) wiar en spriakwedenskapswüf. 1970 PhD, Dr. phil., Kiel 1974 Profesoorin Uniwersiteet Marburg 1989 Profesoorin UZH Zürich A grammar of Athpare. München [i.e.] Unterschleißheim. LINCOM Europa, 1997 Camling (Chamling). München [i.e.] Unterschleißheim. LINCOM Europa, 1997 Koḍava. München [i.e.] Unterschleissheim. LINCOM Europa, 1996 Referenz, Sprechsituation und die bestimmten Artikel in einem nordfriesischen Dialekt (Fering). Kiel. Dissertation: Kiel, Phil. Fak., Diss. v. 12.12.1970. Referenz, Sprechsituation und die bestimmten Artikel in einem nordfriesischen Dialekt (Fering). Bredstedt. Nordfriisk Inst., 1971 Sprache und Tradition der Kera (Tschad). Berlin. Reimer, 1975 From Siberia to Ethiopia : converbs in a cross-linguistic perspective. Zürich. Universität Zürich, 2008 Camling texts and glossary. München. LINCOM Europa, 2000 Studies in clause linkage. Zürich. Seminar für Allgemeine Sprachwiss. der Univ., 1993 Literatüür faan of auer Karen Heide Ebert uun a kataloog faan't Sjiisk Natsionaalbibleteek Portree faan't Uniwersiteet Zürich (2010) Anongs uun't bleed tu Karens duas


Ual Egypten ment det lun Egypten uun ualang tidjen. Di egyptisk nööm wiar Kemet, an det ment suart lun efter di suart slober, di a Niil arke juar mäbroocht an det lun früchtboor maaget hää. Sodenang küd Ual Egypten tu en huuchkultuur apwaaks. Diar wiar 31 dynastiin faan könger föör't tidj faan Alexander di Grat. Tu tidjen faan Julius Cäsar wiar Kleopatra VII. könang faan Ual Egypten. Tempel faan Luxor Moolerei uun't grääf faan Ramses IV., uun't Dääl faan a Könger Isistempel faan Philae Mastaba faan Schepseskaf At Sphinx faan Gizeh A püramiiden faan Gizeh, jo san ian faan a sööwen weltwonern Commonskategorii: Ual Egypten – Saamlang faan bilen of filmer


Uun Nuurdfresklun jaft at tjiin Halgen. Wan'am det rocht beluket, san't man njügen, auer ian diarfaan lunfääst wurden as. Hat het man likes noch "Hamborger Halag". A Halgen san wat apartes, auer jo so liach lei, an jo stun auer 40 daar uun't juar oner weeder. Ham sait "lunoner", wan di "Blank Hans" auer at haleg fäärt, ap tu a werwer lingt an somtidjs uk iin uun a hüsang lääpt. Det weeder komt oober ei mätians uunluupen. Wan ei aaltuföl sturem as, do koon'am sogoor to fut troch a waas luup. Diar skal man aleewen hoker mä, diar ham uun a waas ütjkäänt. Hat sjocht diar ei efter ütj, man a priilen uun a waas kön böös jip wurd, wan a flud komt. Iar hää en halagwerew so ütjsen: Halgen haa man bluas saaltweeder uun hör grünj. Diaram skul'am rinweeeder drank. Uun a maden faan a werew jääw't för a tiiren en eeben küül mä weeder, diar sai's "feeting" tu. A minsken hed en "soot", det as oober nään rochten suas, man iarer en tank för drankweeder. Üüb a werew lai en hialer rä faan diten, üüb Fer an Oomram saad'am uk "schaasen". Det wiar det ialang för a halagminsken,


A Sööwen Weltwonern wiar en rä faan grat bauwerken. Tuiarst hää diar di skriiwer Herodot (am 450 f.Kr.) auer beracht. Hingin guarder faan Semiramis Riis faan Rhodos Könangsgrääf faan Halikarnassos Ialtürn Pharos faan Alexandria Püramiiden faan Gizeh Tempel faan Artemis uun Ephesos Zeus-Stunbil faan Olympia Daalang stun diar bluas noch a püramiiden faan Gizeh faan. Uk uun ööder dialen faan a welt jääw't gewaltag bauwerken, man diar wost Herodot niks faan. Of jo san iarst leeder kimen. Sodenang as 2007 en list faan a Nei Sööwen Weltwonern apsteld wurden: Chichén Itzá üüb Yucatán (Mexiko) Sjineesk Müür (Sjiina) Cristo Redentor uun Rio de Janeiro (Brasilien) Koloseum uun Rom (Italien) Machu Picchu Inkastääd uun a Anden (Peru) Petra Felsenstääd (Jordanien) Taj Mahal (Indien) Commonskategorii: Sööwen Weltwonern – Saamlang faan bilen of filmer


21. Mei: Hans I. wurd köning faan Denemark. 22. Mei: Bayezid II. wurd sultaan faan det Osmaans Rik. 07. Marts: Baldassare Peruzzi, italjeens architekt an konstmooler († 1536) 01. Jüüle: Christian II., köning faan Denemark, Noorweegen an Sweeden, hertooch faan Sleeswich an Holstian († 1559) 27. Janewoore: Nikolaus Wulf, baskop faan Sleeswich (* amanbi 1395) 21. Mei: Christian I., köning faan Denemark, Noorweegen an Sweeden, hertoog faan Sleeswich an graaf faan Oldenborig, Delmenhorst, Holstian-Rendsborig an Holstian (* 1426) 28. August: Alfons V., köning faan Portugal (* 1432)


1513 wiar det tretanjst juar faan det 16. juarhunert. 09. September: Uun a Slacht bi Flodden stoorew köning Jaakob IV. faan Skotlun. Sin dring, Jaakob V., wurd köning. 08. Febrewoore: Daniele Barbaro, venesiaans wedenskapsmaan an poliitiker († 1570) 14. Febrewoore: Domenico Ferrabosco, italjeens schongster, kapelmääster an komponist († 1574) 15. Marts: Hedwig Jagiellonica, polnisk prinsesin an kurfürstin faan Brandenborig († 1573) 04. Jüüne: Niels Hemmingsen, deensk ewangeelisk teoloog, filoloog an skuulreformer († 1600) 21. Oktuuber: Adrian Albinus, tjiisk rochtswedenskapsmaan († 1590) 23. Deetsember: Thomas Smith, ingels diplomaat († 1577) 09. September: Jaakob IV., köning faan Skotlun (* 1473)


26. Jüüne: Richard III. wurd köning faan Ingelun. 20. Jüüle: Hans I. wurd köning faan Noorweegen. 30. August: Kaarl VIII. wurd köning Frankrik. 04. Febrewoore: Ridolfo Ghirlandaio, italjeens konstmooler († 1561) 14. Febrewoore: Babur, grünjleier an hersker faan det Mogulrik uun Inje († 1530) 06. Marts: Francesco Guicciardini, poliitiker an histooriker faan Florens († 1540) 06. April: Raffael, itajeensk konstler († 1520) 10. Nofember: Martin Luther, tjiisk refoormaator († 1546) 09. April: Köning Eduard IV. faan Ingelun (* 1442) 16. Jüüle: Alvise Cadamosto, hanelsmoon an siafaarer faan Venedig (* amanbi 1432) 30. August: Ludwig XI., köning faan Frankrik (* 1423)


1497 wiar det sööwen-an-neegentigst juar faan det 15. juarhunert. 06. Oktuuber: Hans II. wurd köning faan Sweeden.


1501 wiar det iarst juar faan det 16. juarhunert. 18. Mei: Isabella faan Uasterrik, deensk köningin († 1526) 17. Jüüne: Johann I. Albrecht, köning faan Poolen (* 1459) 15. August: Konstantinos Laskaris, bisantiinsk geliard, klassisk filoloog an humanist (* 1434)


18. Mei: Giovanni Mocenigo wurd Doge faan Venedig. 17. April: Giorgione, italjeens konstmooler († 1510) 22. Jüüle: Philipp I., köning faan Spaanje († 1506) 06. Deetsember: Baldassare Castiglione, italjeens skriiwer an diplomaat († 1529) 19. Febrewoore: Marco Zoppo, italjeens konstmooler (* 1433) 05. Mei: Andrea Vendramin, Doge faan Venedig (* 1393)


01. September: Christian I. wurd köning faan Denemark. 31. Oktuuber: Johannes VIII. Palaiologos, keiser faan det Uaströömsk Rik (* 1392)


Christian I. (* 1426; † 21. Mei 1481 uun Kopenhuuwen Sloot, Kopenhuuwen) wiar graaf faan Oldenborig an Delmenhorst faan 14. Febrewoore 1440, köning faan Denemark faan 1. September 1448 an Noorweegen faan 13. Mei 1450 ap tu san duas. Hi wiar uk köning faan Sweeden faan 23. Jüüne 1457 ap tu 23. Jüüne 1464. Hi wiar uk hertooch faan Sleeswich an graaf faan Holstian-Rendsburg (faan 1474 hertoch faan Holstian) faan 5. Marts 1460 ap tu san duas. Hi wiar de iarst köning faan’t Hüs faan Oldenborig. Sin letjen wiar Oluf (1450-1451), Knud (1451-1455), Hans I. (1455-1513), Margaret (1456-1486) an Frederik I. (1471-1533). Königer faan Denemark (Hüs faan Oldenborig) 1448-1863: Christian I. (1448-1481), Hans I. (1481-1513), Christian II. (1513-1523), Frederik I. (1523-1533), Christian III. (1534-1559), Frederik II. (1559-1588), Christian IV. (1588-1648), Frederik III. (1648-1670), Christian V. (1670-1699), Frederik IV. (1699-1730), Christian VI. (1730-1746), Frederik V. (1746-1766), Christian VII. (1766-1808), Frederik VI. (1808-1839), Christian VIII. (1839-1848), Frederik VII. (1848-1863)


Frederik I. (* 7. Oktuuber 1471 uun Haderslevhus, Haderslev; † 10. April 1533 uun Gottorp Sloot, Gottorp) wiar faan 1490 hertoog faan Sleeswich an Holstian an köning faan Denemark faan 13. April 1523 ap tu san duas. Hi wurd köning efter’t ufsaating faan san bruler köning Christian II.. Hi wiar de fjuard köning faan’t Hüs faan Oldenborig. Hi wiar dring faan köning Christian I. an Dorothea faan Brandenborig. Hi wurd uun Sleeswich Doomsark begreewen. Frederik wiar 7. Oktuuber 1471 uun a sloot Haderslevhus uun’t steed Haderslev bäären, wat dial faan’t Hertoochdoom Sleeswich wiar. Hi wiar de fjuard dring faan Köning Christian I. faan Denemark, Noorweegen an Sweeden an sin wüf Dorothea faan Brandenborig, diar det jongst foomen faan Markgraaf Johann faan Brandenborig wiar. Frederik freid 10. April 1502 Anna faan Brandenborig, diar foomen faan Johann Cicero, Kuurfüürst faan Brandenborig an Margarete faan Saksen wiar. Jo hed tau letjen: Christian III. (1503-1559), diar lääder köning wiar an Dorothea faan Denemark (1504-1547), diar lääder Albrecht, hertooch faan Preussen, freid. Anna faan Brandenborig stoorew 5. Mei 1514 uun’t ääler faan seeks-an-twuntig. Fjauer juar lääder freid hi 9. Oktuuber 1518 Sophie faan Pommern, diar foomen faan Bogislaw, hertooch faan Pommern wiar. Jo hed seeks


