Sønderborg as en stää önjt söödweesten foont ailönj Als, tut ååsten foon Jutlönj. E stää hiirt tu e Regjoon Syddanmark; dåt as e seekstgrutst stää önj e regjoon. Deer booge 27.766 manschne (2022). Dåt as e hoodstää foon jü Sønderborg Komuun. Commons: Sønderborg – Soomling foon bile än filme Sønderborg kommune Denmark: Syddanmark, citypopulation.de


At Sjauerhurnantiloop (Tetracerus quadricornis) as en Antiloop uun det famile faan a Hurndiarten. Hat lewet uun Indien an Neepal. Commonskategorii: Sjauerhurnantiloopen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Sjuerhurnantiloopen


Hingstantiloopen (Hippotragus) san en skööl faan Hurndiarten (Bovidae) uun Afrikoo mä trii slacher. Ään diarfaan as al ütjstürwen. Hingstantiloop (Hippotragus equinus Geoffroy Saint-Hilaire, 1803) Blä room † (Hippotragus leucophaeus Pallas, 1766) Suart Hingstantiloop (Hippotragus niger Harris, 1838) - H. n. roosevelti - H. n. variani Commonskategorii: Hingstantiloopen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Hingstantiloopen


At Adaksantiloop of uk Mendesantiloop (Addax nasomaculatus) as en afrikoonsk antiloop, diar iar uun a hialer Sahara lewet hää. Daalang as hat knaap noch tu finjen. Hat as di iansagst slach uun det famile Addax. Commonskategorii: Adaksantiloopen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Adaksantiloopen


Helsingør as en stää awt ailönj Seelönj, önjt Dånsch. E stää läit önjt nordååsten foont ailönj, önj e regjoon Hovedstaden. Deer booge 47.257 manschne (2022). Dåt es e hoodstää foon jü Helsingør Komuun. Tou fääre ferbine e stää ma Helsingborg önj Swärik: MF Tycho Brahe MF Aurora af Helsingborg Commons: Helsingør – Soomling foon bile än filme Helsingør kommune Denmark: Major Urban Settlements, citypopulation.de


Kolding as en stää bai e ååstküst foon Jutlönj, önjt Dånsch. E stää hiirt tu e Regjoon Syddanmark; dåt as jü treedgrutst stää önj e regjoon. Deer booge 61.638 manschne (2022). Dåt as e hoodstää foon jü Kolding Komuun. Commons: Kolding – Soomling foon bile än filme Kolding kommune Denmark: Syddanmark, citypopulation.de


Di Massili as en struum uun Burkiina Faaso, di fööraal uun a rintidj faan April bit Oktuuber weeder feert. Hi lääpt iin uun di Witj Volta. geonames.org


Di Doudodo (Doubodo?) as en struum uun Burkiina Faaso. Widjer boowen het hi Kpontiangou. Hi lääpt mä di Moribonga tuup iin uun di Arli Struum. geonames.org


Di Moribonga as en struum uun Burkiina Faaso. Hi lääpt mä di Doudodo tuup iin uun di Arli Struum. geonames.org


Adansi North (Distrikt) De Adansi North Distrikt as een faan a distrikten faan det Ashanti Regiuun uun Ghaana. Det hee 107.091 lidj (2010). Det hoodsteed faan a distrikt as Fomena. Ghana: Regions and Districts, citypopulation.de


Adansi South (Distrikt) De Adansi South Distrikt as een faan a distrikten faan det Ashanti Regiuun uun Ghaana. Det hee 115.378 lidj (2010). Det hoodsteed faan a distrikt as New Edubiase. Ghana: Regions and Districts, citypopulation.de


Afigya-Kwabre (Distrikt) De Afigya-Kwabre Distrikt as een faan a distrikten faan det Ashanti Regiuun uun Ghaana. Det hee 136.140 lidj (2010). Det hoodsteed faan a distrikt as Kodie. A distrikt wurd 2008 grünjlaanjen. Ghana: Regions and Districts, citypopulation.de


Randers as en stää ap Jutlönj. E stää läit önjt nordååsten foon e Regjoon Midtjylland. Deer booge 62.802 manschne (2022). Dåt as e tweedgrutst stää önj Midtjylland. Dåt as e hoodstää foon jü Randers Komuun. Commons: Randers – Soomling foon bile än filme Randers kommune Denmark: Midtjylland, citypopulation.de


Sekyere South Distrikt De Sekyere South Distrikt (iar Afigya-Sekyere Distrikt) as een faan a distrikten faan det Ashanti Regiuun uun Ghaana. Det hee 94.009 lidj (2010). Det hoodsteed faan a distrikt as Agona. Ghana: Regions and Districts, citypopulation.de


Ahafo Ano North (Distrikt) De Ahafo Ano North Distrikt as een faan a distrikten faan det Ashanti Regiuun uun Ghaana. Det hee 94.285 lidj (2010). Det hoodsteed faan a distrikt as Tepa. Ghana: Regions and Districts, citypopulation.de


Ahafo Ano South (Distrikt) De Ahafo Ano South Distrikt as een faan a distrikten faan det Ashanti Regiuun uun Ghaana. Det hee 121.659 lidj (2010). Det hoodsteed faan a distrikt as Mankranso. Ghana: Regions and Districts, citypopulation.de


Amansie Central (Distrikt) De Amansie Central Distrikt as een faan a distrikten faan det Ashanti Regiuun uun Ghaana. Det hee 90.741 lidj (2010). Det hoodsteed faan a distrikt as Jacobu. Ghana: Regions and Districts, citypopulation.de


Amansie West (Distrikt) De Amansie West Distrikt as een faan a distrikten faan det Ashanti Regiuun uun Ghaana. Det hee 134.331 lidj (2010). Det hoodsteed faan a distrikt as Manso Nkwanta. Ghana: Regions and Districts, citypopulation.de


Asante Akim South (Distrikt) De Asante Akim South Distrikt as een faan a distrikten faan det Ashanti Regiuun uun Ghaana. Det hee 117.245 lidj (2010). Det hoodsteed faan a distrikt as Juaso. Ghana: Regions and Districts, citypopulation.de


Atwima Kwanwoma (Distrikt) De Atwima Kwanwoma Distrikt as een faan a distrikten faan det Ashanti Regiuun uun Ghaana. Det hee 90.634 lidj (2010). Det hoodsteed faan a distrikt as Ofoase Kokoben. A distrikt wurd 2008 grünjlaanjen. Iar wiar det dial faan de Botsomtwe/Atwima/Kwanwoma Distrikt. Ghana: Regions and Districts, citypopulation.de


Atwima Mponua (Distrikt) De Atwima Mponua Distrikt as een faan a distrikten faan det Ashanti Regiuun uun Ghaana. Det hee 119.180 lidj (2010). Det hoodsteed faan a distrikt as Nyinahin. Ghana: Regions and Districts, citypopulation.de


Atwima Nwabiagya (Distrikt) De Atwima Nwabiagya Distrikt as een faan a distrikten faan det Ashanti Regiuun uun Ghaana. Det hee 149.025 lidj (2010). Det hoodsteed faan a distrikt as Nkawie. Ghana: Regions and Districts, citypopulation.de


Bosome Freho (Distrikt) De Bosome Freho Distrikt as een faan a distrikten faan det Ashanti Regiuun uun Ghaana. Det hee 60.397 lidj (2010). Det hoodsteed faan a distrikt as Asiwa. Ghana: Regions and Districts, citypopulation.de


Vejle as en stää bai e ååstküst Jutlönj, önjt Dånsch. E stää as e hoodstää foon Syddanmark än jü ferwaltingsstää foon Vejle Komuun. Deer booge 60.231 manschne (2022). Commons: Vejle – Soomling foon bile än filme Vejle kommune Denmark: Syddanmark, citypopulation.de


Bosomtwe (Distrikt) De Bosomtwe Distrikt as een faan a distrikten faan det Ashanti Regiuun uun Ghaana. Det hee 93.910 lidj (2010). Det hoodsteed faan a distrikt as Kuntanase. A distrikt wurd 2008 grünjlaanjen. Iar wiar det dial faan de Botsomtwe/Atwima/Kwanwoma Distrikt. Ghana: Regions and Districts, citypopulation.de


Ejura-Sekyedumase (Distrikt) De Ejura-Sekyedumase Distrikt as een faan a distrikten faan det Ashanti Regiuun uun Ghaana. Det hee 85.446 lidj (2010). Det hoodsteed faan a distrikt as Ejura. Ghana: Regions and Districts, citypopulation.de


Di Volta Stausia an en konstelken sia uun Ghaana. Hi woort apstaud faan di Akosombodoom bi't liachst steed uun't süüden faan det Akwapim-Toogo beragkeed. Bütj letjer struumer lääpt faan nuurden di Volta Struum mä sin tustruumer Suart Volta, Witj Volta an Ruad Volta iin uun di sia an falt ham ap. Diar san 153 km³ weeder uun, an diarmä as di Volta Stausia di fiftgratst stausia faan a welt. Di doom as uun a juaren 1961 bit 1966 baud wurden. Hi as 114 m huuch an 660 m briad an diar wurd 912 MW struum produsiaret. Di struum woort uk auer tu a naiberlunen ferkääft. Di Akosombodoom bi't süüdelk aanj faan a stausia Satelitenbil faan a Volta Stausia Weederkrääftwerk Akosombo Hydropower Station Tustruumer iin uun a Volta Stausia Commonskategorii: Volta Stausia – Saamlang faan bilen of filmer Commonskategorii: Akosombodoom – Saamlang faan bilen of filmer


Akan as en skööl faan spriaken mä amanbi 8.300.000 spreegern. Hat hiart tu't Kwa spriakfamile an woort fööraal uun Ghana an uun't Elfenbianküst snaaket. Uast Madel Tano, Uast-Akan, Akan (spreegertaal) Aschanti-Twi (ca. 2.800.000) Fante (ca. 1.900.000) Akuapem-Twi (ca. 555.000) Agona Denkyira Chakosi Asen Akyem Bosome Kwahu Abron Wassaw Waast Madel Tano, Waast-Akan, Bia Nzema Ahanta Anyin Baule Wikipedia üüb Akan


Potou-Tano as en spriakfamile uun det grater skööl faan a Kwa spriaken. Diar hiar wel 41 spriaken tu. Basila-Adele Adele, Toogo an Ghaana Anin, Beniin Lelemi (skööl) Lelemi, Ghaana Siwu, Ghaana Sekpele, Ghaana Selee, Ghaana Logba, Ghaana Potou spriaken Ebrié, Elfenbianküst Mbato, Elfenbianküst Tano spriaken mä: Akan Ega, Elfenbianküst


Roskilde as en stää awt ailönj Seelönj. Deer booge 46,701 manschne (2010). Commons: Roskilde – Soomling foon bile än filme Roskilde stää


Det Freistoot Prowins (üüb Ingels: Free State Province, üüb Sesotho: Freistata, üüb Afrikaans: Vrystaat Provinsie) as ian faan dön njüügen prowinsen faan Süüdaafrika. At prowins leit amanbi uun a maden faan't lun. Uun a nuurd leit det Gauteng Prowins, uun a nuurduast det Mpumalanga Prowins, uun a uast det KwaZulu-Natal Prowins, uun a süüduast Lesotho, uun a süüd det Uastkap Prowins, uun a waast det Nuurdkap Prowins an uun a nuurdwaast det Nuurdwaast Prowins. Det hee 2.745.590 lidj (2011). At hoodsteed faan’t prowins as Bloemfontein. At prowins leit twesken dön Oranje an Vaal struumer. Det leit üüb at huuchveld, det grat huuch flaaklun, diarüüb en grat dial faan't banenlun uun Süüdaafrika leit. Uun a waast faan a Freistoot as't lun fleek an hee det ei föl buumer of öler plaanten, man at auerbliiwsel faan't prowins hee ütjdeenet greden. At jaft tau skööl faan berger tu a grens mä Lesotho, a Witteberger an a Rooiberger. Uun a Rooiberger leit det iansig Natschunaalpark uun't prowins, de Golden Gate Huuchlun Natschunaalpark. Uun a süüd faan't prowins san witjstört gnuus (Connochaetes gnou) an springboken (Antidorcas) tu finjen. Uun a nuurd faan't prowins san kudus, Süüdaafrikoons küantiloopen (Alcelaphus caama), süüdelk witj nööshurner (Ceratotherium simum simum)