1502 wiar det naist juar faan det 16. juarhunert. 06. Jüüne: Johann III., köning faan Portugal († 1557)


1503 wiar det traad juar faan det 16. juarhunert. 10. Marts: Ferdinand I., keiser fan det Hilig Röömsk Rik († 1564) 12. August: Christian III., köning faan Denemark an Noorweegen († 1559) 11. Febrewoore: Elisabeth of York, köningin faan Ingelun (* 1466) 07. April: Sofia Palaiologina, Gratfürst Iwan III. faan Moskau sin naist wüf an Keiser Konstantin IX. Palaiologos faan det Uaströömsk Rik sin nichte (* amanbi 1448) 03. Jüüle: Pierre d'Aubusson 40. gratmääster faan a Johanniiterorden (* 1423) 18. August: Aleksander VI., paap faan 1492 tu 1503 (* 1431) 17. September: Giovanni Pontano italjeens humanist an dachter (* 1429) 18. Oktuuber: Pius III., paap faan September tu Oktuuber 1503 (* 1439) 23. Nofember: Margaret of York, hertoochin faan Burgund (* 1446) 14. Deetsember: Sten Sture de Ääler, sweeds stootsmaan (* 1440) 28. Deetsember: Piero di Lorenzo de' Medici, hersker faan Florens (* 1472)


1504 wiar det fjuard juar faan det 16. juarhunert. 22. Marts: Antonio Francesco Grazzini, italjeens dachter († 1584) 14. August: Enevold Sövenbröder, hoofmääster faan hertooch Friedrich I. faan Sleeswich an Holstian an baskop faan Sleeswich (* ünbekäänd) 26. Nofember: Isabella I., köningin faan Kastiilien (* 1451)


1505 wiar det füft juar faan det 16. juarhunert. 08. Jüüne: Keiser Hongzhi faan Schiina (* 1470) 27. Oktuuber: Iwan III., gratfürst faan Moskau (* 1440)


1506 wiar det seekst juar faan det 16. juarhunert. 01. Jüüle: Ludwig II., köning faan Böömen an Ungarn († 1526) 20. Mai: Kristof Kolumbus, genueesk siafeerer an ütjfinjer (* 1451)


1507 wiar det sööwenst juar faan det 16. juarhunert. 19. Jüüne: Annibale Caro, italjeens dachter († 1566) 16. September: Jiajing, keiser faan Schiina († 1567)


1508 wiar det aachst juar faan det 16. juarhunert. 04. Febrewoore: Conrad Celtis, tjiisk dachter an humanist (* 1459) 31. Jüüle: Na’od I., keiser faan Ethioopien (* föör 1494)


1509 wiar det njüügenst juar faan det 16. juarhunert. Ünbekäänd dootem Wiisem wurd at iarst keer skraftelk neemd. 21. April: Heinrich VII., köning faan Ingelun (* 1457)


1510 wiar det tjiinst juar faan det 16. juarhunert. 21. April: Lübeck ferklaaret jin Denemark a krich. Ünbekäänd dootem Det Pskow Republiik wurd dial faan det Moskau Gratfürstendoom. 12. Marts: Mihnea I., fürst faan't Walachei (* amanbi 1462) 17. Mei (begreewen): Sandro Botticelli, italjeens konstmooler (* 1445)


1511 wiar det elwenst juar faan det 16. juarhunert. 02. April: Ashikaga Yoshiharu, jaapaans Shōgun († 1550) 09. Jüüle: Dorothea von Sachsen-Lauenburg, köningin faan Denemark an Noorweegen († 1571) 30. Jüüle: Giorgio Vasari, italjeens hoofkonstler an biograaf († 1574) 24. August: Jean Bauhin, fraansöösk dochter († 1582) 22. Oktuuber: Erasmus Reinhold, tjiisk astronoom an matemaatiker († 1553) 17. Nofember: Jacob Bording, fleemisk dochter († 1560) 21. Deetsember: Erasmus Ebner, tjiisk diplomaat, geliard an stootsmaan († 1577)


1514 wiar det fjauertanjst juar faan det 16. juarhunert. 22. Febrewoore: Tahmasp I., schah faan Persien († 1576) 23. Marts: Lorenzino de’ Medici, italjeens skriiwer († 1548) 31. Deetsember: Andreas Vesalius, belgisk anatoom († 1564) 09. Janewoore: Anne de Bretagne, köningin faan Frankrik (* 1477) 07. Marts: Řehoř Hrubý z Jelení, tschechisk skriiwer, auerseeter an humanist (* amanbi 1460) 11. April: Donato Bramante, italjeens konstmooler an baumääster (* 1444) 03. Mei: Anna von Brandenburg, hertoogin faan Sleeswich an Holstian (* 1487) 28. Nofember: Hartmann Schedel, tjiisk histooriker (* 1440)


1515 wiar det füftanjst juar faan det 16. juarhunert. 25. Janewoore: Christoph Preuss von Springenberg, ungars dachter († 1590) 18. Febrewoore: Valerius Cordus, tjiisk botaaniker, dochter, farmakoloog an natüürforsker († 1544) 12. Marts: Caspar Othmayr, tjiisk prääster, teoloog an komponist († 1553) 28. Marts: Teresa von Ávila, spaans non, sarkenleererin an halig († 1582) 04. April: Ambrosius Lobwasser, tjiisk skriiwer († 1585) 13. Mei: Johann Stigel, tjiisk dachter an retooriker († 1562) 09. August: William Pole, ingels poliitiker († 1587) 22. September: Anna von Kleve, köningin faan Ingelun († 1557) 04. Oktuuber: Lucas Cranach der Jüngere, tjiisk konstmooler an graafiker († 1586) 29. Oktuuber: Vincenzo Borghini, italjeens humanist, skriiwer an kleeriker († 1580) 22. Nofember: Marie de Guise, köningin faan Skotlun († 1560)


1516 wiar det seekstanjst juar faan det 16. juarhunert. Janewoore: Juan Díaz de Solís foon de Río de la Plata uun Argentiinen faan nü. 23. Janewoore: Kaarl V. faan Hapsburg wurd köning faan Spanje. Jüüle: Keiser Selim I. faan det Osmaans Rik ferklaaret a krich jin Mamluk Sultanaat faan Kairo an fool uun iin Syrien iin. 01. Janewoore: Margareta Eriksdotter Leijonhufvud, köningin faan Sweeden († 1551) 13. Janewoore: Adriaen Pauw, holuns kuupmaan an poliitiker († 1578) 14. Janewoore: Herluf Trolle, deensk admiraal († 1565) 21. Janewoore: Georg Sigmund Seld, tjiisk jurist an riksonerkansler († 1565) 18. Febrewoore: Maria I., köningin faan Ingelun an Irlun († 1558) 15. Marts: Alqas Mirza, safawidisk prins († 1550) 02. Febrewoore: Juan Díaz de Solís, spaans siafoorer an ütjfinjer (* 1470) 13. Marts: Vladislav II., köning faan Böömen, Ungarn, Kroatien an Slawoonien (* 1456) 17. Marts: Giuliano di Lorenzo de’ Medici, her faan Florens an hertooch faan Nemours (* 1479)


1518 wiar det aagetanjst juar faan det 16. juarhunert. 29. September: Jacopo Tintoretto, italjeens konstmooler († 1594) 02. Febrewoore: Christoph Beyer, tjiisk kroonist (* 1458) 31. Marts: Heinrich Bebel, tjiisk humanist (* 1472)


1520 wiar det twuntigst juar faan det 16. juarhunert. Ferdinand Magellan fanjt det Magellanstruat. (Región de Magallanes y de la Antártica Chilena) Jüüne: Keiser Moctezuma II. faan dön Asteeken wurd ufsaat. San bruler Cuitláhuac wurd keiser. 30. September: Süleyman I. wurd sultaan faan det Osmaans Rik. Oktuuber: Cuauhtémoc wurd keiser faan a Asteeken efter san unkel Cuitláhuac san duas. 01. August: Sigismund II. August, köning faan Poolen, gratfürst faan Liitauen († 1572) 10. August: Madeleine faan Frankrik, köningin faan Skotlun († 1537) 21. August: Bartholomäus Sastrow, tjiisk skriiwer († 1603) 17. September: Laurentius Lindemann, tjiisk rochtswedenskapsmaan an seksisk stootsmaan († 1585) 07. Oktuuber: Alessandro Farnese, italjeens kardinaal († 1589) 06. April: Raffael, itajeensk mooler an architekt (* 1483) 21. September: Selim I., sultaan faan det Osmaans Rik (* 1470)


1620 wiar det twuntigst juar faan det 17. juarhunert.


Ünbekäänd dootem Fräärstää wurd grünjlaanjen.


1623 wiar det trii-an-twuntigst juar faan det 17. juarhunert.


27. Marts: Kaarl I. wurd köning faan Ingelun an Skotlun. 27. Marts: Jaakob VI., köning faan Skotlun an üüs Jaakob I. faan Ingelun (* 1566)


Christian Peter Hansen es Skuulmaister en Köster üp Söl wesen. Hansen es ön di 28. August (Bārichtmuun) fan 1803 tö Wārel kemen. Stürewen es hi ön di 9. Detsember (Jöölmuun) fan 1879. C. P. Hansen wiar di Dreeng fan Jap Peter Hansen, en diarom wiar hi fuar't Miist üs Krischan Japen of Kiitji Japen bikeent. Hi heer masi aur di Sölring Histoorii ütfünen en āpskrefen. Diar sen da uk Kaarten me ual Fluurnaamen bi ütkemen. Hansen hee en ethnograafisk Saamling fan ual Kraam üs stiinern Kniiwern sa üs üđers, wat di Lir jerer bi 't Hüs her haa. Des Saamling heer Hansen ön sin Bok "Sagen und Erzählungen der Sylter Friesen" (1875) biskrefen, wat em jit ön Antikwariāti fo ken. Me en Diil fan di Saamling es di Museumsaarber fan di Sölring Foriining bigent uuren, en dat "Altfriesische Haus" (Üp Sölring sair em "Ual Hüs") es dit Hüs fan C. P. Hansen wesen. Masi Bokern fan höm sen ütkemen, en di wiar üp Dütsk en Söl'ring skrefen. Diarme heer C. P. Hansen uk fuul diarfuar dönen, dat di Söl'ring Orthografii förter ütbecht uur kür, en hi heer uk masi dechtet. Di diari wiar ja man tö sin Tir ek ialer


1615 wiar det füftanjst juar faan det 17. juarhunert.


1605 wiar det füft juar faan det 17. juarhunert.


1595 wiar det fiiw-an-neegentigst juar faan det 16. juarhunert. 15. Janewoore: Mehmed III. wurd sultaan faan det Osmaans Rik. 16. Janewoore: Murad III., sultaan faan det Osmaans Rik (* 1546)


Began faan't barok (konstfurem)


21. April: Lodovico Carracci, italjeens konstmooler († 1619) 18. April: Polydor Vergil, italjeens-ingels skriiwer (* amanbi 1470)


1535 wiar det fiiw-an-dörtigst juar faan det 16. juarhunert.