Det Gauteng Prowins as ian faan dön njüügen prowinsen faan Süüdaafrika. At prowins leit uun a nuurd-uast faan't lun. Uun a nuurd leit det Limpopo Prowins, uun a uast det Mpumalanga Prowins, uun a süüd det Freistoot Prowins an uun a waast det Nuurdwaast Prowins. Det hee 12.272.263 lidj (2011). At hoodsteed faan’t prowins as Johannesburg. Gauteng as det letjst prowins uun Süüdaafrika. Det leit amanbi 1740 m auer a siaspeegel an för't miast üüb en huuch flaaklun. A Witwatersrand mä sin föl kumer an knober, wat amanbi 80 km troch't maden faan't prowins ferluup, as en regiuun, mä Johannesberg üüs kern, huar ham föl gul finj kön. A Witwatersrand as uk weederskiasing för de Vaal an de Limpopo Struumer. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: At prowins hee trii steed-munisipaliteeten (Tshwane, Johannesburg an Ekurhuleni) an tau distrikt-munisipaliteeten (Sedibeng an Waastrand). Det letst folksteeling wiar uun't juar 2011. Efter a resultooten hee't prowins 12.272.263 lidj: 6.189.875 faan a lidj san karmen an 6.082.388 san wüfhööd. Efter't folksteeling uun't juar 2001, 21,5 % faan't befölkring uun't prowins snaaket Zulu (IsiZulu), 12,5 % Ingels, 14,4 % Afrikaans, 13,1 % Sotho (Sesotho) an 10,7 % Nuurd-Sotho. Efter det letst folksteeling, uun't juar


Tano spriaken san en skööl faan spriaken uun det grater skööl faan a Potou-Tano spriaken. Krobu Waast Tano Abure Eotile Madel Tano Akan spriaken Bia spriaken Nuurd Bia Anyin Baoulé Chakosi (Anufo) Sefwi (Sehwi) Süüd Bia Nzema Ahanta Jwira-Pepesa Guang spriaken


f A Afadja(to) as a huuchst berag faan Ghaana. Hi as 885 m huuch an hiart tu det Akwapim-Toogo keed. Di nööm Afadjato komt faan det wurd Avadzeto uun't Ewe spriak uf, an det ment so föl üs "uun stridj mä a bosk". Commonskategorii: Afadjato Berag – Saamlang faan bilen of filmer


Det KwaZulu-Natal Prowins as ian faan dön njüügen prowinsen faan Süüdaafrika. At prowins leit uun a nuurduast faan't lun. Uun a nuurd leit Eswatini, uun a nuurduast Mosambik, uun a uast de Indisk Oosean, uun a süüd det Uastkap Prowins, uun a waast lei Lesotho an det Freistoot Prowins an uun a nuurdwaast leit det Mpumalanga Prowins. Det hee 10.267.300 lidj (2011). At hoodsteed faan’t prowins as Pietermaritzburg. KwaZulu-Natal as at guardprowins faan Süüdaafrika. At lunskap hee trii soonen: flaak eegregiuunen, hüügelig flaaklun uun't inlun an uk tau soonen faan berger: a Drakensberger uun a waast an a Lebomboberger uun a nuurd. At kliima as uun't algemianen warem an fochtig, man uun det huucherlaanjen inlun kön't en wontrem uu so drüg an rocht kul wurd. Loongs a eeg sted iar troopisk walter, man daaling wurd heer flooksis sokerröör an troopisk früchten uunplaantet. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: At prowins hee ian steed-munisipaliteet (eThekwini) an tjiin distrikt-munisipaliteeten: Amajuba Zululun uMkhanyakude King Cetshwayo uMzinyathi Uthukela uMgungundlovu iLembe Ugu Harry Gwala Det letst folksteeling wiar uun't juar 2011. Efter a resultooten hee't prowins 10.267.300 lidj: 5.388.625 faan a lidj san wüfhööd an 4.878.676 san karmen. Efter't folksteeling uun't juar 2001, 80,9


Det Mpumalanga Prowins as ian faan dön njüügen prowinsen faan Süüdaafrika. A nööm faan't prowins het Uast uun dön Swaasi, Xhosa, Süüd-Ndebele an Zulu Spriiken. At prowins leit uun a nuurduast faan't lun. Uun a nuurd leit det Limpopo Prowins, uun a nuurduast Mosambik, uun a süüduast lei Eswatini an det KwaZulu-Natal Prowins, uun a süüdwaast leit det Freistoot Prowins an uun a waast det Gauteng Prowins. Det hee 4.039.939 lidj (2011). At hoodsteed faan’t prowins as Mbombela. At waastdial faan Mpumalanga leit üüb at huuchveld, en huuch flaaklun, diarüüb en grat dial faan't inlun uun Süüdaafrika leit. Uun a nuurduast san a Drakensberger. Uun a uast faan a Drakensberger as at liichveld, wat subtroopisk plaanter hee. Üüb at liichveld leit at süüddial faan de Kruger-Natschunaalpark, wat det gratst wiljbewaaringsgebiit uun Süüdaafrika as. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: At prowins hee trii distrikt-munisipaliteeten: Ehlanzeni Gert Sibande Nkangala Det letst folksteeling wiar uun't juar 2011. Efter a resultooten hee't prowins 4.039.939 lidj: 2.065.883 faan a lidj san wüfhööd an 1.974.055 san karmen. Efter't folksteeling uun't juar 2001, 30,8 % faan a lidj uun't prowins snaaket Swaasi (SiSwati), 26,4 % Zulu (IsiZulu), 12,1 % Süüd-Ndebele, 10,8 % Nuurd-Sotho an 6,2


Det Nuurdkap Prowins (üüb Afrikaans: Provinsie Noord-Kaap, üüb Tswana: Kapa Bokone) as ian faan dön njüügen prowinsen faan Süüdaafrika. At prowins leit uun a nuurdwaast faan't lun. Uun a nuurd leit Botsuana, uun a nuurduast det Nuurdwaast Prowins, uun a uast det Freistoot Prowins, uun a süüduast det Uastkap Prowins, uun a süüd det Waastkap Prowins, uun a waast a Atlantik an uun a nuurdwaast Namiibia. Det hee 1.145.861 lidj (2011). At hoodsteed faan’t prowins as Kimberley. Det Nuurdkap Prowins as det gratst prowins uun Süüdaafrika. Det as en flaak felsig regiuun an hee ei föl buumer an öler plaanten. At kliima as drüg, mä bluat amanbi 250 mm rian uun't juar. A süüd faan't prowins as dial faan det Grat Karoo, wat en hualewwüstenlunskap hee. Uun a nuurd leit dial faan det Kalahari-Wüst. De Oranje Struum leept troch't prowins tu Atlantik uun a waast. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: At prowins hee fiiw distrikt-munisipaliteeten: Frances Baard John Taolo Gaetsewe Namakwa Pixley ka Seme ZF Mgcawu Det letst folksteeling wiar uun't juar 2011. Efter a resultooten hee't prowins 1.145.861 lidj: 580.889 faan a lidj san wüfhööd an 564.972 san karmen. Efter't folksteeling uun't juar 2001, 68 % faan


Ewe (aanj nööm: Eʋegbe, fransöösk Éwé) as en Niger-Kongo spriak an woort fööraal uun Süüduast-Ghaana an Süüd-Toogo snaaket. Ewe üs dial faan a Gbe spriaken (güül): Det skraft as am 1900 iinfeerd wurden, üs Toogo en sjiisk kolonii wiar. Det as det latiinsk skraft mä enkelt aparte tiakens diarbi. Commonskategorii: Ewe – Saamlang faan bilen of filmer Wikipedia üüb Ewe


Det Nuurdwaast Prowins (üüb Ingels: North West Province, üüb Tswana: Bokone Bophirima) as ian faan dön njüügen prowinsen faan Süüdaafrika. At prowins leit uun a nuurd faan't lun. Uun a nuurd an nuurdwaast leit Botsuana, uun a nuurduast det Limpopo Prowins, uun a uast det Gauteng Prowins, uun a süüduast det Freistoot Prowins an uun a süüdwaast det Nuurdkap Prowins. Det hee 3.509.953 lidj (2011). At hoodsteed faan’t prowins as Mahikeng. A Magaliesberger lei uun a nuurduast faan't prowins an de Vaal Struum maaget at grens uun a süüd. At süüddial faan a nuurdwaast as en widj gebiit faan flaak lun an a nuurddial hee ei föl buumer. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: At prowins hee fjauer distrikt-munisipaliteeten: Bojanala Platinum Dr Ruth Segomotsi Mompati Ngaka Modiri Molema Dr Kenneth Kaunda Det letst folksteeling wiar uun't juar 2011. Efter a resultooten hee't prowins 3.509.953 lidj: 1.779.903 faan a lidj san karmen an 1.730.049 san wüfhööd. Efter't folksteeling uun't juar 2001, 65,4 % faan a lidj uun't prowins snaaket Tswana (Setswana) an 7,5 % Afrikaans. At prowins wurd 1994 grünlaanjen, üüs dialen faan det Kapprowins an det Transvaal Prowins mä dial faan't bantustan Bophuthatswana tuplaanjen wurd. Det North West Provincial


Det Uastkap Prowins (üüb Ingels: Eastern Cape Province, üüb Xhosa: IPhondo laseMpuma-Koloni, üüb Afrikaans: Provinsie Oos-Kaap) as ian faan dön njüügen prowinsen faan Süüdaafrika. At prowins leit uun a süüdwaast faan't lun. Uun a nuurd leit det Freistoot Prowins, uun a nuurduast lei Lesotho an det Kwazulu-Natal Prowins, uun a uast an süüd leit de Indisk Oosean, uun a waast leit det Waastkap Prowins an uun a nuurdwaast det Nuurdkap Prowins. Det hee 6.562.053 lidj (2011). At hoodsteed faan’t prowins as Bhisho. At jaft grat onerskiasen uun't lunskap, faan a strunen uun't süüd an uast tu't gred uun't uastdial faan't banenlun an en dial faan det Grat Karoo uun a nuurdwaast. Uun a süüd san ütjdeenet walter. En rä faan berger ferleept troch a maden faan't prowins an a Witteberger an Drakensberger lei uun det nuurduastgrens. De huuchst ponkt uun't prowins as Ben Macdhui (3001 m), wat nai bi't grens tu Lesotho as. Det grat dial faan't lunskap faan't prowins as faan fynbos, en slach faan bosk- of hiaslun, bedobet. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: At prowins hee tau steed-munisipaliteeten (Buffalo City an Nelson Mandela Bay) an seeks distrikt-munisipaliteeten: Alfred Nzo Amathole Chris Hani Joe Gqabi Tambo Sarah


Det Waastkap Prowins (üüb Ingels: Western Cape Province, üüb Afrikaans: Provinsie Wes-Kaap) as ian faan dön njüügen prowinsen faan Süüdaafrika. At prowins leit uun a süüdwaast faan't lun. Uun a nuurd leit det Nuurdkap Prowins, uun a uast det Uastkap Prowins, uun a süüd de Indisk Oosean an uun a süüdwaast an waast a Atlantik. Det hee 5.822.734 lidj (2011). At hoodsteed faan’t prowins as Kapsteed. De kul Benguelastruum käält at kliima am a Kap faan de Gud Hööb, so dat ham a Westkap tu a winbau eegnet, ofwel det uun en nüürdelk laag as. Uun't regiuun uun a süüdwaast, am Kapsteed, riint at för't miast en wontrem, man uun a süüddial loongs de Indisk Oosean riint at det hiil juar. At jaft en keed faan berger, diaroner a Sederberger, a Hexrivierberger, a Outeniekwaberger an a Tsitsikammaberger, wat at eegregiuun faan't inlun skääst. Uun a nuurdwaast faan't prowins, loongs a Atlantik, leit det drüüg lunskap faan Namaqualand. Uun't inlun, uun a nuurduast, leit dial faan det Grat Karoo. Det Letj Karoo leit uun a maden faan't prowins, twesken a steeden Worcester an George. Kap Agulhas, wat de süüdermiast ponkt uun Aafrika an uk at geograafisk grens twesken a Atlantik an


Bloemfontein as en steed uun Süüdaafrika. Det leit uun a maden faan’t lun, amanbi 424 km tu a süüdwaast faan Pretoria. Det hee 464.591 lidj (2011). Det as at hoodsteed faan det Freistoot Prowins. South Africa: Provinces and Major Urban Areas, citypopulation.de


Johannesburg as det gratst steed uun Süüdaafrika. At steed leit uun a nuurduast faan’t lun, amanbi 53 km tu a süüduast faan Pretoria. Det hee 7.860.781 lidj (2011). Det as at hoodsteed faan det Gauteng Prowins. South Africa: Provinces and Major Urban Areas, citypopulation.de


Kapsteed as en steed uun Süüdaafrika. At steed leit uun süüdwaast faan’t lun, amanbi 1308 km tu a süüduast faan Pretoria. Det hee 3.430.992 lidj (2011). Det as at hoodsteed faan det Waastkap Prowins. South Africa: Provinces and Major Urban Areas, citypopulation.de


Durban as det gratst steed faan det KwaZulu-Natal Prowins uun Süüdaafrika. Det hee 2.786.046 lidj (2011). South Africa: Provinces and Major Urban Areas, citypopulation.de