06. Marts: Ferdinand Magellan foon Guam ütj. 13. August: En armee oner Hernán Cortés sin feering naam Tenochtitlán. Det Asteek Rik kaam tu aanj. 29. August: En osmaans armee oner keiser Süleyman I. sin feering naam Belgrad. 29. Jüüne: Hertooch Johann faan Sleeswich-Holstian-Haderslev († 1580) 27. April: Ferdinand Magellan, portugiisk siafoorer (* 1480) 13. Deetsember: Manuel I., köning faan Portugal (* 1469)


30. Jüüne: Johannes Reuchlin, tjiisk filosoof an humanist (* 1455) 05. Jüüle: Antonio de Nebrija, spaans humanist an filoloog (* 1444)


1523 wiar det trii-an-twuntigst juar faan det 16. juarhunert. 13. April: Frederik I. wurd köning faan Denemark an Noorweegen. 06. Jüüne: Gustav I. Wasa wurd köning faan Sweeden. 29. August: Ulrich von Hutten, tjiisk humanist an skriiwer (* 1488)


28. Mei: Selim II., sultaan faan det Osmaans Rik († 1574) 23. Mei: Ismail I., schah faan Persien, begrünjiger faan det Safawiden-Dünastii (* 1487) 24. Deetsember: Vasco da Gama, portugiisk siafoorer an ütjfinjer faan a siawai tu Inje (* 1469)


07. September: Elisabeth I., köningin faan Ingelun († 1603) 10. April: Frederik I., köning faan Denemark an Noorweegen (* 1471) 04. Deetsember: Wasili III., gratfürst faan Moskau (* 1479)


1490 wiar det neegentigst juar faan det 15. juarhunert. Ünbekäänd dootem Sinan, osmaansk architekt († 1588)


1534 wiar det fjauer-an-dörtigst juar faan det 16. juarhunert. 01. Jüüle: Frederik II., köning faan Denemark an Noorweegen († 1588)


15. Janewoore: Elisabeth I. wurd uun Westminster Abbey üüs köningin faan Ingelun krüünet. 01. Oktuuber: Edzard II., graaf faan Uastfresklun, befreid uun Stockholm Katarina faan Sweeden, at foomen faan Gustav I. faan Sweeden. 01. Janewoore: Christian III., köning faan Denemark an Noorweegen (* 1503)


05. April: Thomas Hobbes, ingels filosoof († 1679) 04. April: Frederik II., köning faan Denemark an Noorweegen (* 1534) 17. Jüüle: Sinan, osmaansk architekt (* ~1490)


06. Jüüle: Frederik III. wurd köning faan Denemark an Noorweegen. 24. Oktuuber: De Dörtigjuarig Krich kaam tu aanj. 28. Febrewoore: Christian IV., köning faan Denemark an Noorweegen.


1670 wiar det sööwentigst juar faan det 17. juarhunert. 09. Febrewoore: Christian V. wurd köning faan Denemark an Noorweegen. 12. Mei: August de Stark, kurfürst faan Saksen an köning faan Poolen († 1733) 09. Febrewoore: Frederik III., köning faan Denemark an Noorweegen (* 1609)


28. Jüüne: Peter Paul Rubens, konstmooler († 1640)


Christian III. (* 12. August 1503 uun Gottorp Sloot; † 1. Janewoore 1559 uun Koldinghus, Kolding). Hi wiar köning faan Denemark faan 4. Jüüle 1534 an faan Noorweegen faan 1537 ap tu san 1. Janewoore 1559 duas. Hi wiar de füft köning faan’t Hüs faan Oldenborig. Hi wiar dring faan Frederik I. an Anna faan Brandenborig. Hi wiar uun Christian I. san kapel uun Roskilde Doomsark begreewen. Königer faan Denemark (Hüs faan Oldenborig) 1448-1863: Christian I. (1448-1481), Hans I. (1481-1513), Christian II. (1513-1523), Frederik I. (1523-1533), Christian III. (1534-1559), Frederik II. (1559-1588), Christian IV. (1588-1648), Frederik III. (1648-1670), Christian V. (1670-1699), Frederik IV. (1699-1730), Christian VI. (1730-1746), Frederik V. (1746-1766), Christian VII. (1766-1808), Frederik VI. (1808-1839), Christian VIII. (1839-1848), Frederik VII. (1848-1863)


Siligo as en saarep üüb Sardiinien uun Itaalien mä 838 iinwenern (Stant 31. Detsember 2019). Siligo At basilika faan Mesumundu ütj byzantiinsk tidjen. Commonskategorii: Siligo – Saamlang faan bilen of filmer Amtelk wääbsteed (italjeensk) Statistiche demografiche ISTAT. Iinwenertaalen faan't Istituto Nazionale di Statistica, Stant: 31. Detsember 2019.


Dr. med. Frederik Paulsen (* 31. Jüüle 1909 uun Doogebel; † 03. Jüüle 1997 uun Aalkersem üüb Fer) hää eegentelk Friedrich Paulsen het, wiar dochter uun a medesiin an hää FERRING Pharmaceuticals grünjlaanj. Paulsen wurd uun't nuurdfresk Doogebel bäären. Sin aalern kaam faan Fer. Efter sin mamenspriak näämd hi sin onernemen FERRING. 1933 studiaret Paulsen medesiin uun Kiil, füng diar stridj mä a Nazis an flücht 1935 auer Baasel uun a Schweiz tu Malmö uun Sweeden. 1942 wurd'er sweedsk stootsbürger, an sin onersjükangen auer hormoonen wiar det grünjlaag för sin onernemen uun Malmö 1950. Üs hi sweedsk wurd, anert Paulsen san föörnööm faan Friedrich tu Frederik. 1988 hää Paulsen at Ferring Stiftang uun Aalkersem grünjlaanj. Hi wul en iinrachtang skaafe för't eilun Fer an aler Nuurdfresken, am at aanj spriak an kultüür tu pleegin. Mä 60 juar hää hi sin onernemen tu san dring Frederik Paulsen di jonger auerden, mä knaap 88 juar stoorew hi uun Aalkersem üüb Fer. Leewentsluup (ingelsk) Leewentsluup (sjiisk) Ferring Stiftung


Sardiinien (sardisk Sardigna, itajeensk Sardegna, katalaans Sardenya) as efter Siziilien det öödergratst eilun uun't Madlunsia. Tuup mä a letjer eilunen trinjam as Sardiinien uk ian faan a 20 regiuunen uun Itaalien. Det regiuun as 24.090 kwadrootkilomeetern grat an hää 1.630.474 iinwenern. (Stant 31. Detsember 2019). Hör hoodstääd as Cagliari. Tramontana – Nuurd Greco – Nuurduast Levante – Uast Scirocco – Süüduast Ostro – Süüd Libeccio – Süüdwaast Ponente – Waast Maestrale - Nuurdwaast Dön tjiin gratst stääden uun't regiuun san: Sardiinien hed bit 2021 ian hoodstäädregiuun an sjauer prowinsen: Sant 2021 hää Sardiinien tau metropolitanstääden an sääks prowinsen: Metropolitanstääd Cagliari (Città metropolitana di Cagliari) Metropolitanstääd Sassari (Città metropolitana di Sassari) Oristano Prowins (Provincia di Oristano) Nuoro Prowins (Provincia di Nuoro) Nuurduast Sardiinien (Provincia del Nord-Est Sardegna) Medio Campidano (Provincia del Medio Campidano) Sulcis Iglesiente (Provincia del Sulcis Iglesiente) Ogliastra (Provincia dell'Ogliastra) Sardisk spriak Commonskategorii: Sardiinien – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage raisfeerer: Sardiinien (tjiisk) Wikibooks: Waanerfeerer Sardiinien (sjiisk) Wääblink-kataloog tu Sardiinien uun't Curlie Project (iar:DMOZ, üüb huuchsjiisk) Statistiche demografiche ISTAT. Iinwenertaalen faan't Istituto Nazionale di Statistica, Stant: 31. Detsember 2019. Italy: Sardegna, citypopulation.de Sardegna: da oggi sei Province e due Città metropolitane "Sardiinien: faan daaling sääks prowinsen an tau


Nuurdfresklun as mä Waastfresklun, at prowins Groningen an Uastfresklun en dial faan't fresk kultuurgebiit Fresklun. Fresklun leit uun Holun an Sjiisklun. Di Kreis Nuurdfresklun as en dial faan Schleswig-Holstian uun Sjiisklun. A gratst stääden san Hüsem, Niibel, Breetsteed an Lääk. En list faan aal a stääden an gemeenen fanjst dü uun Nordfriislon (gemeenen). Halaglun hiart kulturel uk tu Nuurdfresklun, woort oober faan a Kreis Pinneberg ferwaltet. A eilunen an regiuunen faan Nuurdfresklun bütj Halaglun san Sal, Oomram, Fer, A Halgen, Pelwerem, Nuurdstrun, A Wiidinghiird, A Böökinghiird, A Karhiird, A Gooshiird an Eidersteed. Harro Harring - rewolutsioneer Carl Ludwig Jessen - mooler Theodor Mommsen - histooriker Jens Mungard - skriiwer Emil Nolde (eegentelk Hansen) - mooler Frederik Paulsen - medisiiner an onernemer Friedrich Paulsen - filosoof an peedagoog Friede Springer - onernemerin Theodor Storm - skriiwer Ferdinand Tönnies - sotsioloog an ökonoom Kreis Nuurdfresklun Histoore faan Nuurdfresklun Nuurdfresk eilunen Nuurdfresk spriakwiisen Nuurdfresk literatüür Inga Werth: Nuurdfresklun üüb Fering. 2017. Nordfriisk Instituut, Bräist ISBN 978-3880074132.


Ferdinand Emmanuel Edralin Marcos (11. September 1917–28. September 1989) wiar di 10. president faan a Filipiinen (1965–1986). Commons: Ferdinand Marcos – Saamlang faan bilen of filmer Literatüür faan of auer Ferdinand Marcos uun a kataloog faan't Sjiisk Natsionaalbibleteek


At Röömsk Keisertidj wiar en tidj faan't Röömsk Rik. Hat hää faan 27 f.Kr. bit amanbi 285 düüret. Enkelten tääl uk noch det tidj bit 395 diar mä tu. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Röömsk keisern Röömsk Rik


Donald John Trump (* 14. Jüüne 1946 uun New York City) as di 45. president faan Ameerikoo faan di 20. Janewoore 2017 tu di 20. Janewoore 2021. A 8. Nofember 2016 as hi för sjauer juar weelet wurden. Trump hiart tu't partei faan a Republikaanern an as kuupmaan. Presidenten faan dön Ferianagt Stooten (2001-): George W. Bush (2001-2009), Barack Obama (2009-2017), Donald Trump (2017-2021), Joe Biden (2021-). Commonskategorii: Donald Trump – Saamlang faan bilen of filmer


Bhuutaan (buːˈtɑːn), amtelk Köningrik faan Bhuutaan (üüb Bhuutoons: འབྲུག་ཡུལ་ druk yul an འབྲུག་རྒྱལ་ཁབ druk gyal khap) as en lun faan Aasien. Uun a nuurd an waast leit Schiina an uun a uast an süüd Inje. At lun hee 742.737 lidj (2015). At hoodsteed as Thimphu. Sant 2009 hee Bhutaan 20 distrikten (üüb Bhuutoons: རྫོང་ཁག rdzong-khag) Bhutan, citypopulation.de


Berthold Broder Bahnsen (* 8. Janewoore 1913 uun Risem-Lonham, † 14. Oktuuber 1971 uun Flensborig) wiar en poliitiker faan Nuurdfresklun.


Henryk Opieński (* 13. Janewoore 1870 uun Krakau; † 21. Janewoore 1942 uun Morges, Kanton Waadt, Sweits) wiar en poolsken kompoonist. Opieński studiaret bi a Musikakademii Krakau bi Władysław Żeleński an uun Pariis bi Vincent d’Indy. Ap tu 1920 wiar hi leerer an dirigent bi a Musikakademii Warschau. Hi leitet ap tu 1926 at Konserwatoorium an Musikakademii Poosen an leet ham do üüs leiter faan a koorferian Motet et Madrigal uun Morges bi a Genfersee deel. Hi komponiaret tau oopern (Maria an Jakub lutnista), muar teaaterstakmusiken an koorwerken, trii sinfoonisk dachtingen, koomermusikaalisk werken an liitjin. Bitu skreew hi uk muar musikhistoorisk werken.


Ernst Barlach Ernst Barlach (* 2. Janewoor 1870 in Wedel; † 24. Oktoober 1938 in Rostock; folständik noome: Ernst Heinrich Barlach) waos en tutsken ekspresionistisk bilhauer, skriwer än tiakner. Barlach is besoners bekaont fir sin holtplastiken än bronsen. Commonskategorii: Ernst Barlach/hf – Saamlang faan bilen of filmer


Henry Handel Richardson, eentlik Ethel Florence Lindesay Richardson, befraiet Robertson (* 3. Janewoor 1870 in Melbourne; † 20. Märts 1946 in Fairlight, Sussex) waos en austraalisk skriiwer. Maurice Guest, 1908, ISBN 978-1406838718, (tutsk auerseeting 1912) The Getting of Wisdom, 1910, ISBN 978-1103636327 Australia Felix, 1917, ISBN 978-1406926958 The Way Home, 1926 Ultima Thule, 1929, ISBN 978-1417927517, lääer ok as: The Fortunes of Richard Mahony The End of a Childhood, fertälinge, 1934 The Young Cosima, 1939 Myself When Young, Autobiografii, 1948


Charles Dickens Charles John Huffam Dickens (* 7. Febrewoor 1812 in Landport bai Portsmouth, Inglöön; † 9. Juunii 1870 uwe Gad's Hill Place bai Rochester, Inglöön) waos en ingelsk skriwer. To sin bekaontst weerke hiire David Copperfield, Bleak House, Grot Erteewinge, Dombey än Sen, Oliver Twist, En Fertäling ut taue Stäänge än En Julfertäling.


.frl as det top-level-domain (TLD) för Friislon. .frl domain nöömer wurd ütjden faan FRLregistry B.V.. Di 1. September 2014 kaam det domain ütj. An di 2. September 2014 as det iarst .frl-domain nic.frl online gingen. Network Information Center (NIC) IANA .frl whois informatjuun ICANN wääbsteed mä nei TLDs


Di Upstalsboom wiar uun't madelääler en tingsteed naibi Auerk. Fresk fertreedern haa jo diar uun't 13. an 14. juarhunert fersaamelt, arke teisdai efter Pingster. A fertreedern kaam faan a Sööwen Fresk Sialunen tuup, am rochtsfraagen tu bedialen. Uun't juar 1883 as üüb detdiar steed en monument apracht wurden. An sant 2004 jaft at weder arke juar en Upstalsboomfersaamlang, det woort faan't Fresk Forum üüb a bian steld. Uun't juar 2005 hää a Fresk Riad diar sin 50-juarag bestunen feiert. Ernst Andreas Friedrich: Wenn Steine reden könnten. Landbuch-Ferlach, Hannover 1989, ISBN 3-7842-0397-3 Pieter Gerbenzon: Apparaat voor de studie van Oudfries recht. Bewerket faan Barendina S. Hempenius-van Dijk. 2 binjer. 1981. Gerhard Köbler: Lexikon der europäischen Rechtsgeschichte. München: C.H. Beck 1997, sidj 593. Karl von Richthofen: Friesische Rechtsquellen. Efterdrük faan det ütjgoow Berlin 1840, ütjden faan Karl Otto Johannes Theresius von Richthofen. Aalen: Scientia Ferlach 1960. Hajo van Lengen: Die Friesische Freiheit des Mittelalters – Leben und Legende, ütjden faan't 'Ostfriesische Landschaft', 2003, ISBN 3-932206-30-4, sidj 424. Fresken (fulk) Upstalsboom - der "Altar der Freiheit" (Ostfriesische Landschaft)


Michael Naura (* 19. August 1934 uun Memel, Litauen; † 13. Febrewoore 2017 uun Swaabsteed) wiar en sjiisken jazzmusiiker, redaktöör an skriiwer. Naura wooks uun Berlin ap an studiaret bi't FU Berlin Publisistik, Filosofii an Sotsiologii. Tu di tidj hää hi uun swing-bands bi't klawiir seeden. Faan 1953 bit 1964 hää hi det bekäänd jazz-kapel Michael Naura Quintett uunfeerd. Hör musiik hed iinflööd faan George Shearing, Dave Brubeck an Horace Silver. En wichtagen maan un Naura sin kwintet wiar di wibrafoon-speler Wolfgang Schlüter. Ööder musikern üüb Naura san wai wiar Klaus Marmulla, Peter Reinke, Hajo Lange, Wolfgang Luschert, Heinz von Moisy an Joe Nay. 1964 as Naura swaar kraank wurden, an det hää juaren düüret, bit hi ham weder ferhaalet hed. Sin musikerleewent hää hi apjiwen an werket sant 1971 üs musik-redaktöör bi a NDR üs efterfulger faan Hans Gertberg. Det steed hed hi bit 1999. Hi wiar oober uk en bekäänden skriiwer uun buken, tidjskraften an bleeden, huar hi auer at neist musiik beracht hää. Wan ham wat ei gefool, küd hi det uk düütelk sai. Hi wiar en guden frinj faan di skriiwer Peter Rühmkorf. 2009 füng Naura en iarenpris för jazz-redaktöören faan a WDR. 2017 stoorew hi


Valparaíso as en stää önj Chiile.


Santiago as jü hoodstää foon Chiile. E stää läit önj e mal önjt lönj. Dåt heet 6.160.040 inboogere (2017) Chile: Regions and Urban Agglomerations, citypopulation.de


-20.23159678-70.10032654Koordinaaten: 20° 14′ S, 70° 6′ W Tarapacá as en regiuun uun't nuurden faan Chiile (Region I). Tarapacá as bekäänd auer sin salpeter- an guano-föörkemen uun't Atacama-wüüst. Det as mä det drügst regiuun faan a eerd. Commons: Región de Tarapacá – Saamlang faan bilen of filmer


-18.56815474-70.20950317Koordinaaten: 18° 34′ S, 70° 13′ W At Región de Arica y Parinacota (of XV. Regiuun) as det jongst an nuurdermiast faan a 15 regiuunen uun Chile. Uun't nuurden leit Peruu, uun't uasten Boliiwien, uun't süüden at Región de Tarapacá an uun't waasten a Pasiifik. Jo tau prowinsen Arica an Parinacota hiard bit 2007 mä tu't Región de Tarapacá, man san nü en aanj regiuun. Det as 16.898,6 km² grat, an diar wene 189.692 minsken (2006). Det hoodstääd as Arica. Commonskategorii: Región de Arica y Parinacota – Saamlang faan bilen of filmer Internetsidj faan't regiunaalregiarang


-38.68416978-72.61276245Koordinaaten: 38° 41′ S, 72° 37′ W Araukaanien as det IX. Regiuun uun Chiile. Hat leit uun a Letj Süüd, amanbi 600 km süüdelk faan Santiago de Chile. Det hoodstääd as Temuco. Det regiuun leit tesken a Pasiifik an Argentiinien. Uun't nuurden leit at VIII. Regiuun (Región del Bío-Bío) an uun't süüden det XIV.Regiuun, at Región de Los Ríos. Det hoodstääd Temuco as di madelponkt faan a Mapuche (Araukaanern), man uk faan a Schiisken uun Chiile. Diar lewe 270.000 iinwenern (Stant: 2012). Prowins Malleco, hoodstääd Angol Prowins Cautín, hoodstääd Temuco Stääden: Temuco, hoodstääd, 270.000 iinwenern (2012) Angol, 49.000 iinwenern (2002) Pitrufquén Lautaro Puerto Saavedra Villarrica Pucón Mapuche Commonskategorii: Región de la Araucanía – Saamlang faan bilen of filmer Regionaalregiarang faan Araukaanien


-33-71.5Koordinaaten: 33° 0′ S, 71° 30′ W At Región de Valparaíso begant sowat 50 km nuurdwaastelk faan Santiago de Chile, an as det V. Regiuun faan 15 regiuunen uun Chiile. Det hoodstääd as Valparaíso. Tu det regiuun hiar uk bütjluns teritoorien. Prowins Puaskeilun, hoodstääd Hanga Roa Prowins Los Andes, hoodstääd Los Andes Prowins Petorca, hoodstääd La Ligua Prowins Quillota, hoodstääd Quillota Prowins Marga Marga, hoodstääd Quilpué Prowins San Antonio, hoodstääd San Antonio Prowins San Felipe de Aconcagua, hoodstääd San Felipe Prowins Valparaíso, hoodstääd Valparaíso Bütjluns teritoorien: Juan-Fernández-Eilunen, San Félix an San Ambrosio. Tu't Prowins Puaskeilun hiart uk det eilun Salas y Gómez. Huuwen faan San Antonio Huuwen faan Valparaíso Puaskeilun, Isla de Pascua, Rapa Nui Valparaíso Viña del Mar San Antonio Quillota Quilpué San Felipe La Ligua Villa Alemana Los Andes Limache Río Aconcagua Río Maipo Río Petorca Regionalregiarang faan Valparaíso (spoonsk)


-33.5-70.7Koordinaaten: 33° 30′ S, 70° 42′ W At Región Metropolitana de Santiago as ian faan 15 regiuunen an det hoodstäädregiuun (RM) faan Chiile. Det hoodstääd faan't regiuun an faan't hialer lun as Santiago de Chile. Uun't nuurden an waasten leit at V. Regiuun (Región de Valparaíso), uun't uasten Argentiinien, uun't süüden at VI. Regiuun (Región del Libertador General Bernardo O’Higgins). Det hoodstäädregiuun woort uk Regiuun XIII näämd. Prowins Chacabuco: hoodstääd Colina Prowins Cordillera: hoodstääd Puente Alto Prowins Maipo: hoodstääd San Bernardo Prowins Melipilla: hoodstääd Melipilla Prowins Santiago: hoodstääd Santiago Prowins Talagante: hoodstääd Talagante Commonskategorii: Región Metropolitana de Santiago – Saamlang faan bilen of filmer Regionalregiarang faan't Region Metropolitano


-53.04781796-70.99639893Koordinaaten: 53° S, 71° W At Región de Magallanes y de la Antártica Chilena (Regiuun XII) as det süüdelkst regiuun faan Chiile. Diar san tau dialen: Magallanes an det Antarktisteritoorium faan Chiile. Magallanes as näämd efter Ferdinand Magellan, di 1520 det Magellanstruat fünjen hää. Diar hiar uk dialen faan Patagoonien an Feuerland tu. Uun't nuurden leit det Regiuun XI Aisén, uun't uasten Argentinien. Troch det Magellanstruat gongt det hen tu a Atlantik. Ual koord faan't Magellanstruat Natjunaalpark Torres del Paine (Prowins Última Esperanza) Kap Hoorn, at „aanj faan a welt“ WEB DISEMINACIÓN CENSO 2017. Ufrepen di 24. Jüüle 2021. Regiarang faan't Region Magallanes