Pretoria as at hoodsteed faan Süüdaafrika. At steed leit uun a nuurduast faan’t lun, uun det Gauteng Prowins. Det hee 1.763.336 lidj (2011). Elon Musk, onernemer, wurd 1971 uun Pretoria bäären. Eugène Marais (1871-1936), skriiwer, jurnalist an afkoot. South Africa: Provinces and Major Urban Areas, citypopulation.de


Pietermaritzburg as en steed uun Süüdaafrika. At steed leit uun a süüduast faan’t lun, amanbi 481 km tu a süüduast faan Pretoria. Det hee 475.238 lidj (2011). Det as at hoodsteed faan det KwaZulu-Natal Prowins. South Africa: Provinces and Major Urban Areas, citypopulation.de


f Di Edouka as en berag üüb det grens tesken Ghaana an Toogo. Hi as 785 m huuch an hiart tu det Akwapim-Toogo keed. geonames.org


f At Akwapim-Toogo-Keeed as en keed faan berger uun't süüduasten faan Ghaana bi't grens tu Toogo loongs. Efter nuurduasten tu uun Toogo an Beniin het hat do Atakora-Keed. Bi't liachst steed uun't süüden hää di Volta Struum ham en steed soocht, am en wai tu a Golf faan Guinea tu finjen. An diar as en gewaltagen staudoom baud wurden, di Akosombodoom. Diarbääft staut ham nü di Volta Struum ap tu di Volta Stausia. Ütjsicht üüb a Akwapim-Toogo berger faan't Volta Regiuun uun Ghaana Wli Weederfaal uun a naite faan Toogo Encyclopaedia Britannica geoview.info geonames.org


f At Kwahu Plateau as en keed faan berger uun't süüden faan Ghaana uun't Ashanti Regiuun an Eastern Regiuun. Hat as sowat 260 km lung an leit üüb a süüder ääg faan a Volta Stausia. Di huuchst berag diar as di Mont Akwawa mä 711 meetern. Encyclopaedia Britannica geonames.org


f Di Akwawa as mä 711 meetern ään faan a huuchst berger uun Ghaana. Hi leit uun't Kwahu Plateau uun't Eastern Regiuun süüdelk faan a Volta Stausia. geonames.org


Det Amazonas Department as ian faan dön tau-an-dörtig departmenten uun Kolumbien. Det hee 77.900 lidj (2017). At hoodsteed faan’t department as Leticia. At department wurd 5. Oktuuber 1991 grünjlaanjen. Columbia, citypopulation.de


Wat menst dü? Amazonas (Bundesstoot uun Brasiilien) Amazonas (Department uun Kolumbien) Amazonas (Department uun Peruu) Amazonas (struum)


A Amazonas as en struum uun't nuurdelk Süüdameerikoo. Hi komt faan a Anden deel an lääpt naibi a ekwaator efter uasten uf iin uun en 200 km briad delta tu a Atlantik. Di Amazonas täält üs ööderlingst struum faan a eerd efter a Niil. Sin iintoochregiuun leit fööraal uun Brasiilien. Hi feert muar weeder üs a sääks naistlingst struumer tuup. San nööm feert di struum faan diar, huar a tustruumer Marañón an Ucayali uun Peruu tuupluup. Bi't stääd Óbidos, sowat 800 km föör't delta, wurd arke juar 1,2 miljaarden tonen sediment trochskebet. Trii sjuarden diarfaan luup iin uun di Atlantik. Ian sjuarden woort üüb a leetst 800 km ufloogert. Bi a peegel Óbidos wurd auer't hialer juar grat weedermengden meeden (uun m³/s): Commonskategorii: Amazonas – Saamlang faan bilen of filmer Alarich R. Schultz, Raymond E. Crist, James J. Parsons: Amazon River. Stant: 25. Mei 2017. Jacques Callède a.ö.: Les apports en eau de l'Amazone à l'Océan Atlantique. In: Revue des sciences de l'eau / Journal of Water Science. Bd. 23, Nr. 3, Montreal 2010, S. 247–273 (ufrepen di 19. August 2013) GRDC: Dooten faan a peegel Óbidos


At iintoochregiuun faan en struum as det areal, faan huar det rinweeder tu di struum hen uflääpt. Tesken tau iintoochregiuunen ferlääpt at weederskeel, det as miast en beragkeed. Commonskategorii: Iintoochregiuunen – Saamlang faan bilen of filmer Commonskategorii: Weederskeelen – Saamlang faan bilen of filmer


At weederskeel as at grens tesken iintoochregiuunen faan struumer. Det as miast en beragkeed. Hat dialt di ufluup faan't rinweeder. Commonskategorii: Iintoochregiuunen – Saamlang faan bilen of filmer Commonskategorii: Weederskeelen – Saamlang faan bilen of filmer


-1.9177777777778-55.517777777778Koordinaaten: 1° 55′ S, 55° 31′ W Óbidos as en stääd uun Brasiilien. Hat leit uun di bundesstoot Pará. Bi Óbidos as di Amazonas bluas tau kilomeeter briad, an diar stäänt en hüdroloogisk meedstatsioon. Commonskategorii: Óbidos – Saamlang faan bilen of filmer


Di Toogosia (fransöösk Lac Togo) as en 64 km² grat laguun uun't süüden faan Toogo naibi't stääd Aného uun't Regiuun Maritime. Uun di sia woort fasket am karp, tong, stianbot an ööder fasker. Naibi as di letjer Vogansia. Laguun faan Aného Commonskategorii: Toogosia – Saamlang faan bilen of filmer geonames.org


A Karp (Cyprinus carpio) as en bianfask, di uun swetweeder lewet. Hi woort miast uun sian aptaanj an uun a wonter uffasket. För fölen as en Karp en festmial tu Jul. Wil karper san raar wurden. A Koi of Nishikigoi (japoonsk 錦鯉, bruket karp) as uk en Karp, di för sin smok klöören aptaanj woort. Diar jaft'at en hialer rä suurten faan: Kōhaku, Sanke, Showa, Utsurimono, Bekko, Asagi/Shusui, Aragoke, Koromo / Goromo, Kawarimono, Hikarimuji-mono / Ogon, Hikari-moyomono, Hikari-utsurimono, Tancho, Kinginrin. Commonskategorii: Karper – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Karper


At stianbot (Scophthalmus maximus, of uk Psetta maxima, Bothus maximus, Rhombus maximus L.) as en platfask mä hör uugen üüb a lachter ääg. Di rochter ääg as witj, an di lachter ääg koon sin klöör di onergrünj uunpaase. Commonskategorii: Stianboten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Stianboten


Di Haho (uk: Haya) as en struum uun't süüden faan Toogo. Hi lääpt iin uun a Lac Togo. geonames.org


Di Nangbeto Stausia an en konstelken sia uun Toogo. Hi woort apstaud faan di Nangbetodoom naibi Atakpamé. Faan nuurden lääpt di Ogou Struum diar iin, an efter süüden lääpt hi weder uf. Di Ogou namt uk det weeder faan a Mono Struum an Anie Struum ap. Di ufluup hen tu a Golf faan Guinea het do weder Mono. Di doom as 52 m huuch an sin krüün as 443 m briad. geonames.org


Di struum Ogou uun Toogo namt det weeder faan a Mono Struum an Ofe Struum ap. Hi lääpt ütj uun di Nangbeto Stausia. geonames.org


Di struum Ofe uun Toogo komt faan't Centrale Regiuun an lääpt iin uun di Ogou Struum. Widjer boowen het hi weder Ogou. Sodenang san Ogou an Ofe wel tau ünlik nöömer för di salew struum. geonames.org (Ogou / Ofe)


Di Vogansia as en letjen sia naibi di grater Toogosia uun't süüden faan Toogo tesken a stääden Vogan an Aného uun't Regiuun Maritime. geonames.org Vogan (stääd)


Det Boukoumbé Komuun as ian faan dön njüügen komuunen faan det Atakora Department uun Beniin. At komuun leit uun a süüdwaast faan’t department. Uun a nuurduast leit det Tanguiéta Komuun, uun a uast det Toucountouna Komuun, uun a süüd det Natitingou Komuun, uun a waast Toogo an uun a nuurdwaast det Cobly Komuun. Det hee 82.450 lidj (2013). At hoodsteed faan't komuun as Boukoumbé. At komuun hee sööwen arrondissementen: Boukoumbé Dipoli Korontiéré Koussoucoingou Manta Natta Tabota Atacora: Department in Benin, citypopulation.de


Det Cobly Komuun as ian faan dön njüügen komuunen faan det Atakora Department uun Beniin. At komuun leit uun a süüdwaast faan’t department. Uun a nuurd leit det Matéri Komuun, uun a uast det Tanguiéta Komuun, uun a süüd det Boukoumbé Komuun an uun a waast Toogo. Det hee 67.603 lidj (2013). At hoodsteed faan't komuun as Cobly. At komuun hee fjauer arrondissementen: Cobly Tapoga Datori Kountori Atacora: Department in Benin, citypopulation.de


Det Kérou Komuun as ian faan dön njüügen komuunen faan det Atakora Department uun Beniin. At komuun leit uun a nuurduast faan’t department. Uun a nuurd leit Burkiina Faaso, uun a uast lei dön Banikoara an Gogounou Komuunen uun det Alibori Department, uun a süüduast leit det Sinendé Komuun uun det Borgou Department, uun a süüd det Péhunco Komuun, uun a waast det Kouandé Komuun an uun a nuurdwaast det Tanguiéta Komuun. Det hee 100.197 lidj (2013). At hoodsteed faan't komuun as Kérou. At komuun hee fjauer arrondissementen: Brignamaro Firou Kaobagou Kérou Atacora: Department in Benin, citypopulation.de


Det Kouandé Komuun as ian faan dön njüügen komuunen faan det Atakora Department uun Beniin. At komuun leit uun a maden an a süüd faan’t department. Uun a nuurd leit det Kérou Komuun, uun a uast det Péhunco Komuun, uun a süüd lei det Donga Department an det Boukoumbé Komuun, uun a süüdwaast det Natitingou Komuun, uun a waast det Toucountouna Komuun an uun a nuurdwaast det Tanguiéta Komuun. Det hee 111.540 lidj (2013). At hoodsteed faan't komuun as Kouandé. At komuun hee seeks arrondissementen: Kouandé Centre Birni Chabi Kouma Guilmaro Fô-Tancé Oroukayo Atacora: Department in Benin, citypopulation.de


Sweraghirsker (Tragulidae) san en famile faan Paartuanet Klooksdiarten mä en hunfol slacher uun Afrikoo an Aasien. Jo san knaap grater üs Haasen. Jo san det iansagst famile mad a Kwetjkauern saner hurner. Hyemoschus (Afrikoo) H. aquaticus Moschiola (Indien) M. indica M. kathygre M. meminna Tragulus (Süüduastaasien) T. javanicus T. kanchil T. napu T. nigricans T. versicolor T. williamsoni Commonskategorii: Sweraghirsker – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Sweraghirsker


Naawelswin of Pekariis (Tayassuidae) san en famile faan Paartuanet Klooksdiarten an nai mä Swin. Tayassu pecari Pecari tajacu Pecari maximus Catagonus wagneri Commonskategorii: Naawelswin – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Naawelswin


Pecora san en auerfamile uun't onerorder faan a Kwetjkauern (Ruminantia). Hör gemiansoom kääntiaken as, dat jo en slach faan hurner üüb't hood dreeg. Diar hiar aal a familin faan a Kwetjkauern tu bütj a Sweraghirsker (Tragulidae). Girafen (Giraffidae, stomp hurner) Moschusdiarten (Moschidae, kurt, spas hurner) Amerikoonsk Antiloopen (Antilocapridae, fertwiiget hurner) Hirsker (Cervidae, fertwiiget hurner) Hurndiarten (Bovidae, miast krüm of ferdreid hurner) Commonskategorii: Pecora – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Pecora


Det Matéri Komuun as ian faan dön njüügen komuunen faan det Atakora Department uun Beniin. At komuun leit uun a waast faan’t department. Uun a nuurd leit Burkiina Faaso, uun a uast det Tanguiéta Komuun, uun a süüd det Cobly Komuun an uun a waast Toogo. Det hee 113.958 lidj (2013). At hoodsteed faan't komuun as Matéri. At komuun hee seeks arrondissementen: Matéri Tantéga Dassari Gouandé Nodi Tchahoun-Cossi Atacora: Department in Benin, citypopulation.de


Det Natitingou Komuun as een faan dön njüügen komuunen faan det Atakora Department uun Beniin. At komuun leit uun a süüd faan’t department. Uun a nuurd leit det Toucountouna Komuun, uun a uast an süüd det Kouandé Komuun an uun a waast det Boukoumbé Komuun. Det hee 103.843 lidj (2013). At hoodsteed faan't komuun as Natitingou. At komuun hee njüügen arrondissementen: Uun Natitingou steed: 1. Arrondissement, 2. Arrondissement, 3. Arrondissement an 4. Arrondissement. Kotopounga Kouaba Kouandata Perma Tchoumi-Tchoumi Atacora: Department in Benin, citypopulation.de