-39.77424175-73.1552124Koordinaaten: 39° 46′ S, 73° 9′ W At Región de Los Ríos (of XIV. Regiuun) as ian faan 15 regiuunen uun Chiile. Uun't nuurden leit at Región de la Araucanía, uun't uasten Argentiinien, uun't süüden at Región de los Lagos an uun't waasten a Pasiifik. Det XIV. Regiuun hiard bit 2007 tu't Región de los Lagos üs Prowins Valdivia, an as nü en aanj regiuun mä't hoodstääd Valdivia. Uun det nei regiuun lei tau prowinsen: Valdivia an Ranco. Uun't 19. an 20. juarhunert san diar föl Schiisken iinwaanert. Commonskategorii: Región de Los Ríos – Saamlang faan bilen of filmer


Salpeeter (ferlicht faan 'sal'-saalt + 'peter'-stian -> stiansaalt) as di nööm faan en hialer rä saalten. Jo hiar tu a nitraaten an kem faan't salpeetersüren uf (HNO3). Amoonsalpeeter (Amooniumnitraat) Bariitsalpeeter (Baariumnitraat) Chiilesalpeeter, Naatronsalpeeter (Naatriumnitraat) Bengaalsalpeeter, Kaalisalpeeter (Kaaliumnitraat) Kalksalpeeter, Müürsalpeeter (Kaltsiumnitraat) Uun a natuur komt salpeeter föör, huar't sjonken hiat as an so drüg, dat diar nian plaanten waaks kön, diar det salpeeter apnem küd (wüüsten). Det grünjlaag för salpeeter as kuad of ööder orgaanisk materiol, diar stikstoof häält. Hat woort fööraal üs ged brükt. Man dü könst diar uk suartpolwer faan maage. Wikibooks: Nitraaten (sjiisk)


Guano as di kuad faan siafögler üs pinguinen of ialges, wan hi üüb kalkstian leit. Do woort hi stianhard. Guano häält föl stikstoof an as sodenang gud ged. Man dü könst diar uk suartpolwer faan maage. Guano-nääst Pinguin-eilun Pichaboe, tiaknang faan 1844 Chincha-eilunen, Peruu Bil faan det schiisk skap Europa, diar guano faan Chiile tu New York an Liverpool skebet hää. Commonskategorii: Guano – Saamlang faan bilen of filmer


Vorlage:Infobox Chemikalie/Summenformelsuche nicht möglich Salpeetersüren (HNO3) as det bekäändst an stabiilst süren, diar faan stikstoof ufkomt. Saalten of estern faan't salpeetersüren san nitraaten. Salpeetersüren Naatriumnitraat Salpeeter Thieme Chemistry (Hrsg.): Iindrach tu Salpetersäure uun Römpp Online. Version 3.19. Georg Thieme Verlag, Stuttgart 2011, ufrepen di 12. Nofember 2014. Dootenbleed 100%ige Salpetersäure bi Merck, ufrepen di 19. Janewoore 2011. CCI ETH: pKs-Tabelle Iindraanj tu Salpetersäure uun't GESTIS-dootenbeenk faan't IFA, ufrepen di 24. Januar 2017 (mä JavaScript). Iindrach ütj det CLP-föörskraft tu CAS-Nr. 7697-37-2 uun't GESTIS-dootenbeenk faan't IFA (brükt JavaScript) Schweizerische Unfallversicherungsanstalt (SUVA): Aktuel MAK- an BAT-wäärser


Vorlage:Infobox Chemikalie/Summenformelsuche nicht möglich Naatriumnitraat (uk Naatronsalpeeter of Chiilesalpeeter) as det Naatriumsaalt faan't Salpeetersüren. Hat woort brükt üs ged, dü könst diar uk suartpolwer faan maage. Naatriumnitraat-kristalen Chiilesalpeeter Ufbau faan Naatriumnitraat uun Chiile Rekloome för Chiilesalpeeter üüb La Palma Salpeeter Iindraanj tu Natriumnitrat uun't GESTIS-dootenbeenk faan't IFA, ufrepen di 10. Janewoore 2017 (mä JavaScript). Dootenbleed Naatriumnitraat bi Merck, ufrepen di 19. Janewoore 2011.


At Atacama-wüüst (of man ianfach Atacama) lingt a Pasiifik-küst faan Süüdameerikoo deel faan 18 bit 27 graad süüdelk breetje. Hat leit sowat tesken a stääden Tacna (Peru) an Copiapo (Chile) auer en distans faan amanbi 1200 kilomeetern. At Atacama as en küstenwüüst an det drügst regiuun faan a eerd. Det wüüst leit uun a rinjskaad faan a Anden. Di uastwinj rinjt ham üüb a uastsidjen uf, so dat uun't waasten nään drööb rin muar uunkomt. An föör't küst lääpt a Humboldtstruum. Hi as kuul an ferhanert, dat diar rin apstiig koon. Sodanang as't uun't Atacama iarer keelag an flooksis mistag. Wan di Humboldtstruum ans ei so stark as, - det komt sowat aler sääks bit tjiin juar ans föör - do rinjt det oober sowat faan gewaltag, dat at wüüst apbleut. Detdiar aparte föörkemen het El Niño, auer det miast kurt för Jul apträät. An El Niño as at Kenken. Uun't juar 2012 wiar't ans weder sowidj, an do hää di rin a struaten wechspeeld, an det betj ääkerlun uk noch glik mä. Valle de la Luna Lamas Saaltwüüsten En oaas At Atacama bleut (Desierto florido) Desierto florido Commonskategorii: Atacama-wüüst – Saamlang faan bilen of filmer -22-69.5Koordinaaten: 22° S, 70°


Diten (öö. Schaasen, sö. Kiisen) sen fan drüget Küskit maaket. Di diari sen üp di Ailönen bit hentö di fiartiger Jaaren en üp di Haligen bit hentö di sösstiger Jaaren fan't twuntigst Jaarhönert üs Jöling fuar tö haitsi en tö kööki nomen uuren. Fan di Ailönen es uk bikeent, dat fuar't Jöling Sjipluurter fan di Dik saamlet uuren sen. Di Küskit, wat em fuar Diten brükt, waar wunterem iin ön gurt Faten saamelt. Di diar Faten (Mjülkpoten) wiar ombi 75 m³ gurt, en di lair iin ön di Öört, fuar't Miist nuurđern fan di Busem. Hentö di Uurs waar di Mjülk üt di Faten büten üp di Werev fordiilt. Leeter uur dit ütstampert, wat di Liren me üülen Soken aur di Fet, somtirs uk söner des, maaket haa. Fan des ging di Wiitighair üt di Mjülk. Diar maast ek olterfuul Stre benen des Brii wiis, üđers kür em di Diten leeterhen ek muar rocht ütsteek. Wan di miist Wiitighair diar üt wiar, waar dit me en Stamper lik ütstampet, dat et sa 6 cm tjuk bleev. Di Senskiin her sa tau bit trii Weeken nöörig en drügi dit diari üt. Da noom em en Ditensteeker, wat en bet ütsaag üs


Ialges (Phalacrocoracidae) san en famile faan fögler uun det order faan a Suliformes. Det san grat weederfögler, diar uun koloniin bräät. At jaft wel son 26 bis 43 slacher. Leucocarbo (Blä-Uugen-Ialges) L. atriceps – L. bougainvillii – L. bransfieldensis – L. campbelli – L. carunculatus – L. chalconotus – L. colensoi – L. georgianus – L. melanogenis – L. nivalis – L. onslowi – L. purpurascens – L. ranfurlyi – L. verrucosus Microcarbo (Letj Ialges) M. africanus – M. coronatus – M. melanoleucos – M. niger – M. pygmaeus Phalacrocorax (Grat Ialges) P. aristotelis – P. auritus – P. brasilianus – P. capensis – P. capillatus – P. carbo (Ialgus) – P. featherstoni – P. fuscescens – P. fuscicollis – P. gaimardi – P. harrisi – P. lucidus – P. magellanicus – P. neglectus – P. nigrogularis – P. pelagicus – P. penicillatus – P. punctatus – P. sulcirostris – P. urile – P. varius L. bougainvillii M. melanoleucos M. niger Ph. auritus Ph. aristotelis Ph. gaimardi Ph. urile Ph. varius Commonskategorii: Ialges – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Ialges


Pingu'infögler (Sphenisciformes) san en order faan siafögler, diar ei flä kön. Jo lewe üüb a süüdelk eerdheleft. Diar jaft at man ian famile faan, a Pingu'inen (Spheniscidae), mä sääks sköölen. Aptenodytes A. forsteri – A. patagonicus Keiserpinguin A. forsteri NT - near threatened (nai bi trüüwet) Könangpinguin A. patagonicus LC - least concern (ei trüüwet) Eudyptes E. chrysocome – E. chrysolophus – E. moseleyi – E. pachyrhynchus – E. robustus – E. schlegeli – E. sclateri E. chrysocome VU - vulnerable (uun gefoor) E. chrysolophus VU - vulnerable (uun gefoor) E. moselyi EN - endangered (trüüwet) E. pachyrhynchus VU - vulnerable (uun gefoor) E. robustus VU - vulnerable (uun gefoor) E. sclateri EN - endangered (trüüwet) Eudyptula E. minor E. minor LC - least concern (ei trüüwet) Megadyptes M. antipodes – † M. waitaha M. antipodes EN - endangered (trüüwet) Pygoscelis P. adeliae – P. antarctica – P. papua P. adeliae LC - least concern (ei trüüwet) P. antarctica LC - least concern (ei trüüwet) P. papua LC - least concern (ei trüüwet) Spheniscus S. demersus – S. humboldti – S. magellanicus – S. mendiculus S. demersus EN - endangered (trüüwet) S. humboldti VU - vulnerable (uun gefoor) S. magellanicus


Peelekaanfögler san en order faan fögler. Heegern (Ardeidae) (Ardeidae) Holtskuchnääb (Balaenicipitidae) Peelekaanen (Pelecanidae) Skaadfögel (Scopidae) Iibisen (Threskiornithidae) † Plotopteridae Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Peelekaanfögler Wikispecies hää en artiikel tu: Peelekaanfögler


Morus as en skööl faan trii siafögelslacher uun det famile faan a Genten (Sulidae). Jan-faan-Gent (Morus bassanus) Morus capensis Morus serrator M. bassanus LC - least concern (ei trüüwet) M. capensis EN - endangered (trüüwet) M. serrator LC - least concern (ei trüüwet) Commonskategorii: Morus – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Morus


Gripfögler (Accipitriformes) san en order faan fögler. Hanjügern (Accipitridae) Accipiter – Aegypius – Aquila – Aviceda – Busarellus – Butastur – Buteo – Buteogallus – Chelictinia – Chondrohierax – Circaetus – Circus – Clanga – Cryptoleucopteryx – Elanoides – Elanus – Erythrotriorchis – Eutriorchis – Gampsonyx – Geranoaetus – Geranospiza – Gypaetus – Gypohierax – Gyps – Haliaeetus – Haliastur – Hamirostra – Harpagus – Harpia – Harpyopsis – Helicolestes – Henicopernis – Hieraaetus – Ictinaetus – Ictinia – Kaupifalco – Leptodon – Leucopternis – Lophaetus – Lophoictinia – Lophotriorchis – Macheiramphus – Megatriorchis – Melierax – Micronisus – Milvus – Morphnarchus – Morphnus – Necrosyrtes – Neophron – Nisaetus – Parabuteo – Pernis – Pithecophaga – Polemaetus – Polyboroides – Pseudastur – Rostrhamus – Rupornis – Sarcogyps – Spilornis – Spizaetus – Stephanoaetus – Terathopius – Torgos – Trigonoceps – Urotriorchis Kondooren (Cathartidae) Cathartes – Coragyps – Gymnogyps – Sarcoramphus – Vultur Faskiarner (Pandionidae) Sekreteeren (Sagittariidae) † Teratornithidae Iarner Commonskategorii: Gripfögler – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Gripfögler