Det Péhunco Komuun as ian faan dön njüügen komuunen faan det Atakora Department uun Beniin. At komuun leit uun a süüduast faan’t department. Uun a nuurd leit det Kérou Komuun, uun a uast det Sinendé Komuun uun det Borgou Department, uun a süüd det Donga Department an uun a waast det Kouandé Komuun. Det hee 78.217 lidj (2013). At hoodsteed faan't komuun as Péhunco. At komuun hee trii arrondissementen: Péhunco Centre Gnèmasson Tobré Atacora: Department in Benin, citypopulation.de


Di Ahémé Sia as en sia uun't süüdwaasten faan Beniin uun't Mono Department. geonames.org


Det Grand-Popo Laguun as en strunsia uun't süüdwaasten faan Beniin uun't Mono Department. Diar lääpt faan waasten di Mono Struum iin, iar hi ütj uun a Golf faan Guinea uflääpt. Faan uasten lääpt di Kouffo Struum diar iin, wan hi di Ahémé Sia ferläät hää. Di uastelk dial faan't laguun leit uun't Atlantique Department an het Lagune de Ouidah. Grand-Popo (Komuun) Ouidah (Komuun)


Di Kouffo (of uk Couffo) as en struum uun Beniin. Hi lääpt iin uun di Ahémé Sia. Couffo Department


At oon, (fe.) aagetanjruad, (sö.) Ingi woort uk heller of groden näämd. Det as det lun, wat tidjwiis noch bi huuchweeder faan saaltweeder auerspeeld woort. Sodenang as't di auergung faan fääst lun tu a waas. Oonlun jaft at uun arke weltdial, huar at sia suutjis tu't lun uunsticht. Uun a troopen waaks diar mangroowen. Üüb't oon kön bluat sok diarten an plaanten lewe, diar saaltweeder ferdreeg kön. Uun üüs breetjin fanjt'am diar rosken, rölken an oongäärs, an a soongreewlang. Commonskategorii: Oonlun – Saamlang faan bilen of filmer


Det Tanguiéta Komuun as ian faan dön njüügen komuunen faan det Atakora Department uun Beniin. At komuun leit uun a nuurdwaast faan’t department. Uun a nuurd an nuurdwaast leit Burkiina Faaso, uun a nuurduast det Kérou, uun a süüduast lei dön Kouandé an Toucountouna Komuunen, uun a süüd leit det Boukoumbé Komuun an uun a süüdwaast lei dön Matéri an Cobly Komuunen. Det hee 74.675 lidj (2013). At hoodsteed faan't komuun as Tanguiéta. At komuun hee fiiw arrondissementen: Cotiacou N'Dahonta Taiakou Tanongou Tanguiéta Atacora: Department in Benin, citypopulation.de


Det Toucountouna Komuun as ian faan dön njüügen komuunen faan det Atakora Department uun Beniin. At komuun leit uun a maden faan’t department. Uun a nuurd leit det Tanguiéta Komuun, uun a uast det Kouandé Komuun, uun a süüd det Natitingou Komuun an uun a süüdwaast det Boukoumbé. Det hee 39.779 lidj (2013). At hoodsteed faan't komuun as Toucountouna. At komuun hee trii arrondissementen: Kouarfa Tampégré Toucountouna Atacora: Department in Benin, citypopulation.de


Grand-Popo as ian faan sääks komuunen uun't Mono Department faan Beniin. Diar wene 57.636 minsken. Uun't süüden faan't komuun leit det Grand-Popo Laguun. Tesken laguun an Atlantik stun faskerhüsang an feerienhüsang üüb en soonwaal. Det stääd Grand-Popo leit üüb en 25 km lungen strimel lun lik bi a Atlantik. Adjaha mä 6.877 iinwenern Agoue, 18.029 Avloh, 4.741 Djanglanmey, 5.828 Gbehoue, 5.977 Sazoue, 4.445 Grand-Popo, 11.739 Markes faan Grand-Popo Strun bi Grand-Popo Commonskategorii: Grand-Popo – Saamlang faan bilen of filmer geonames.org Efter: insae-bj.org (2013) 6.2831.833Koordinaaten: 6° 17′ N, 1° 50′ O


Cingulata san en order faan tetjdiarten (Mammalia). Diar jaft at daalang bluas noch tau familin faan. Jo lewe uun Süüdameerikoo. Auerfamile Dasypoda Famile Chlamyphoridae Cabassous – Calyptophractus – Chaetophractus – Chlamyphorus – Euphractus – Priodontes – Tolypeutes – Zaedyus Famile Dasypodidae Dasypus Commonskategorii: Cingulata – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Cingulata


Dermoptera san en order faan tetjdiarten, huar't man ian skööl faan jaft: Cynocephalus. An uun detdiar sköl jaft at man jüst tau slacher. Dermoptera kön hör hidj apspään, an diarmä en stak troch a loft flä. Order: Dermoptera Famile: Cynocephalidae Skööl: Cynocephalus Cynocephalus volans, Filipiinen Cynocephalus variegatus of Galeopterus variegatus, Malaysia, Indoneesien, Thailun Spriadkoord C. volans: green C. variegatus: ruad C. volans C. variegatus Commonskategorii: Dermoptera – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Dermoptera


Det Kpomassè Komuun as ian faan dön aacht komuunen faan det Atlantique Department uun Beniin. At komuun leit uun a süüdwaast faan’t department. Uun a nuurd leit det Allada Komuun, uun a nuurduast det Tori-Bossito Komuun, uun a süüduast an süüd det Ouidah Komuun an uun a waast det Mono Department. Det hee 67.648 lidj (2013). At hoodsteed faan't komuun as Kpomassè. At komuun hee njüügen arrondissementen: Aganmalomè Agbanto Agonkanmè Dedomè Dekanmè Kpomassè Ségbeya Ségbohoué Tokpa-Domè Atlantique: Department in Benin www.citypopulation.de


Det Ouidah Komuun (üüb Fraansöösk: Commune de Ouidah) as ian faan dön aacht komuunen faan det Atlantique Department uun Beniin. At komuun leit uun a süüdwaast faan’t department. Uun a nuurd leit det Tori-Bossito Komuun, uun a uast det Abomey-Calavi Komuun, uun a süüd at Atlantik, uun a süüdwaast det Mono Department an uun a nuurdwaast det Kpomassè Komuun. Det hee 162.034 lidj (2013). At hoodsteed faan't komuun as Ouidah. At komuun hee tjiin arrondissementen: Avlékété Djégbadji Gakpè Ouakpé-Daho Ouidah I Ouidah II Ouidah III Ouidah IV Pahou Savi Atlantique: Department in Benin www.citypopulation.de


Det Sô-Ava Komuun as een faan dön aacht komuunen faan det Atlantique Department uun Beniin. At komuun leit uun a süüduast faan’t department. Uun a nuurduast an uast leit det Ouémé Department, uun a süüd det Littoral Department, uun a waast an nuurdwaast det Abomey-Calavi Komuun. Det hee 118.547 lidj (2013). At hoodsteed faan't komuun as Sô-Ava. At komuun hee sööwen arrondissementen: Ahomey-Lokpo Dékanmey Ganvié I Ganvié II Houédo-Aguékon Sô-Ava Vekky Atlantique: Department in Benin www.citypopulation.de


Det Toffo Komuun as ian faan dön aacht komuunen faan det Atlantique Department uun Beniin. At komuun leit uun a nuurd faan’t department. Uun a nuurd leit det Zou Department, uun a uast det Zè Komuun, uun a süüd det Allada Komuun an uun a waast det Couffo Department. Det hee 101.585 lidj (2013). At hoodsteed faan't komuun as Toffo. At komuun hee tjiin arrondissementen: Agué Colli-Agbamè Coussi Damè Djanglanmè Houégbo Kpomé Sè Séhouè Toffo-Agué Atlantique: Department in Benin www.citypopulation.de


Det Tori-Bossito Komuun as ian faan dön aacht komuunen faan det Atlantique Department uun Beniin. At komuun leit uun a süüdwaast faan’t department. Uun a nuurd leit det Allada Komuun, uun a nuurduast det Zè Komuun, uun a süüduast det Abomey-Calavi Komuun, uun a süüd det Ouidah Komuun an uun a waast det Kpomassè Komuun. Det hee 57.632 lidj (2013). At hoodsteed faan't komuun as Tori-Bossito. At komuun hee seeks arrondissementen: Avamè Azohouè-Aliho Azohouè-Cada Tori-Bossito Tori-Cada Tori-Gare Atlantique: Department in Benin www.citypopulation.de


Wat menst dü? Kalalé (Komuun) Kalalé (Steed)


Det N'Dali Komuun (üüb Fraansöösk: Commune de N'Dali) as ian faan dön aacht komuunen faan det Borgou Department uun Beniin. At komuun leit uun a waast faan’t department. Det hee 113.604 lidj (2013). At hoodsteed faan't komuun as N'Dali. At komuun hee fiiw arrondissementen: Bori Gbégourou N'Dali Ouénou Sirarou Borgou: Department in Benin, citypopulation.de


Det Kalalé Komuun (üüb Fraansöösk: Commune de Kalalé) as ian faan dön aacht komuunen faan det Borgou Department uun Beniin. At komuun leit uun a nuurduast faan’t department. Det hee 168.882 lidj (2013). At hoodsteed faan't komuun as Kalalè. At komuun hee seeks arrondissementen: Basso Bouka Dèrassi Dunkassa Kalalé Péonga Borgou: Department in Benin, citypopulation.de


Athiémé as ian faan sääks komuunen uun't Mono Department faan Beniin. Diar wene 56.483 minsken. Adohoun mä 19.356 iinwenern Atchannou, 8.582 Dedekpoe, 4.579 Kpinnou, 8.771 Athiémé, 15.195 geonames.org Efter: insae-bj.org (2013) 6.56921.7026Koordinaaten: 6° 34′ N, 1° 42′ O


Bopa as ian faan sääks komuunen uun't Mono Department faan Beniin. Diar wene 96.281 minsken. Agbodji mä 10.184 iinwenern Badazoui, 16.163 Gbakpodji, 6.821 Lobogo, 28.598 Possotome, 7.782 Yegodoe, 15.237 Bopa, 11.496 Commonskategorii: Bopa – Saamlang faan bilen of filmer geonames.org Efter: insae-bj.org (2013) 6.6571.945Koordinaaten: 6° 39′ N, 1° 57′ O


Comè as ian faan sääks komuunen uun't Mono Department faan Beniin. Diar wene 79.989 minsken. Agatogbo mä 13.126 iinwenern Akodeha, 12.894 Ouedeme-Pedah, 6.784 Oumako, 4.599 Comè, 42.586 Commonskategorii: Comè – Saamlang faan bilen of filmer geonames.org Efter: insae-bj.org (2013) 6.41.8833Koordinaaten: 6° 24′ N, 1° 53′ O


At Müürswin (uk Käälerswin) (Porcellio scaber) hiart tu a Kraaben (Crustaceae) an lewet fööraal oner stianer an bleeden, man uk uun käälern, guarder an greenhüsang. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Müürswin Wikispecies hää en artiikel tu: Müürswin


Houéyogbé as ian faan sääks komuunen uun't Mono Department faan Beniin. Diar wene 101.893 minsken. Dahe mä 19.536 iinwenern Doutou, 32.597 Honhoue, 7.682 Zoungbonou, 8.804 Houéyogbé, 6.647 Se, 26.627 geonames.org Efter: insae-bj.org (2013) 6.5441.852Koordinaaten: 6° 33′ N, 1° 51′ O


Lokossa as ian faan sääks komuunen uun't Mono Department faan Beniin. Diar wene 104.961 minsken. Agama, mä 17.734 iinwenern Houin, 8.400 Koudo, 16.506 Ouedeme, 15.075 Lokossa, 47.246 Commonskategorii: Lokossa – Saamlang faan bilen of filmer geonames.org Efter: insae-bj.org (2013) 6.6981.7416Koordinaaten: 6° 42′ N, 1° 44′ O


Bopa as en steed uun de aafrikoons stoot Beniin. Det leit uun det Mono Department. Det hee 11.496 lidj (2013). Det as at hoodsteed faan det Bopa Komuun. citypopulation.de geonames.org


Houéyogbé as en steed uun de aafrikoons stoot Beniin. Det leit uun det Mono Department. Det hee 6.647 lidj (2013). Det as at hoodsteed faan det Houéyogbé Komuun. citypopulation.de geonames.org


Wat menst dü? Grand-Popo (Steed) Grand-Popo (Komuun) Grand-Popo Laguun


Grand-Popo as en steed uun de aafrikoons stoot Beniin. Det leit uun det Mono Department. Det hee 11.739 lidj (2013). Det as at hoodsteed faan det Grand-Popo Komuun. citypopulation.de geonames.org