Kondooren, Amerikoonsk Geiern (Cathartidae) san en famile faan Gripfögler (Accipitriformes), huar't man sööwen slacher faan jaft. Ööder Geiern hiar tu det skööl Gyps faan a Hanjügern (Accipitridae). Cathartes C. aura C. burrovianus C. melambrotus Coragyps C. atratus Gymnogyps G. californianus Sarcoramphus S. papa Vultur V. gryphus C. aura LC - least concern (ei trüüwet) C. burrovianus LC - least concern (ei trüüwet) C. melambrotus LC - least concern (ei trüüwet) C. atratus LC - least concern (ei trüüwet) G. californianus CR - critically endangered (uun grat gefoor) S. papa LC - least concern (ei trüüwet) V. gryphus VU - vulnerable (uun gefoor) Commonskategorii: Kondooren – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Kondooren


Sekreteeren (Sagittariidae) san en fögelfamile, huar't man ään slach faan jaft, di Sekreteer (Sagittarius serpentarius). Commonskategorii: Sekreteeren – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Sekreteeren


Cariamiformes san en order faan fögler. Diar hiar man tau slacher uun det famile Cariamidae tu. Jo het uk Seriemas. Cariama Cariama cristata Chunga Chunga burmeisteri Spriadkoord: Cariama cristata (ruad) Chunga burmeisteri (grä) Cariama cristata, Brasiilien LC - least concern (ei trüüwet) Chunga burmeisteri LC - least concern (ei trüüwet) Commonskategorii: Cariamidae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Cariamidae


Müsfögler (Coliiformes, Coliidae) san en order an en famile faan fögler. Colius C. castanotus C. colius C. leucocephalus C. striatus Urocolius U. indicus U. macrourus Commonskategorii: Coliiformes – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Coliiformes


Coraciiformes san en order faan fögler. Jo lewe miast uun a troopen, an san temelk bruket. Diaram het jo üüb sweedsk uk Praktfåglar - Prachtfögler. Alcedinidae (Isfögler) Brachypteraciidae Coraciidae Leptosomatidae, nü: Leptosomiformes Meropidae (Imfreedern) Momotidae (Motmots) Todidae Commonskategorii: Coraciiformes – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Coraciiformes


Nowy Dwór Królewski as en saarep uun Poolen. 1996 hed det saarep 170 iinwenern. Nowy Dwór Królewski as at hoodsaarep faan't gemeen Papowo Biskupie uun't Woiwodskip Toruń. Commons: Nowy Dwór Królewski – Saamlang faan bilen of filmer


Eurypygiformes san en order faan fögler mä man tau slacher uun eder en aanj famile. Eurypygidae Eurypyga Eurypyga helias Rhynochetidae Rhynochetos Kaagu (Rhynochetos jubatus) Eurypyga helias, Süüdameerikoo LC - least concern (ei trüüwet) Kaagu EN - endangered (trüüwet) Rhynochetos jubatus (Kaagu), Neikaledoonien Commonskategorii: Eurypygiformes – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Eurypygiformes


Mesitornithiformes san en order faan fögler mä man trii slacher uun tau sköölen faan ian famile Mesitornithidae. Jo lewe bluas üüb Madagaskar. Mesitornithidae Mesitornis Mesitornis unicolor Mesitornis variegata Monias Monias benschi Commonskategorii: Mesitornithiformes – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Mesitornithiformes


Mesitornithidae san det iansagst fögelfamile uun det order faan a Mesitornithiformes. Jodiar trii slacher lewe bluas üüb Madagaskar. Mesitornis Mesitornis unicolor Mesitornis variegata Monias Monias benschi Mesitornis unicolor VU - vulnerable (uun gefoor) Mesitornis variegata VU - vulnerable (uun gefoor) Monias benschi VU - vulnerable (uun gefoor) Commonskategorii: Mesitornithidae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Mesitornithidae


Musophagiformes (Turakos) san en order faan fögler mä man ian famile Musophagidae. Turakos (Musophagidae) Corythaeolinae Corythaeola Criniferinae Corythaixoides – Crinifer Musophaginae Musophaga – Ruwenzorornis – Tauraco Commonskategorii: Musophagiformes – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Musophagiformes


Turakos (Musophagidae) san det iansagst fögelfamile uun det order faan a Musophagiformes. Corythaeolinae Corythaeola Criniferinae Corythaixoides – Crinifer Musophaginae Musophaga – Ruwenzorornis – Tauraco Commonskategorii: Turakos – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Turakos


Opisthocomiformes as en order faan fögler mä man ään slach: Hoatzin (Opisthocomus hoazin) Di Hoatzin as en betj aparte fögel, auer hi tu nian ööder fögelfamile paaset. Sin jügen haa klauen. Di fögel koon kwetjkaue, oober ei widj flä Leewentsrüm faan a Hoatzin En Hoatzin uun Peruu Miast lewe Hoatzins uun grater sköölen tuup Commonskategorii: Opisthocomiformes – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Opisthocomiformes


Otidiformes (Trapenfögler) san en order faan fögler mä ian famile: Otididae (Trapen). Afrotis – Ardeotis – Chlamydotis – Eupodotis – Houbaropsis – Lissotis – Lophotis – Neotis – Otis – Sypheotides – Tetrax Commonskategorii: Otidiformes – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Otidiformes


Phaethontiformes as en order faan fögler mä man ian famile Phaethontidae an man ian skööl Phaethon. Diar hiar trii slacher tu. Jo het uk Troopikfögler. Phaethontidae Phaethon P. aethereus – P. lepturus – P. rubricauda Phaethon aethereus LC - least concern (ei trüüwet) Phaethon lepturus LC - least concern (ei trüüwet) Phaethon rubricauda LC - least concern (ei trüüwet) Commonskategorii: Phaethontiformes – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Phaethontiformes


Flamingos (Phoenicopteridae) san det iansagst fögelfamile uun det order faan a Flamingofögler (Phoenicopteriformes). Flamingos (Phoenicopteridae) Phoeniconaias - Phoenicoparrus - Phoenicopterus Commonskategorii: Flamingofögler – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Flamingofögler


En superfloose as di noome for ünlike galaksiifloosen ma jare sansüsteeme önjt åål. Twasche da ünlike superfloosen befine ham superhoolinge.


Popegein (Psittaciformes) san en order faan fögler. Kakaduun (Cacatuidae) Waastelk Popegein (Psittacidae) Uastelk Popegein (Psittaculidae) Neisialun-Popegein (Strigopidae) Commonskategorii: Popegein – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Popegein


Pteroclidiformes san en order faan fögler mä man ian famile: Pteroclididae (Sunhanen). Pterocles P. alchata - P. bicinctus - P. burchelli - P. coronatus - P. decoratus - P. exustus - P. gutturalis - P. indicus - P. lichtensteinii - P. namaqua - P. orientalis - P. personatus - P. quadricinctus - P. senegallus Syrrhaptes S. paradoxus – S. tibetanus Commonskategorii: Pteroclidiformes – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Pteroclidiformes


Kolibrifögler (Trochiliformes) san en order faan fögler mä man ian famile: Kolibris (Trochilidae). Jo san iar mä tu a Siilfögler (Apodiformes) tääld wurden, man tääl nü üs aanj order. Tu det famile hiar amanbi 100 sköölen mä muar üs 300 slacher. Phaethornithinae Eutoxeres - Glaucis - Phaethornis - Ramphodon - Threnetes Trochilinae Abeillia - Adelomyia - Aglaeactis - Aglaiocercus - Amazilia - Androdon - Anthocephala - Anthracothorax - Aphantochroa - Archilochus - Atthis - Augastes - Avocettula - Boissonneaua - Calliphlox - Calothorax - Calypte - Campylopterus - Chaetocercus - Chalcostigma - Chalybura - Chlorostilbon - Chrysolampis - Chrysuronia - Clytolaema - Coeligena - Colibri - Cyanophaia - Cynanthus - Damophila - Discosura - Doricha - Doryfera - Elliotia – Elvira - Ensifera - Eriocnemis - Eugenes - Eulampis - Eulidia - Eupetomena - Eupherusa - Florisuga - Goethalsia - Goldmania - Haplophaedia - Heliactin - Heliangelus - Heliodoxa - Heliomaster - Heliothryx - Hylocharis - Hylonympha - Klais - Lafresnaya - Lampornis - Lamprolaima - Lepidopyga - Lesbia - Leucippus - Leucochloris - Loddigesia - Lophornis - Mellisuga - Metallura - Microchera - Microstilbon - Myrmia - Myrtis - Ocreatus - Opisthoprora - Oreonympha - Oreotrochilus - Orthorhyncus -


Trogoniformes san en order faan fögler mä man ian famile Trogonidae. Tu det famile hiar sööwen sköölen mä 44 slacher. Apaloderma A. aequatoriale – A. narina – A. vittatum Apalharpactes Apalharpactes mackloti – Apalharpactes reinwardtii Euptilotis Euptilotis neoxenus Harpactes H. ardens – H. diardii – H. duvaucelii – H. erythrocephalus – H. fasciatus – H. kasumba – (H. mackloti) – H. oreskios – H. orrhophaeus – (H. reinwardtii) – H. wardi – H. whiteheadi Pharomachrus (Ketsals) P. antisianus – P. auriceps – P. fulgidus – P. mocinno (Ketsal) – P. pavoninus Priotelus P. roseigaster – P. temnurus Trogon T. bairdii – T. caligatus – T. chionurus – T. citreolus – T. clathratus – T. collaris – T. comptus – T. curucui – T. elegans – T. massena – T. melanocephalus – T. melanurus – T. mesurus – T. mexicanus – T. personatus – T. ramonianus – T. rufus – T. surrucura – T. violaceus – T. viridis Commonskategorii: Trogoniformes – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Trogoniformes


-45.49912811-72.09915161Koordinaaten: 45° 30′ S, 72° 6′ W Región de Aysén (amtelk Región Aysén del General Carlos Ibáñez del Campo) as det XI. Regiuun faan Chiile. Det hoodstääd as Coyhaique. Instituto Nacional de Estadísticas, Resultados XVIII Censo de Población 2012, Tomo 1, Santiago 2014, S. 57 Commonskategorii: Región de Aysén – Saamlang faan bilen of filmer


-41.42779773-72.8805542Koordinaaten: 41° 26′ S, 72° 53′ W Región de los Lagos as det X. Regiuun faan Chiile. Commonskategorii: Región de los Lagos – Saamlang faan bilen of filmer


-36.80103798-72.89085388Koordinaaten: 36° 48′ S, 72° 53′ W Bío-Bío (uk Biobío) as det VIII. Regiuun faan Chiile. Hör hoodstääd as Concepción. Commonskategorii: Región del Bío-Bío – Saamlang faan bilen of filmer