Matéri as en arrondissement uun de aafrikoons stoot Beniin. Det leit uun det Atakora Department. Det hee 24.490 lidj (2013). Det as at hoodsteed faan det Matéri Komuun. insae-bj.org geonames.org


Péhunco as en arrondissement uun de aafrikoons stoot Beniin. Det leit uun det Atakora Department. Det hee 37.217 lidj (2013). Det as at hoodsteed faan det Péhunco Komuun. insae-bj.org geonames.org


Tanguiéta as en arrondissement uun de aafrikoons stoot Beniin. Det leit uun det Atakora Department. Det hee 37.217 lidj (2013). Det as at hoodsteed faan det Tanguiéta Komuun. insae-bj.org geonames.org


Toucountouna as en arrondissement uun de aafrikoons stoot Beniin. Det leit uun det Atakora Department. Det hee 16.330 lidj (2013). Det as at hoodsteed faan det Toucountouna Komuun. insae-bj.org geonames.org


Karimama as en steed an arrondissement uun de aafrikoons stoot Beniin. Det leit uun det Alibori Department an hee 11.901 lidj (2013). Diar as det hoodsteed faan't Karimama Komuun. Det arrondissement as apdiald tu Karimama I, Karimama II, Gorouberi an Mamassi Peulh insae-bj.org geonames.org 12.073.18Koordinaaten: 12° 4′ N, 3° 11′ O


Di Natsionaalpark W as en natsionaalpark auer a grensen faan Beniin, Burkiina Faaso an Niiger. Sant 2017 as hi en UNESCO weltarewdial. Loonskap Efter det furem faan a Niiger Struum hää di natsionaalpark san nööm Struumbaad saner weeder uun a drügtidj Bosk uun a natsionaalpark Diarten Elefanten Hingstantiloop Commonskategorii: Natsionaalpark W – Saamlang faan bilen of filmer Pendjari Natsionaalpark


At Kinkhurn, (fe.) Tuuter, (ha.) Koks as en Snek (Gastropoda) an hiart tu a Wokdiarten (Mollusca). Hat lewet uk uun a Nuurdsia. Commonskategorii: Buccinidae (famile) – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Kinkhurner


Det Nikki Komuun (üüb Fraansöösk: Commune de Nikki) as ian faan dön aacht komuunen faan det Borgou Department uun Beniin. At komuun leit uun a nuurduast faan’t department. Det hee 151.232 lidj (2013). At hoodsteed faan’t komuun as Nikki. At komuun hee sööwen arrondissementen: Biro Gnonkourakali Nikki Ouénou Sérékalé Suya Tasso Borgou: Department in Benin, citypopulation.de


Det Parakou Komuun as ian faan dön aacht komuunen faan det Borgou Department uun Beniin. At komuun leit uun a süüd faan’t department. Det hee 255.478 lidj (2013). At hoodsteed faan’t komuun as Parakou. At komuun hee trii arrondissementen: 1. Arrondissement 2. Arrondissement 3. Arrondissement Borgou: Department in Benin, citypopulation.de


Det Pèrèrè Komuun as ian faan dön aacht komuunen faan det Borgou Department uun Beniin. At komuun leit uun a uast faan’t department. Det hee 78.988 lidj (2013). At hoodsteed faan’t komuun as Pèrèrè. At komuun hee seeks arrondissementen: Gninsy Guinagourou Kpané Pébié Pèrèrè Sontou Borgou: Department in Benin, citypopulation.de


Det Sinendé Komuun as ian faan dön aacht komuunen faan det Borgou Department uun Beniin. At komuun leit uun a nuurdwaast faan’t department. Det hee 91.672 lidj (2013). At hoodsteed faan’t komuun as Sinendé. At komuun hee fjauer arrondissementen: Fô-Bourè Sèkèrè Sikki Sinendé Borgou: Department in Benin, citypopulation.de


Det Tchaourou Komuun as ian faan dön aacht komuunen faan det Borgou Department uun Beniin. At komuun leit uun a süüd faan’t department. Det hee 223.138 lidj (2013). At hoodsteed faan’t komuun as Tchaourou. At komuun hee sööwen arrondissementen: Alafiarou Bétérou Goro Kika Sanson Tchaourou Tchatchou Borgou: Department in Benin, citypopulation.de


Kalalé as en arrondissement uun de aafrikoons stoot Beniin. Det leit uun det Borgou Department an hee 35.513 lidj (2013). Kalalé as at hoodsteed faan det Kalalé Komuun. insae-bj.org geonames.org


N'Dali as en arrondissement uun de aafrikoons stoot Beniin. Det leit uun det Borgou Department an hee 23.264 lidj (2013). N'Dali as at hoodsteed faan det N'Dali Komuun. insae-bj.org geonames.org


Nikki as en arrondissement uun de aafrikoons stoot Beniin. Det leit uun det Borgou Department an hee 66.109 lidj (2013). Nikki as at hoodsteed faan det Nikki Komuun. insae-bj.org geonames.org


Pèrèrè as en arrondissement uun de aafrikoons stoot Beniin. Det leit uun det Borgou Department an hee 15.927 lidj (2013). Pèrèrè as at hoodsteed faan det Pèrèrè Komuun. insae-bj.org geonames.org


Sinendé as en arrondissement uun de aafrikoons stoot Beniin. Det leit uun det Borgou Department an hee 35.267 lidj (2013). Sinendé as at hoodsteed faan det Sinendé Komuun. insae-bj.org geonames.org


Tchaourou as en arrondissement uun de aafrikoons stoot Beniin. Det leit uun det Borgou Department an hee 43.862 lidj (2013). Tchaourou as at hoodsteed faan det Tchaourou Komuun. insae-bj.org geonames.org


Di Toho Sia (üüb fransöösk: Lac Toho) as en sia uun't süüdwaasten faan Beniin uun't Mono Department. Hi leit naibi Lokossa. geonames.org


Di Togbadji Sia (üüb fransöösk: Lac Togbadji) of uk Lagune Togbadji as en sia uun't süüdwaasten faan Beniin uun't Mono Department. Hi leit uun't nuurden faan Lokossa. geonames.org


Det Bantè Komuun as ian faan dön seeks komuunen faan det Collines Department uun Beniin. At komuun leit uun a nuurdwaast faan’t department. Det hee 107.181 lidj (2013). At hoodsteed faan’t komuun as Bantè. At komuun hee njüügen arrondissementen: Agoua Akpassi Atokoligbé Bantè Bobè Gouka Koko Lougba Pira Collines: Department in Benin, citypopulation.de


Det Dassa-Zoumé Komuun (üüb Fraansöösk: Commune de Dassa-Zoumé) as ian faan dön seeks komuunen faan det Collines Department uun Beniin. At komuun leit uun a süüd faan’t department. Det hee 112.122 lidj (2013). At hoodsteed faan’t komuun as Dassa-Zoumé. At komuun hee tjiin arrondissementen: Akofodjoulè Dassa I Dassa II Gbaffo Kèrè Kpingni Lèma Paouingnan Soclogbo Tré Collines: Department in Benin, citypopulation.de


Det Glazoué Komuun as ian faan dön seeks komuunen faan det Collines Department uun Beniin. At komuun leit uun a maden faan’t department. Det hee 124.431 lidj (2013). At hoodsteed faan’t komuun as Glazoué. At komuun hee tjiin arrondissementen: Aklankpa Assanté Glazoué Gomè Kpakpaza Magoumi Ouèdèmè Sokponta Thio Zaffé Collines: Department in Benin, citypopulation.de


Det Ouèssè Komuun as ian faan dön seeks komuunen faan det Collines Department uun Beniin. At komuun leit uun a nuurduast faan’t department. Det hee 142.017 lidj (2013). At hoodsteed faan’t komuun as Ouèssè. At komuun hee njüügen arrondissementen: Challa-Ogoi Djègbè (Steed) Gbanlin Kèmon Kilibo Laminou Odougba Ouèssè Toui Collines: Department in Benin, citypopulation.de


Det Savalou Komuun as ian faan dön seeks komuunen faan det Collines Department uun Beniin. At komuun leit uun a süüdwaast faan’t department. Det hee 144.549 lidj (2013). At hoodsteed faan’t komuun as Savalou. At komuun hee fjauertanj arrondissementen: Djaloukou Doumè Gobada Kpataba Lahotan Lèma Logozohoué Monkpa Ottola Ouèssè Savalou-Aga Savalou-Agbado Savalou-Attakè Tchetti Collines: Department in Benin, citypopulation.de


Det Savè Komuun as ian faan dön seeks komuunen faan det Collines Department uun Beniin. At komuun leit uun a süüduast faan’t department. Det hee 87.177 lidj (2013). At hoodsteed faan’t komuun as Savè. At komuun hee aacht arrondissementen: Adido Bèssè Boni Kaboua Ofè Okpara Plateau Sakin Collines: Department in Benin, citypopulation.de


Ouèssè as en arrondissement uun de aafrikoons stoot Beniin. Det leit uun det Collines Department an hee 15.658 lidj (2013). Ouèssè as at hoodsteed faan det Ouèssè Komuun. insae-bj.org geonames.org


Savalou as en steed uun de aafrikoons stoot Beniin. Det leit uun det Collines Department an hee ~ 38.000 lidj (2013). Savalou as at hoodsteed faan det Savalou Komuun. Savalou as apdiald tu trii arrondissementen: Savalou-Aga (14.394), Savalou-Agbado (13.421) an Savalou-Attake (10.347 iinwenern). insae-bj.org geonames.org


Savè as en steed uun de aafrikoons stoot Beniin. Det leit uun det Collines Department an hee 31.444 lidj. Savè as at hoodsteed faan det Savè Komuun. Det steed as apdiald tu trii arrondissementen: Adido (8.743), Boni (9.158) an Plateau (13.543 iinwenern). citypoulation.de insae-bj.org geonames.org


Niiger Struum Detdiar sidj skal di (iarst ans) widjer feer. Nigeeria Detdiar sidj skal di (iarst ans) widjer feer. Golf faan Guinea Detdiar sidj skal di (iarst ans) widjer feer. Commonskategorii: Niiger Delta – Saamlang faan bilen of filmer


Oongäärs (Aagetanjruadsgääs(fe.)) of uk echt oongäärs (Puccinellia maritima) hiart tu at plaantenfamile swetgäärs (Poaceae). Commonskategorii: Oongäärs – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Oongäärs


A Paser (Mya arenaria) as en wokdiart uun det klas faan a Twiiskaalagen (Bivalvia). Hat komt uun a waas föl föör an koon 15 cm grat wurd. Hat as woorskiinelk faan a Wikingern ütj Ameerikoo iinslebet wurden. A skaalen het uasern of aasken. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Pasern Wikispecies hää en artiikel tu: Pasern Brigitte Behrends, Günther Hertweck, Gerd Liebezeit und Glenn Goodfriend: Earliest Holocene occurrence of the soft-shell clam, Mya arenaria, in the Greifswalder Bodden, Southern Baltic. Marine Geology, 216: 79–82, 2005 Passer (Fögelskööl)


A fransöösk koloniin uun Waastafrikoo wiar faan 1895 bit 1958 tuupslööden tu Fransöösk Waastafrikoo (Afrique-Occidentale française, AOF). Jo wiar fertreeden troch en fransöösken generaalguwernöör. Efter a Ööder Weltkriich hää Frankrik 1946 a miast fransöösk koloniin tu't Union française (Fransöösk Unioon) tuupslööden. Efter det föörbil faan't britisk Commonwealth skul a koloniin muar suwereniteet fu, oober likes mä Frankrik ferbünjen bliiw. 1958 as det Fransöösk Unioon noch ans nei ütjwerket wurden an het do Communauté française (Fransöösk Gemianskap). Frankrik Frankrik an a lunen Beniin Beniin (bit 1960/61, iar: Dahomey) Burkiina Faaso Burkiina Faaso (bit 1960/61, iar: Overvolta) Elfenbianküst Elfenbianküst (bit 1960/61) Gabuun Gabuun Kongo, Republiik Republiik Kongo üs (Madel-) Kongo (sant 1960 uk: Kongo, Republiik Republiik Kongo ) Madagaskar Madagaskar Maali Maali (bit 1960) Mauretaanien Mauretaanien (bit 1960/61) Niiger Niiger (bit 1960/61) Seenegal Seenegal Tschad Tschad Madelafrikoo Madelafrikoons Republiik (bit 1958 üs: Ubangi-Schari) Befrinjagt stooten: Kameruun Kameruun Toogo Toogo Uun't juar 1960 (det Afrikoonsk juar) haa a miast weesen koloniin hör suwereniteet füngen, oober blääw ferbünjen üs Communauté Franco-Afro-Malgache (CFAM, Fransöösk-Afrikoonsk-Madagasisk Gemianskap). Commonskategorii: Fransöösk Waastafrikoo – Saamlang faan bilen of filmer