-35.37169493-71.74037933Koordinaaten: 35° 22′ S, 71° 44′ W Maule as det VII. Regiuun faan Chiile. Hat leit 50 km nuurduasten faan Concepción an 180 km süüden faan Santiago de Chile. Commonskategorii: Región_del_Maule – Saamlang faan bilen of filmer Regionaalregiarang faan Maule


-34.5-71Koordinaaten: 34° 30′ S, 71° 0′ W Det Regiuun VI Libertador General Bernardo O’Higgins leit uun Chiile 50 km süüden faan Santiago de Chile. Hat as näämd efter di iarst Director Supremo faan Chile, Bernardo O’Higgins. Commonskategorii: Región_del_Libertador_General_Bernardo_O’Higgins – Saamlang faan bilen of filmer


Margaretha (nåmd: Gretchen) Grosser (* 20.09.1934 önj Roomelse, Saaterlönj, † 20.07.2019) wus en autoorin, wat for ålem saaterfrasche takste schraawen unti ouerseetinge foon bekånde tjüsche böke ütdänj heet. Har äine takste san mååst latje ferteelinge üt et laawen foon iir än diling. Da Dööntjen un Fertälstere uut Seelterlound seerie, 1992/93/94 Margeriten uut min Tuun, Bäärsel 2001 Mien Tuunschiere, Roomelse 2005 Die litje Prins (Di latje prins / Fering: De letj prens), Roomelse 2009, saaterfrasch ouerseeting Tuusterpäiter (Struwwelpeter), 2010, saaterfrasch ouerseeting Saaterfrasch literatuur "Struwwelpeter" aw saaterfrasch foon Gretchen Grosser Gretchen Grosser's Dööntjene un Fertälstere uut Seelterlound önj e 'General Anzeiger', 2000-2010, Sii hier Nr. 42-59 GA-Video ma Gretchen Grosser ouer saaterfrasch Saaterfrasch leere ma Gretchen Grosser: -- Video 1 -- Video 2 -- Video 3 -- Video 4 -- Video 5 Fideo: Gretchen Grosser ouer Saaterfrasch önj NDR 3 - buten un binnen (23.10.2010) Gretchen Grosser will den Roman "Das fliegende Klassenzimmer" von Erich Kästner in das Saterfriesische übersetzen (GA 23. Jan. 2010) Dööntjes un Fertälster uut Seelterlound, Nr.1-3, 1992,93,94 Sienke Koodiegel fertäld, 1994 Wie sjunge Seelterfräisk, 1998 Robin Hood, ouerseet foon Gretchen Grosser, Ingeborg Einhaus än Johanna Evers, 1998 Seelter Märchenbouk, 1999 Margeriten uut min Tuun, Seelterfräisk Lesebouk, 2001 Mien


Pichilemu as en stää önj Chiile. Jü stää heet 13.916 inboogere (2012).


-29.84004829-71.17218018Koordinaaten: 29° 50′ S, 71° 10′ W Det Region IV Coquimbo as ian faan 15 regiuunen uun Chiile. Hat leit 400 km nuurduasten faan Santiago de Chile. Uun't nuurden leit det Región de Atacama, uun't süüden at Región de Valparaíso, uun't uasten Argentinien an uun't waasten leit a Pasiifik. Commons: Región_de_Coquimbo – Saamlang faan bilen of filmer Regionaalregiarang faan Coquimbo


-27.30772293-70.29052734Koordinaaten: 27° 18′ S, 70° 17′ W Det Región de Atacama as det III. Regiuun uun Chiile. Hat leit fööraal uun't Atacamawüüst. Commonskategorii: Región de Atacama – Saamlang faan bilen of filmer


-23.59671128-70.19989014Koordinaaten: 23° 36′ S, 70° 12′ W Antofagasta as det II. Regiuun uun't nuurden faan Chiile. Nuurdermuar leit at Región de Tarapacá, uun't süüden at Región de Atacama, uun't uasten Boliiwien an Argentiinien, an uun't waasten leit a Pasiifik. Commonskategorii: Región_de_Antofagasta – Saamlang faan bilen of filmer


Marron Curtis Fort (* 24. Oktoober 1938 önj Boston; † 18. Deetsember 2019 önj Leer) wus en ameerikaanisch-tjüschen spräkewaasenschapsmoon fort Saaterfrasch än Plååttjüsch. Zur Phonologie des Saterfriesischen. In: Us Wurk 20, 37-41 (1971) Saterfriesisches Wörterbuch. Helmut Buske Verlag, Hamburg 1980. ISBN 3-87118-401-2. Das Saterfriesische vor Hoche: zwei vergessene Quellen. In: Us Wurk 33, (1984).103-108. Saterfriesisches Volksleben. Ostendorp, Rhauderfehn 1985. ISBN 3-921516-42-0. Saterfriesische Stimmen. Ostendorp, Rhauderfehn 1990. ISBN 3-921516-48-X. Die ferläddene Súun, der bisher älteste saterfriesische Text. In: Jahrbuch für das Oldenburger Münsterland 20, 1988:25-33. Nicolaas Westendorp: “Over de Saterlanders”. In: Jahrbuch fúr das Oldenburger Münsterland 22, 1990:151-159. Niederdeutsch und Friesisch zwischen Lauwerzee und Weser. In: Zwischen Schreiben und Lesen: Festschrift für Hermann Haavekost zum 60. Geburtstag. Hg. Hans-Joachim Waetjen, Oldenburg 1995:493-525. Das romanische Lehnwort im Saterfriesischen. In: Fs. Århammar, (1996) 141-149. Das niederdeutsche Element im Saterfriesischen. In: Neue Forschungsarbeiten zur Kontaktlinguistik. Hgg. Wolfgang Moelleken/ Peter J. Weber, Bonn, 1997:171-178 (Plurilingua XIX). Niederdeutsch als zweite Sprache der Saterfriesen. In: Fries. Stud. III, 1997:83-112 (Supplement vol. 18. Nowele). Das Saterfriesische. In: Horst Haider Munske (Hrsg.), Handbuch des Friesischen, Handbook of Frisian Studies, Tübingen 2001:409-422. Dät Näie Tästamänt un do Psoolme in ju aasterlauwersfräiske Uurtoal fon dät Seelterlound, Fräislound, Butjoarlound, Aastfräislound un do


Sir Christopher Wren (* 20. Oktuuberjul. /30. Oktuubergreg., 1632 uun East-Knoyle uun Wiltshire; † 5. Febrewoore 1722jul. /8. Marts 1723greg., uun Hampton Court) wiar en britisken Astronoom an Architekt. Hi hiart tu a grünjleienslasmaaten faan det Royal Society. Föör 1752 wurd uun Ingelun de Juliaans kalender brükt. Diartu begand at juar a 25. Martsjul., do trinjenam trii muuner efter a juarswaksel uun kontinentaal Euroopa. Commons: Christopher Wren – Saamling faan biljen of filmer


29. August: John Locke († 1704) 20. Oktuuber (Juliaans kalender)/30. Oktuuber (Gregoriaans kalender): Sir Christopher Wren, britisk astronoom an architekt († 1722) 24. Nofember: Baruch de Spinoza, holuns filosoof († 1677) 06. Nofember: Gustav II. Adolf, köning faan Sweeden (* 1594)


En Floit es en Instrument, hur em iin- of aurhenblocht, dat fan di Lucht Tööni uur. Iinblaasi (Neeb-Mürsteken) Blokfloit Tin Whistle Aurhenblaasi Twertfloit Panfloit Soprān-Blokfloit C-Dur Tin Whistle D-Dur


Di Blokfloit es en Floit hur iinblöögen uur. Bikeent sen Blokfloiten fuaral ön C-Dur. Ja uur fan hart Holtaarten sa üs uk fan ABS maaket. Hat jeft forskeligi Aarten en Toonhoogden, sa üs di Stemlaagen Tenoor, Alt, Soprān. Wan em bluat of en tö üp en Floit spölet, da skel em dit me di Grünjtööni gur wiis let. Wan em aliining di Floit spölet, da luanet dit en ööwi. Da ken em di Blokfloit üp 24 Tööni (Tau Oktāven me ali Twesken- of Hualevtööni) bringi. Wan em dit ken, da ken em fuul muar spöli üs bluat C-Dur āp en dial. En Bispöl fuar jen, diar di forskeligst Blokfloiten rocht spöli ken, es Christina Glede, diar töhop me Jürgen Borstelmann dit Duo "Dreaming Pipes" es. Eeđer di Forem fan't Mürstek jert di Blokfloit uk tö di Neeb-Floiten. Soprān-Blokfloit C-Dur Di Toonhöölern sen forskelig bööret, en da uur dit F forskelig greepen, aurdat dit fifst Hol bi Barock gurter bööret es (Gaafelgreep fuar F). Bi di Dütsk Steming ken em iinfach di Toonleđer önern bit boowen döörspöli, dit hoogi C es da bi biiring lik en en senerligi Greep. Dit Iinfachst es di Dütsk Steming, man diar heer em Swaarhairen me


Di Tin Whistle (Sölring Aurseeting: Blekpip) es en Floit hur iinblöögen uur. Jü uur fuaral ön Irlön en di britisk Ailönen spölet. Ön Dütsklön uur jü fuaral fuar Musiik nomen, diar keltisk of fan Irlön es. Di jest Tin Whistles skel fan Skramel maaket uuren wiis, deling uur di fuar't Miist fan Iirsen- of Meesingblek me en Mürstek fan Plastik maaket. Hat jeft forskeligi Aarten en Toonhoogden/Toonaarten, traditsjonel sen di man ön D. Em ken aur tau Oktāven spöli, di taust uur diarbi aurblöögen en me di Fingern greepen üs di liiger Toonreeg. Eeđer di Forem fan't Mürstek jert di Blekpip uk tö di Neeb-Floiten. Wan di Tööni hooger uur skel, da uur di Blekpip aurblöögen, em blocht diar harter iin. Dit es man ek muar sa iinfach en raaki da di Tööni, aurdat em sin Luchtstroom gur kontroliari skel. Wan em di Luchtstroom gur döörhual ken en bluat di Fingern foranert, da uur "döörblöögen". Di Blekpip maaket da "wuk" Tööni, jen Toon giar wuk aur tö di Naist. Dit giar me en holten Floit ek of ek sa gur. Commons: Tin Whistle – Saamling fan Skelter en Videos


Dithmarschen as en kreis uun Schleswig-Holstian. Sin kreisstääd as Heide. Amten mä hör gemeenen (* = diar sat at amt) 1. Amt Burg-Sankt Michaelisdonn (15.589) Averlak (558) Brickeln (198) Buchholz (988) Burg (Dithmarschen)* (4184) Dingen (632) Eddelak (1345) Eggstedt (758) Frestedt (345) Großenrade (468) Hochdonn (1078) Kuden (605) Quickborn (174) Sankt Michaelisdonn (3498) Süderhastedt (758) 2. Amt Büsum-Wesselburen (12.959) Büsum* (4876) Büsumer Deichhausen (357) Friedrichsgabekoog (56) Hedwigenkoog (231) Hellschen-Heringsand-Unterschaar (168) Hillgroven (59) Norddeich (421) Oesterdeichstrich (331) Oesterwurth (256) Reinsbüttel (412) Schülp (383) Strübbel (93) Süderdeich (457) Warwerort (242) Wesselburen, stääd (3465) Wesselburener Deichhausen (109) Wesselburenerkoog (183) Westerdeichstrich (860) 3. Amt Sarkspallungemeen Heide Amlun (15.720) [Amt uun: Heide] Hemmingstedt (2867) Lieth (371) Lohe-Rickelshof (2061) Neuenkirchen (982) Norderwöhrden (261) Nordhastedt (2838) Ostrohe (908) Stelle-Wittenwurth (442) Weddingstedt (2316) Wesseln (1411) Wöhrden (1263) 4. Amt Sarkspallungemeenen Eider (18.734) Barkenholm (164) Bergewöhrden (37) Dellstedt (703) Delve (756) Dörpling (646) Fedderingen (270) Gaushorn (173) Glüsing (108) Groven (89) Hemme (487) Hennstedt* (2023) Hollingstedt (305) Hövede (60) Karolinenkoog (135) Kleve (401) Krempel (609) Lehe (1082) Linden (877) Lunden (1704) Norderheistedt (144) Pahlen (1153) Rehm-Flehde-Bargen (533) Sankt Annen (317) Schalkholz (589) Schlichting (237) Süderdorf (348) Süderheistedt (523) Tellingstedt (2675) Tielenhemme (170) Wallen (33) Welmbüttel (400) Westerborstel (110) Wiemerstedt


ABS es en Könststof. Hat jert tö di Thermoplasti. Thermoplasti foraneri jam, wan ja olter wārem uur. Duroplasti sen Könststofi, dānen jam fan di Temperatuur sa gur üs ek foraneri. Auto (Stötsküülen, Forkluađingen, Karoseriiprofiil-Diili, Röören en Önslüten iin ön di Motor, Kroomlisten of Kroomembleemi) Musiikinstrumenti (Floiten, Mürsteken fuar Saxofooni, Floiten en Klarineten, Silent Guitars (Gitaren, diar salev sa gur üs ek lün, Instrumenti fuar litj Jungen) Kökenkraam (Pot en Ponengreepen, forskeligi Greepen, Hüüsingen fan Giraaten sa üs Kofimaskiinen) Di Skramelnumer (Nii-Dütsk "Recyling Code") es en Numer, hureeđer Stofi sortiaret uur ken, wan em diar weđer wat Niis fan maaki wel.Ni Numern 1 bi 7 sen fuar Könststofi. Fuar ABS jeft et niin Skramelnumer, et falt öner "7 - Üđer Könststofi" En VW-Teeken fan 1996. Fan hurfuul (Könst-) stofi kür dit töhopseet wiis? Di gre Diil es fan ABS. Di suurt Ring es fan ASA maaket. Di Frontgril fan en VW Passat (1996) es fan ASA maaket. Di wit Diili ön des Hakmaskiin sen fan ABS, dit "Glees" es fan Polystyrool maaket. Benen sen uk Diili fan PE en üđer Könststofi. 1996 her em di Skramelteeken jit ek. Da waar iinfach di Könststof diar üp skrewen sa üs >ABS< of >ASA<.


ABS jit Anti-Blokiari-Systeem. Fan di 1980er Jaaren ön waar dit muar en muar iin ön di Autos becht, en leeterhen kām dit uk iin ön Busi en Lastwainer. Dit ABS es deling fuarskrewen, wan en nii Auto fuar di Forkiir töleten uur skel. Ark Weel heer en Sensor, diar funtsjoniaret üs di Magneet fan di Tacho ön't Weel (Of Rad). Bi ark Omdraiin fan en Weel dēr dit en Impuls tö en Stjüürigiraat. Wan dio Diferens fan di tau Weelen, diar ön en Aksi sen, tö gurt uur, da uur dit Bremsventiil fan dit Weel, dat ek muar of ek inoch drait, techt en weđer iipen maaket, bit dat dit weđer üp biiring Siren lik es (Stoterbrems). Di Sjüüring ken uk fuar Niis sa üs ESP (Elektroonisk Stabiliteets-Program) of EDS (Elektroonisk Diferentjaalsperi) nütet uur. Diarfuar kumt bluat en ekstra Reekenchip iin ön dit Stjüürigiraat. Töhop me en Lenkwinkelsensor en Navigatsjoonssysteem ken di Wai fan en Auto autonoom kontroliaret uur.


Wat meenst Dü? ABS (Könststof) ABS (Bremssysteem)


Magnoolien (Magnolia) san en plaantenskööl uun det famile faan a magnoolienplaanten (Magnoliaceae). Diar hiar knaap 300 slacher tu. Jo haa hör nööm efter di fransöösk botaaniker Pierre Magnol. Gurken-Magnolie (Magnolia acuminata) Champaka (Magnolia champaca) Berg-Magnolie (Magnolia fraseri) Immergrüne Magnolie (Magnolia grandiflora) Kobushi-Magnolie (Magnolia kobus) Purpur-Magnolie (Magnolia liliiflora) Magnolia × loebneri Großblättrige Magnolie (Magnolia macrophylla) Tulpen-Magnolie (Magnolia × soulangeana) Stern-Magnolie (Magnolia stellata) Schirm-Magnolie (Magnolia tripetala) Sumpf-Magnolie (Magnolia virginiana) Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Magnoolien Wikispecies hää en artiikel tu: Magnoolien Magnolia uun Germplasm Resources Information Network (GRIN), Ministeerium för büürerei uun Ameerikoo, ARS, National Genetic Resources Program. National Germplasm Resources Laboratory, Beltsville, Maryland.


Magnoolienplaanten (Magnoliaceae) san en famile faan bloosenplaanten an hiar tu a magnoolienoortagen (Magnoliopsida). Diar hiar tau sköölen mä amanbi 297 slacher tu. Magnoolien (Magnolia L.), amanbi 295 slacher. Tulpenbuumer (Liriodendron L.), tau slacher. Commonskategorii: Magnoolienplaanten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Magnoolienplaanten


Könststofi uur fan Öörtööl maaket. Hat jeft diarfan Thermoplasti en Duroplasti. Thermoplasti foraneri jam, wan ja olter wārem uur. Duroplasti sen Könststofi, dānen jam fan di Temperatuur sa gur üs ek foraneri. Fuar weđer wat fan di Könststofi to maakin haa di Numern, hur di eeđer sortiaret uur ken. Internatsjonaal jit dānen Recycling Codes. Üp Sölring nēm wü sok Numern Skramelnumern. ABS, ASA, PP, PE, PVC, PS, PC GFK, Polyester


Polypropyleen (PP) es en Könststof. Hat jert tö di Thermoplasti. Di Skramelnumer (Nii-Dütsk "Recyling Code") es en Numer, hureeđer Stofi sortiaret uur ken, wan em diar weđer wat Niis fan maaki wel.Ni Numern 1 bi 7 sen fuar Könststofi. Fuar es di Skramelnumer di 5. Di Keenteekning fan di Könststof PP, diar fuar en Weeterkööker nomen uuren es. Di Keenteekting fan Polypropyleen ön en Kofimaaker (Bodum). Weeterkööker fan Polypropyleen en Nirosta/Edelstahl. En Elektrodoos fuar iin ön Platen tö seet, uk fan PP.


Polyethyleen (PE) es en Könststof. Hat jert tö di Thermoplasti. Fuaral Inkoopipöösen en Foolien uur aaft fan PE maaket, man uk Borelern en Doosen uur diarfan maaket. PE-LD jit Low Density, PE-HD jit High Density. Hat hinget me di Kompresjoon fan dit Materiaal töhop, hur stabiil dit da uur. PE-LD es fuar Foolien en Pöösen, PE-HD giar uk fuar Borelern en Leren. Wan dit tö wuk fuar en Ler es, da nemt em aapft en üđer Köststof sa üs Polystyrool diafuar, di falt en bet stüfer üt. Di Skramelnumer (Nii-Dütsk "Recyling Code") es en Numer, hureeđer Stofi sortiaret uur ken, wan em diar weđer wat Niis fan maaki wel.Ni Numern 1 bi 7 sen fuar Könststofi. Fuar PE sen di Skramelnumern di 1, di 2 en di 4. En Doos fan HDPE of PE-HD. Man hurfan es di Ler diartö? Diar stuunt dit: Di Ler es fan Polystyrool maaket. En Bloomensprüt fan PE-HD. Benen sen fuaral Diili fan Meesing. Reparatuurdiili kum aaft iin ön sok Pöösen me "Riivforslüt". En Seepenborel fan HDPE ken em aaft me san Pöös fan LDPE folmaaki. Di Seepenborel es fan HDPE maaket.


Polyvinylchlorid (PVC) es en Könststof. Hat jert tö di Thermoplasti. Di Skramelnumer (Nii-Dütsk "Recyling Code") es en Numer, hureeđer stofi sortiaret uur ken, wan em diar weđer wat Niis fan maaki wel.Ni Numern 1 bi 7 sen fuar Könststofi. Fuar PVC es di Skramelnumer di 3.


Polyester es en Könststof. Hat jert tö di Duroplasti. Hat mut bi di Aarber törochtmaaket uur. Tö dit Polesterharz (Bi Spaachtelmasi sen diar Folmaakern of Gleesfāsern benen), kumt en Harter, diar en Reaktsjoon ön Gang bringt. Di Tir, dat em aarberi ken bit dat dit hart uur, jit uk Pot-Tir. Blek: Reparatuuren (Gleesfāsermaten me Harz of Gleesfāser-Spaachtelmasi, "Süürkrüürspaachtel"), Spaachtelmasi fuar Delen āptöfel en gleer üttöspaachtlin. Di Auto-Industrii becht uk Karoseriidiili fan GFK, sa heer di Renault Kangoo sent 2008 fuarn Weelensküülen fan GFK. Buati Reparatuuren sa üs bi Blek, en uk hiili Buati (Di Sken) uur fan GFK becht. Benen es man en Raamen fan Iirsen of Aluminium.


Gleesfāser-Könststof (GFK) es en Könststof. Hat jert tö di Duroplasti. Hat uur fan Gleesfāser (maten) en Polyesterharz maaket. GFK-Karoseriien en Karoseriidiili, GFK-Buati, Blekreparatuuren, hur nönt fan draien uur.


Polystyrool (PS) es en Könststof. Hat jert tö di Thermoplasti. Blister sen aaft fan PS maaket, aurdat dit transparent, bal sa klaar üs Glees es. Wan PS āpsküümet uur, da uur diar Polystyrool-Hartsküüm fan. Fan di Transparens uur da en wit Klöör, aurdat diar jaa Luchtblööösen benen sen. Me PS-Hartsküüm uur Platen sa üs Styropor of Depron Demplaten maaket. Uk fuar Forpakingen uur PS-Hartsküüm nomen. Fuar Dempots uur litj PS-Hartsküümkuugeln iin ön en Zementpots rööret, en dit skel di Wāremker hual. Dit es en mal Swinjkraam, aurdat bit't Tauin fan dit Werktjüch di Kuugeln boowen üp dit Weeter swum en ombiflö. Di Skramelnumer (Nii-Dütsk "Recyling Code") es en Numer, hureeđer stofi sortiaret uur ken, wan em diar weđer wat Niis fan maaki wel.Ni Numern 1 bi 7 sen fuar Könststofi. Fuar PS es di Skramelnumer di 6. En Forpaking me en Blister fan Polystyrool. Di wit Diili ön des Hakmaskiin sen fan ABS, dit "Glees" es fan Polystyrool maaket. Benen sen uk Diili fan PE en üđer Könststofi. En CD-Omslach fan Polystyrool. Di CD es fan PC maaket. Ütfinjers haa ütprobiaret en dö Meelworemern 4 Weeken lung Polystyrool tö iit. Wat diar achtern ütkām, skel tö kompostiarin wesen wiis, en