A Rinwirem (Lumbricus terrestris) as en Wirem (Annelida) uun det klas faan a Clitellata. Hi woort tesken 12 an 30 cm lung. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Rinwirmer Wikispecies hää en artiikel tu: Rinwirmer


Kpomassè as en arrondissement uun de aafrikoons stoot Beniin. Det leit uun det Atlantique Department an hee 10.527 lidj (2013). Kpomassè as at hoodsteed faan det Kpomassè Komuun. insae-bj.org geonames.org


Sô-Ava as en arrondissement uun de aafrikoons stoot Beniin. Det leit uun det Atlantique Department an hee 13.347 lidj (2013). Sô-Ava as at hoodsteed faan det Sô-Ava Komuun. insae-bj.org geonames.org


Toffo-Agué as en arrondissement uun de aafrikoons stoot Beniin. Det leit uun det Atlantique Department an hee 6.765 lidj (2013). Toffo-Agué as at hoodsteed faan det Toffo Komuun. insae-bj.org geonames.org


Tori-Bossito as en arrondissement uun de aafrikoons stoot Beniin. Det leit uun det Atlantique Department an hee 14.844 lidj (2013). Tori-Bossito as at hoodsteed faan det Tori-Bossito Komuun. insae-bj.org geonames.org


A Grat Kualflenerk (Pieris brassicae) as en insekt an hiart tu't famile faan a witj flenerken. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Grat Kualflenerken Wikispecies hää en artiikel tu: Grat Kualflenerken W. Speyer Pieris brassicae L. in den Dünen der Nordseeinsel Amrum. Uun: Zeitschrift für Pflanzenkrankheiten (Pflanzenpathologie) und Pflanzenschutz, Vol. 63, No. 1 (Januar 1956), pp. 12-14


Tesken lunen an stooten as en mandaat en üübdrach faan en lun, a intresen faan en ööder lun woor tu nemen. Det wurd komt faan latiinsk: in manum datum (uun a hun den). Di ütjdruk as miast brükt wurden för sjiisk koloniin, diar efter a Iarst Weltkriich ööder lunen auerdraanj wurden san. Man uk at Osmaansk Rik ging oner an skul dialen ufdu. So as t.b. det jütidjs sjiisk kolonii Toogolun apdiald wurden tu en britisk mandaatlun (numer 6 üüb a koord, rochts) an en fransöösk mandaat (numer 7). A-mandaaten: Det wiar lunen uun Fööraasien bütj a Türkei, diar tu't Osmaansk Rik hiard. B-mandaaten: Det wiar fööraal sjiisk koloniin uun Afrikoo. C-mandaaten: Det wiar fööraal eilunen uun Süüduastaasien.


Hualewjonken as en ualen brük üb Feer an Oomram. Hi gont al üüb a siafaartskuulen turag. Uun't 17. an 18. juarhunert foor flook Öömrangen an Feringen tu sia üüb waalfang ap tu Greenlun. Man uun a wonter wiar's aran an studiaret nawigatjuun. Det iarst siafaartskuul as faan prääster Richardus Petri (1597–1678) uun Söderaanj grünjlaanj wurden. Man uk üüb Sal an uun Foortuft jääw't sok skuulen. Alian üüb Feer jääw't uun't 18. juarhunert muar üs 100 kopteins. An wan a sialidj do di leed eftermade tuupkaam tu studiarin an tu snaakin, do wiar't al bal jonk: hualewjonk. Diar kaam di nööm för jodiar fersaamlangen faan. Hualewjonkensköölen jaft at daalang noch. Üüb Feer san det sköölen faan jong, ünbefreid maaner tesken 14 (freimaagin) an 30 juar. Uk üüb Oomram jaft at en hualewjonkenskööl, det san oober ääler maaner, diar a siafaard al besoonket haa.


Wat menst dü? Waaler, tetjdiarten Waaler, letj diker -> Krümwaal


Det Aplahoué Komuun as ian faan dön seeks komuunen faan det Couffo Department uun Beniin. At komuun leit uun a nuurd faan’t department. Det hee 171.109 lidj (2013). At hoodsteed faan’t komuun as Aplahoué. At komuun hee sööwen arrondissementen: Aplahoué Atomè Azovè Dekpo Godohou Kissamey Lonkly Couffo: Department in Benin, citypopulation.de


01. Nofember: Harald I. Blätus, köning faan Denemark an Noorweegen (* amanbi 910)


Harald I. „Blätus“ Gormsson (üüb Ualnoorsk: Haraldr Blátǫnn, üüb Deensk: Harald Blåtand; * amanbi 910 uun Denemark; † 1. Nofember 987 uun Jomsborig) wiar köning faan Denemark (amanbi 936/958–987) an Noorweegen (970–987). Di mobiilfunk standard Bluetooth as neemd efter Harald Blätus. Uun det teeken san a ruunen ᚼ (h för Harald) an ᛒ (b för Blätus) uun. Commonskategorii: Harald Blätus – Saamlang faan bilen of filmer


Di Zou as en struum uun Beniin. Hi komt faan't Collines Department an lääpt iin uun di Ouémé Struum. geonames.org Zou Department


Det Amalienborg Sloot (üüb Deensk: Amalienborg Slot [aˈmæːˀljənbɒːˀw]) as at steedresidens faan det deensk köningin Margrethe II. uun Kopenhuuwen. Det deensk köningsfamilje hee tu daaling at sloot an’t uunweesenhaid faan’t köningin wurt troch hör standard sümbolisiaret. Wan det köningelk familje diar as, jaft at arken dai am a klook 12.00 at wachufliasing faan a garden föör’t sloot. At sloot as rocht en skööl faan fjauer enkelt paleen (Christian VII. sin Palee of Moltke san Palee, Christian VIII. sin Palee of Levetzau sin Palee, Frederik VIII. sin Palee of Brockdorff sin Palee an Christian IX. sin Palee of Schack sin Palee), wat am en aachthukig plaats lei. A paleen wurd uursprüngelk hüsing, wat üüs madelponkt faan en nei steeddial för muar deensk aadelsfamiljin wiar, man kaam mä’t tidj iin uun’t eegendoom faan’t köningsfamilje. Det Schack sin Palee hee’n museeum an det Moltke sin Palee kön troch feeringen beluket wurd. Commons: Amalienborg Sloot – Saamling faan biljen of filmer


Det Djakotomey Komuun as ian faan dön seeks komuunen faan det Couffo Department uun Beniin. At komuun leit uun a waast faan't department. Det hee 134.028 lidj (2013). At hoodsteed faan’t komuun as Djakotomey. At komuun hee tjiin arrondissementen: Adjintimey Bètoumey Djakotomey I Djakotomey II Gohomey Houègamey Kinkinhoué Kokohoué Kpoba Sokouhoué Couffo: Department in Benin, citypopulation.de


Det Klouékanmè Komuun as ian faan dön seeks komuunen faan det Couffo Department uun Beniin. At komuun leit uun a uast faan’t department. Det hee 128.597 lidj (2013). At hoodsteed faan’t komuun as Klouékanmè. At komuun hee aacht arrondissementen: Adjanhonmè Ahogbèya Aya-Hohoué Djotto Hondji Klouékanmè Lanta Tchikpé Couffo: Department in Benin, citypopulation.de


Det Lalo Komuun (üüb Fraansöösk: Commune de Lalo) as ian faan dön seeks komuunen faan det Couffo Department uun Beniin. At komuun leit uun a süüduast faan’t department. Det hee 119.926 lidj (2013). At hoodsteed faan’t komuun as Lalo. At komuun hee elwen arrondissementen: Adoukandji Ahondjinnako Ahomadégbé Banigbé Gnizounmè Hlassamè Lalo Lokogba Tchito Tohou Zalli Couffo: Department in Benin, citypopulation.de


Det Toviklin Komuun as ian faan dön seeks komuunen faan det Couffo Department uun Beniin. At komuun leit uun a maden faan't department. Det hee 88.611 lidj (2013). At hoodsteed faan’t komuun as Toviklin. At komuun hee sööwen arrondissementen: Adjido Avédjin Doko Houédogli Missinko Tannou-Gola Toviklin Couffo: Department in Benin, citypopulation.de


Di sjaasentoor, uk sjuarentoor (fe. schaasentoor, schuarentoor) (Geotrupes stercorarius) as en kraab faan det famile Geotrupidae. Geotrupes ment "eerdböörer". Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Sjaasentooren Wikispecies hää en artiikel tu: Sjaasentooren


Det Bassila Komuun as ian faan dön fiiw komuunen faan det Donga Department uun Beniin. At komuun leit uun a süüd faan’t department. Det hee 130.091 lidj (2013). At hoodsteed faan’t komuun as Bassila. At komuun hee fjauer arrondissementen: Alédjo Bassila Manigri Pénéssoulou Donga: Department in Benin, citypopulation.de


Klouékanmè as en arrondissement uun de aafrikoons stoot Beniin. Det leit uun det Couffo Department an hee 23.763 lidj (2013). Klouékanmè as at hoodsteed faan det Klouékanmè Komuun. insae-bj.org geonames.org


Lalo as en arrondissement uun de aafrikoons stoot Beniin. Det leit uun det Couffo Department an hee 13.451 lidj (2013). Lalo as at hoodsteed faan det Lalo Komuun. insae-bj.org geonames.org


Toviklin as en arrondissement uun de aafrikoons stoot Beniin. Det leit uun det Couffo Department an hee 21.617 lidj (2013). Toviklin as at hoodsteed faan det Toviklin Komuun. insae-bj.org geonames.org


Det Dogbo Komuun (üüb Fraansöösk: Commune de Dogbo) of uk Dogbo-Tota as ian faan dön seeks komuunen faan det Couffo Department uun Beniin. At komuun leit uun a süüd faan't department. Det hee 103.057 lidj (2013). At hoodsteed faan’t komuun as Dogbo-Tota (Tota). At komuun hee sööwen arrondissementen: Ayomi Deve Honton Lokogohoue Madjre Totchangni Tota Couffo: Department in Benin, citypopulation.de geonames.org


Det Copargo Komuun as ian faan dön fiiw komuunen faan't Donga Department uun Beniin. At komuun leit uun a nuurd faan't department, as 876 km² grat an hee 70.938 lidj (2013). At hoodsteed faan’t komuun as Copargo. At komuun hee fjauer arrondissementen: Anandana mä 10.784 iinwenern Pabegou, 14.177 Singre, 17.372 Copargo, 28.605 Donga: Department in Benin, citypopulation.de insae-bj.org geonames.org


Det Ouaké Komuun as ian faan dön fiiw komuunen faan't Donga Department uun Beniin. At komuun leit uun a nuurd faan't department, as 663 km² grat an hee 74.289 lidj (2013). At hoodsteed faan’t komuun as Ouaké. At komuun hee seeks arrondissementen: Badjoude mä 12.385 iinwenern Konde, 8.138 Semere I, 13.622 Semere II, 16.858 Tchalinga, 6.027 Ouaké, 17.259 Donga: Department in Benin, citypopulation.de insae-bj.org geonames.org Commonskategorii: Ouaké – Saamlang faan bilen of filmer


Ouaké as en steed uun de aafrikoons stoot Beniin. Det leit uun det Donga Department an hee 17.259 lidj (2013). Ouaké as at hoodsteed faan det Ouaké Komuun. citypopulation.de geonames.org


Djougou Lun wiar ian faan dön fiiw komuunen faan't Donga Department uun Beniin. At komuun lai uun a nuurduast faan't department, as tuup mä Djougou Steed 3.966 km² grat an hee (saner Djougou Steed) 173.039 lidj (2013). Daaling san Djougou Lun an Djougou Steed tuup ian komuun. At komuun hed njügen arrondissementen: Barei mä 12.849 iinwenern Barienou, 36.738 Bellefoungou, 6.203 Bougou, 9.505 Kolokonde, 28.591 Onklou, 24.153 Patargo, 27.955 Pelebina, 11.683 Serou, 15.362 Donga: Department in Benin, citypopulation.de insae-bj.org geonames.org


Det Adjohoun Komuun as ian faan dön njügen komuunen uun't Ouémé Department uun Beniin. At komuun leit uun a nuurd faan't department, as 308 km² grat an hee 75.323 lidj (2013). At hoodsteed faan’t komuun as Adjohoun. At komuun hee aacht arrondissementen: Akpadanou mä 8.571 iinwenern Awonou, 5.781 Azowlisse, 22.057 Deme, 2.337 Gangban, 15.602 Kode, 7.178 Togbota, 3.374 Adjohoun, 10.423 Ouémé: Department in Benin, citypopulation.de insae-bj.org geonames.org


Det Aguégués Komuun (üüb Fraansöösk: Commune de Aguégués) as ian faan dön njügen komuunen uun't Ouémé Department uun Beniin. At komuun leit uun a süüdwaast faan't department, as 52 km² grat an hee 44.562 lidj (2013). At hoodsteed faan’t komuun as Zoungamè. At komuun hee trii arrondissementen: Avagbodji mä 12.335 iinwenern Houedome, 14.782 Zoungamè, 17.445 Ouémé: Department in Benin, citypopulation.de insae-bj.org geonames.org


Det Bonou Komuun (üüb Fraansöösk: Commune de Bonou) as ian faan dön njügen komuunen uun't Ouémé Department uun Beniin. At komuun leit uun a nuurd faan't department, as 300 km² grat an hee 44.349 lidj (2013). At hoodsteed faan’t komuun as Bonou. At komuun hee fiiw arrondissementen: Affame mä 7.733 iinwenern Atchonsa, 8.322 Dame-Wogon, 7.657 Hounvigue, 8.576 Bonou, 12.061 Ouémé: Department in Benin, citypopulation.de insae-bj.org geonames.org


Det Dangbo Komuun (üüb Fraansöösk: Commune de Dangbo) as ian faan dön njügen komuunen uun't Ouémé Department uun Beniin. At komuun leit uun a maden faan't department, as 150 km² grat an hee 96.426 lidj (2013). At hoodsteed faan’t komuun as Dangbo. At komuun hee sööwen arrondissementen: Dekin mä 8.880 iinwenern Gbeko, 14.861 Houedomey, 17.507 Hozin, 16.327 Kessounou, 13.609 Zoungue, 12.404 Dangbo, 12.838 Ouémé: Department in Benin, citypopulation.de insae-bj.org geonames.org


Adjohoun as en arrondissement uun de aafrikoons stoot Beniin. Det leit uun't Ouémé Department an hee 10.423 lidj (2013). Adjohoun as at hoodsteed faan det Adjohoun Komuun. insae-bj.org geonames.org


Zoungamè as en arrondissement uun de aafrikoons stoot Beniin. Det leit uun't Ouémé Department an hee 17.445 lidj (2013). Zoungamè as at hoodsteed faan det Aguégués Komuun. insae-bj.org geonames.org


Bonou as en arrondissement uun de aafrikoons stoot Beniin. Det leit uun't Ouémé Department an hee 12.061 lidj (2013). Bonou as at hoodsteed faan det Bonou Komuun. insae-bj.org geonames.org


Dangbo as en arrondissement uun de aafrikoons stoot Beniin. Det leit uun't Ouémé Department an hee 12.838 lidj (2013). Dangbo as at hoodsteed faan det Dangbo Komuun. insae-bj.org geonames.org


Sèmè-Kpodji as en arrondissement uun de aafrikoons stoot Beniin. Det leit uun't Ouémé Department an hee 23.636 lidj (2013). Sèmè-Kpodji as at hoodsteed faan det Sèmè-Kpodji Komuun. insae-bj.org geonames.org


Det Adja-Ouèrè Komuun as ian faan dön fiiw komuunen faan det Plateau Department uun Beniin. At komuun leit uun a maden faan’t department. Det hee 116.282 lidj (2013). At hoodsteed faan’t komuun as Adja-Ouèrè. At komuun hee seeks arrondissementen: Adja-Ouèrè Ikpinlè Kpoulou Massè Oko-Akarè Totonnoukon Plateau: Department in Benin, citypopulation.de


Det Ifangni Komuun as ian faan dön fiiw komuunen faan det Plateau Department uun Beniin. At komuun leit uun a süüduast faan’t department. Det hee 110.973 lidj (2013). At hoodsteed faan’t komuun as Ifangni. At komuun hee seeks arrondissementen: Banigbé Daagbé Ifangni Ko-Koumolou Lagbé Tchaada Plateau: Department in Benin, citypopulation.de


Det Kétou Komuun as ian faan dön fiiw komuunen faan det Plateau Department uun Beniin. At komuun leit uun a nuurd faan’t department. Det hee 157.352 lidj (2013). At hoodsteed faan’t komuun as Kétou. At komuun hee seeks arrondissementen: Adakplamé Idigny Kpankou Kétou Odometa Okpometa Plateau: Department in Benin, citypopulation.de Commons: Kétou – Saamling faan biljen of filmer


Det Pobè Komuun as ian faan dön fiiw komuunen faan det Plateau Department uun Beniin. At komuun leit uun a maden faan’t department. Det hee 123.677 lidj (2013). At hoodsteed faan’t komuun as Pobè. At komuun hee fiiw arrondissementen: Ahoyéyé Igana Issaba Pobè Towé Plateau: Department in Benin, citypopulation.de


Det Sakété Komuun as ian faan dön fiiw komuunen faan det Plateau Department uun Beniin. At komuun leit uun a süüd faan’t department. Det hee 114.088 lidj (2013). At hoodsteed faan’t komuun as Sakété. At komuun hee seeks arrondissementen: Aguidi Ita-Djèbou Sakété I Sakété II Takon Yoko Plateau: Department in Benin, citypopulation.de Commons: Sakété – Saamling faan biljen of filmer


Det Abomey Komuun (üüb Fraansöösk: Commune d’Abomey) as ian faan dön tjiin komuunen faan det Zou Department uun Beniin. At komuun leit uun a süüdwaast faan’t department. Det hee 92.266 lidj (2013). At hoodsteed faan’t komuun as Abomey. At komuun hee sööwen arrondissementen: Agbokpa mä 7.237 iinwenern Dètohou, 5.604 Djègbè, 23.934 (Abomey Steed) Hounli, 18.868 (Abomey Steed) Sèhoun, 3.509 Vidolè, 25.083 (Abomey Steed) Zounzounmè, 8.031 Zou: Department in Benin, www.citypopulation.de


Ian Ju taol ian (röömisk: I) is en natürlik taol än en nomer. Ju kamt eefter e nomer nol, man feer e nomer taue. 1 keerl - aon keerl 1 wufsit - ian wufsite 1 hus - ian hus


Ju taol taue (röömisk: II) is en natürlik taol än en nomer. Ju kamt eefter e nomer ian, man feer e nomer tree'e. 2 keerle - tweer keerle 2 wufsite - taue wufsite 2 husinge - taue husinge


Ju taol tree'e (röömisk: III) is en natürlik taol än en nomer. Ju kamt eefter e nomer taue, man feer e nomer fjauer. 3 keerle - trai keerle 3 wufsite - tree'e wufsite 3 husinge - tree'e husinge


A Optik (faan ualgreks ὀπτικός optikós 'hiart tu't sän') as en dialfääk faan a Füsiik. Hat befaadet ham mä't laacht, an hü det ham ferhäält. Mä laacht men wi normoolerwiis di dial faan't elektromagneetisk spektrum, diar wi sä kön. Det san strualen mä waagenlengdin faan 380 nm bit 780 nm (of uk frekwensen faan 790 THz bit 385 THz). Uun a füsiik woort det en betj widjer faadet an gongt hen tu infraruad an ultraviolet strualen an uk noch diar auer henwech. At Optik as en dial faan optisk aperooten üs kiikern of knipsern. Det san sleeben glees. Hoker bralen maaget, as en optiker. Breegtaal Laacht Laachtmäächt Laachtstruum Klöören Commonskategorii: Optik – Saamlang faan bilen of filmer


Ju taol sääben (röömisk: VII) is en natürlik taol än en nomer. Ju kamt eefter e nomer seeks, man feer e nomer aacht.


Ju taol njugen (röömisk: IX) is en natürlik taol än en nomer. Ju kamt eefter e nomer aacht, man feer e nomer tiin.


Fjauer Ju taol fjauer (röömisk: IV) is en natürlik taol än en nomer. Ju kamt eefter e nomer tree'e, man feer e nomer fiiw.


Fiiw Ju taol fiiw (röömisk: V) is en natürlik taol än en nomer. Ju kamt eefter e nomer fjauer, man feer e nomer seeks.


Seeks Ju taol seeks (röömisk: VI) is en natürlik taol än en nomer. Ju kamt eefter e nomer fiiw, man feer e nomer sääben.


Aacht Ju taol aacht (röömisk: VIII) is en natürlik taol än en nomer. Ju kamt eefter e nomer sääben, man feer e nomer njugen.


Tiin Ju taol tiin (röömisk: X) is en natürlik taol än en nomer. Ju kamt eefter e nomer njugen, man feer e nomer älef.


De Taal Iaan ooder Jaan (röömsk: I) es en natiirli Taal en en Nummer. Hi komt noa de Nummer Null en feer de Nummer Tau.


Tau De Taal Tau (röömsk: II) es en natiirli Taal en en Nummer. Hi komt noa de Nummer Iaan en feer de Nummer Tree.


De Taal Tree (röömsk: III) es en natiirli Taal en en Nummer. Hi komt noa de Nummer Tau en feer de Nummer Schtjuur.


De Taal Schtjuur (röömsk: IV) es en natiirli Taal en en Nummer. Hi komt noa de Nummer Tree en feer de Nummer Fiuw.


De Taal Fiuw (röömsk: V) es en natiirli Taal en en Nummer. Hi komt noa de Nummer Schtjuur en feer de Nummer Sös.


A Krepdiarten of Reptiilien (Reptilia) san en klas faan diarten uun a biologii. Krokodiilen (Crocodilia) Skiltpoden (Testudines) Lepidosauria: Braghaagedisjin (Sphenodontia) Skolepkrepdiarten (Squamata) Commonskategorii: Krepdiarten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Krepdiarten


Dahomey (fransöösk Dahomé) wiar en könangrik uun Waastafrikoo an hää 260 juar loong bestenen. Hat lai bi't Bocht faan Beniin. Hoodstääd wiar Abomey. Amtsspriak faan't könangrik wiar det Fon spriak. 1960 as det Republiik Dahomey grünjlaanj wurden. Sant 1975 het det Beniin. Commonskategorii: Dahomey – Saamlang faan bilen of filmer


En ensüüm, iar saad am uk ferment, as en grat biomoleküül, diar üs katalüsaator en cheemisk reaktjuun ütjliaset. A miast ensüümen san proteinen. Det ensüüm suragt diarför, dat biocheemisk reaktjuunen faan substraaten ütjliaset wurd of gauer ufluup. Mä en antibiotikum koon am oober uk ferhanre, dat sok reaktjuunen ufluup. Det saat ham uun't aktiif sentrum (boowen) fääst an läät nian ööder substraaten üüb det ensüüm tugrip. α-Amylaase Glucoamylaase L-Acylaase Proteaase Lipaase Commonskategorii: Ensüümen – Saamlang faan bilen of filmer Wikibooks: Ensüümen (sjiisk)


Marlene Dietrich (eegentelk Marie Magdalene Dietrich; * 27. Detsember 1901 uun Berlin-Schöneberg; † 6. Mei 1992 uun Pariis) wiar en sjiisk-amerikoonsk spelster an schongster. Commonskategorii: Marlene Dietrich – Saamlang faan bilen of filmer


Marilyn Monroe [ˈmæɹɪlɪn mənˈɹoʊ] (* 1. Jüüne 1926 uun Los Angeles üs Norma Jeane Mortenson, eegentelk Norma Jeane Baker; † 5. August 1962 uk diar) wiar en amerikoonsk spelster an schongster. Commonskategorii: Marilyn Monroe – Saamlang faan bilen of filmer


Le Corbusier (* 6. Oktuuber 1887 uun La Chaux-de-Fonds, Sweits; † 27. August 1965 uun Roquebrune-Cap-Martin, Frankrik; eegentelk Charles-Édouard Jeanneret-Gris) wiar en sweits-fransöösken architekt. Commonskategorii: Le Corbusier – Saamlang faan bilen of filmer


Salvador Felipe Jacinto Dalí i Domènech, efter 1982 Marqués de Púbol (* 11. Mei 1904 uun Figueres, Kataloonien; † 23. Janewoore 1989 uk diar), wiar en spoonsken mooler, graafiker an skriiwer. Commonskategorii: Salvador Dalí – Saamlang faan bilen of filmer


Albrecht Dürer di jonger (uk wel Duerer, * 21. Mei 1471 uun Nürnberg; † 6. April 1528 uk diar) wiar en schiisken mooler. Commonskategorii: Albrecht Dürer – Saamlang faan bilen of filmer


11. April: Eduard IV. wurd weler köning faan Ingelun. 25. Nofember: Nicolò Tron wurd Doge faan Venedig. 21. Deetsember: De portugiisk siafoorer João de Santarém foon at eilun São Tomé uun a Golf faan Guinea ütj. Ünbekäänd Dootem Túpac Yupanqui wurd hersker faan det Inka-Rik. 21. Mei: Albrecht Dürer, konstmooler († 1528) 15. Jüüle: Eskender, keiser faan Ethioopien († 1494) 07. Oktuuber: Frederik I., köning faan Denemark an Noorweegen, hertooch faan Sleeswich an Holstian († 1533) 15. Janewoore: Antonio Beccadelli, italjeens humanist (* 1394) 22. Marts: Georg faan Podiebrad, köning faan Böömen (* 1420) 21. Mei: Heinrich IV., köning faan Ingelun (* 1421) 09. Nofember: Cristoforo Moro, Doge faan Venedig (* 1390)


Francisco José de Goya y Lucientes (* 30. Maarts 1746 uun Fuendetodos, Aragón, Spoonien; † 16. April 1828 uun Bordeaux, Frankrik) wiar en spoonsken mooler. Commonskategorii: Francisco de Goya – Saamlang faan bilen of filmer


A Slaanger (Serpentes) san en onerorder faan a Skolepkrepdiarten (Squamata). Diar jaft'at son 4.000 slacher faan üüb a eerd. Acrochordoidea Acrochordidae Anilioidea Aniliidae - Tropidophiidae Booidea Boidae - (Calabariidae) - (Candoiidae) - (Charinidae) - (Erycidae) - (Sanziniidae) - (Ungaliophiidae) Colubroidea Colubridae - (Calamariidae) - (Dipsadidae) - (Natricidae) - (Pseudoxenodontidae) Elapoidea Atractaspididae - Cyclocoridae - Elapidae - Lamprophiidae - Prosymnidae - Psammophiidae - Pseudaspididae - Pseudoxyrhophiidae Homalopsoidea Homalopsidae Pareoidea Pareidae Pythonoidea Pythonidae Typhlopoidea Anomalepididae - Gerrhopilidae - Leptotyphlopidae - Typhlopidae - Xenotyphlopidae Viperoidea Viperidae Xenodermatoidea Xenodermidae Rolslaanger (Aniliidae) Koralslaanger (Anilius) Koralslaang (Anilius scytale) Boas (Boidae) Boa (Boa) Könangsboa (Boa constrictor) Anakondas (Eunectes) Grat Anakonda (Eunectes murinus) Eerdpythons (Calabariidae) Eerdpythons (Calabaria) Eerdpython (Calabaria reinhardtii) Natern (Colubridae) Dispholidus Buumslaang (Dispholidus typus) Europeesk Weedernatern (Natrix) Ringelnater (Natrix natrix) Zamenis Äskulapnater (Zamenis longissimus) Giftnatern (Elapidae) Mambas (Dendroaspis) (Uastelk Green) Mamba (Dendroaspis angusticeps) Jameson Mamba (Dendroaspis jamesoni) Suart Mamba (Dendroaspis polylepis) (Waastelk) Green Mamba (Dendroaspis viridis) Echt Koobras (Naja) Koobra, Bralslaang (Naja naja) Taipaanen (Oxyuranus) Banluntaipaan (Oxyuranus microlepidotus) Leptotyphlopidae (Leptotyphlopidae) Tetracheilostoma (Tetracheilostoma) Tetracheilostoma carlae Pythons (Pythonidae) Echt Pythons (Python) Könangspython (Python regius) Wiipern (Viperidae) Skringelslaanger (Crotalus) Sidjwinjer (Crotalus cerastes) Vipera (Vipera) Krüsoter (Vipera berus) Commonskategorii: Slaanger – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel


Katsushika Hokusai ?/i (japoonsk 葛飾 北斎, Hokusai, Katsushika; * 31. Oktuuber 1760 uun Warigesui, Honjo, Edo (daalang: Sumida, Tokio); † 10. Mei 1849 uun Henjōin, Shōten-chō, Asakusa) wiar en japoonsken mooler. Commonskategorii: Katsushika Hokusai – Saamlang faan bilen of filmer


Frida Kahlo de Rivera (* 6. Jüüle 1907 uun Coyoacán, Meksiko-Stääd üs Magdalena Carmen Frieda Kahlo y Calderón; † 13. Jüüle 1954 uk diar) wiar en meksikoonsk mooler. Commonskategorii: Frida Kahlo – Saamlang faan bilen of filmer


Henri Matisse [ɑ̃ʁi matis], hial nööm: Henri Émile Benoît Matisse (* 31. Detsember 1869 uun Le Cateau-Cambrésis, Département Nord, Frankrik; † 3. Nofember 1954 uun Cimiez, daalang en stääddial faan Nizza), wiar en fransöösken mooler an bilhauer. Commonskategorii: Henri Matisse – Saamlang faan bilen of filmer


Raffaello Sanzio da Urbino, of uk Raffael da Urbino, Raffaello Santi [rafːaˈɛlːo ˈsanti], Raffaello Sanzio [ˈsantsi̯o], miast bluas Raffael (* 6. April of 28. Maarts 1483 uun Urbino; † 6. April 1520 uun Room) wiar en itajeensken mooler an architekt. Commonskategorii: Raffael – Saamlang faan bilen of filmer


04. Marts: Eduard IV. wurd köning faan Ingelun. 22. Jüüle: Ludwig XI. wurd köning faan Frankrik. Ünbekäänd dootem At steed Sarajevo wurd grünjlaanjen. Ünbekäänd dootem Edzard I., groof faan Uastfresklun († 1528)


18. Janewoore: Tamar, köningin faan Georgien (* 1160)


Rembrandt Harmenszoon van Rijn (* 15. Jüüle 1606 uun Leiden; † 4. Oktuuber 1669 uun Amsterdam, miast bluas Rembrandt näämd) wiar en holunsen mooler tu tidjen faan't barock. Likes dat hi al tu leewentstidj so bekäänd wiar, stoorew hi üs aarem maan. Commonskategorii: Rembrandt – Saamlang faan bilen of filmer


At Staapk (Acheta domesticus) as en insekt faan det famile Gryllidae. Acheta ment "sjongster" an domesticus "hüselk". Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Staapken Wikispecies hää en artiikel tu: Staapken


Peter Paul Rubens (holuns: ˈrybə(n)s; uk Pieter Pauwel Rubens of Petrus Paulus Rubens, * 28. Jüüne 1577 uun Siegen; † 30. Mei 1640 uun Antwerpen) wiar en flaamsken mooler tu tidjen faan't barock. Commonskategorii: Peter Paul Rubens – Saamlang faan bilen of filmer


At Barok wiar en tidjrüm uun't konsthistoore faan amanbi 1575 bit 1770. En wichtag kääntiaken faan detdiar konst wiar reegelmiatag furmen an sümetrii. Diarföör lai at renaissance an diarefter kaam a klasitsismus. Ääder barok (1575-1650) Huuch barok (1650–1700) Leed barok (1700–1730) Rokoko, Louis-quinze, Chippendale (1730–1770) Stäädploon faan Karlsruhe, 1721 Doom uun Fulda Jesuitensark uun Wiin Sloot Versailles Peter Paul Rubens Rembrandt Jan Vermeer Claudio Monteverdi Johann Sebastian Bach Henry Purcell Antonio Vivaldi Moliere Grimmelshausen Andreas Gryphius Renaissance • Manierismus • Barok • Rokoko • Klasitsismus • Romantik • Historismus • Reformbaukonst • Realismus • Moderne • Postmoderne • Impresionismus • Ekspresionismus Commonskategorii: Barok – Saamlang faan bilen of filmer


Sinan, fol nööm ferlicht Yusuf Sinan of Sinanüddin bin Abdullah of Abdülmennan, Abdurrahman, Abdülkerim (üüb Osmaan Türkisk: قوجه معمار سنان آغا Qojah Mi'mār Sinān Āğā; * am 1490 ferlicht uun Ağırnas bi Kayseri; † 17. Jüüle 1588 uun Istanbul) wiar di bedüüdenst architekt uun't Osmaansk Rik tu tidjen faan sultaan Selim I. (1512-1520), Süleyman I. (1520-1566), Selim II. (1566-1574) an Murad III. (1574-1595). Commonskategorii: Sinan – Saamlang faan bilen of filmer


Diego Rodríguez de Silva y Velázquez (krasent 6. Jüüne 1599 uun Sevilla; † 6. August 1660 uun Madrid), woort miast Diego Velázquez näämd, wiar en spoonsken mooler tu tidjen faan't barok. Commonskategorii: Diego Velázquez – Saamlang faan bilen of filmer


Andy Warhol [ˈændi ˈwɔːɹhɔl] (* 6. August 1928 uun Pittsburgh, Pennsylvania; † 22. Febrewoore 1987 uun Manhattan, New York City; eegentelk Andrew Warhola) wiar en US-amerikoonsken konstler an filmrejesöör. Commonskategorii: Andy Warhol – Saamlang faan bilen of filmer


Frank Lloyd Wright (* 8. Jüüne 1867 uun Richland Center, Wisconsin; † 9. April 1959 uun Phoenix, Arizona) wiar en US-amerikoonsken architekt an skriiwer. Commonskategorii: Frank Lloyd Wright – Saamlang faan bilen of filmer


A Twiiskaalagen of uk Muusjler san en klas uun a biologii an hiar tu a wokdiarten. Hör nööm haa's diarfaan, dat jo tau skaalen haa. Jo lewe miast ei jiper üs 100 m oner weeder. At jaft amanbi 10.000 slacher uun 1.100 sköölen an 99 familin. Heterodonta Ordern: Carditida - Venerida - Myida - Anomalodesmata Palaeoheterodonta Ordern: Trigonoida - Unionida Protobranchia Ordern: Nuculida - Solemyida - Nuculanida(?) Pteriomorphia Ordern: Ostreida - Arcida - Mytilida - Pteriida - Limida - Pectinida Order: My(o)ida Triikaantskaalen (Dreissenidae) Dreissena Quagga Triikaantskaal (Dreissena rostriformis bugensis, Dreissena bugensis) Myidae Mya Paser (Mya arenaria) Order: Mytil(o)ida Mytilidae Heesen (Mytilus) Hees (Mytilus edulis) Order: Ostre(o)ida Uastrangen (Ostreidae) Crassostrea Pazifik-Uastrang (Crassostrea gigas) Ostrea Europeesk Uastrang (Ostrea edulis) Order:Pectinida Pectinidae Pecten Letj Jakob (Pecten jacobaeus) Grat Jakob (Pecten maximus) Order: Vener(o)ida, Cardiida Arcticidae Arctica Islunskaal (Arctica islandica) Kaamken (Cardiidae) Cerastoderma Kaamk (Cerastoderma edule) Hippopus Tridacna Swördskaalen (Pharidae) Ensis Weenusskaalen (Veneridae) Commonskategorii: Twiiskaalagen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Twiiskaalagen


En Komeet as en letj astronoomisk dial mä en hunfol kilomeetern trochmeeder. Hi hää en eliptisk boon trinjam a san. Wan hi a san naier komt, dää hi gas uf, an det kön wi bi a hemel sä üs en stört. Di nööm komt faan ualgreks κομήτης komētēs ‚hiarstäär‘. Jüst so üs asteroiiden san komeeten rester ütj a began faan't sansüsteem, an tuupsaat faan is, stoof an stian. Am kommeeten naier tu onersjüken, san diar rümsonden hensjüürd wurden: * Enkelt instrumenten san faan det sond deel üüb di komeet schüürd wurden Commonskategorii: Komeeten – Saamlang faan bilen of filmer Wikisource: Komeeten (sjiisk)


Asteroiiden (faan ualgreks ἀστεροειδής asteroeidḗs, nordfriisk liket en stäär) san letj planeeten uun üüs sansüsteem. A miasten haa en boon am a san uun a asteroiidenriam tesken at marsboon an det jupiterboon. Flooken lei uk muar of maner üüb det jupiterboon. Bit daalang (2018) san ~790.000 asteroiiden bekäänd. 1994 as en ütjenööderbreegenen asteroiid ("Shoemaker-Levy 9") üüb a Jupiter iinslaanj. Ööders üs bi komeeten as det boon faan asteroiiden am a san temelk kreisfuremt. Asteroiid (243) Ida mä san muun Dactyl Asteroiid (433) Eros Iinslacher 1994 üüb a Jupiter 21 dialen faan "Shoemaker-Levy 9", tau muuner föör di iinslach Commonskategorii: Asteroiid – Saamlang faan bilen of filmer K-P-grens


A uurknal, üüb ingelsk: Big Bang as en teorii, hü üüs uniwersum entstenen as. Diarefter as för ~13.800 miljuun juaren üüs welt ütj en ponkt (en "singulariteet") apwoksen. Tuiarst wiar det waaksen furchboor gau, an as leeder eewener wurden, oober hat wääkst daalang noch. Efter 300.000 bit 400.000 juaren wiar di eegentelk uurknal föörbi. Diarefter jääw't stabiil atoomen an uk leesag rüm. Det fraag, wat föör di uurknal wiar, koon näämen beswaare. Enkelten men, det waaksen faan't uniwersum häält irgentwan ap an skrompt do weder tuup tu en ponkt, huar ales weder faan föören begant (hiat duas teorii). Öödern men, det waaksen häält irgentwan ap, an blaft do so för iiwag bestunen (kuul duas teorii). Commonskategorii: Uurknal – Saamlang faan bilen of filmer


At wees of at weesen faan en minsk as sin eegenoort; det wat ham faan öödern onerskääst. Tu't weesen hiart ales, wat mä't seenken tuuphinget: Woornemen Liaren Beseenken Föörstelen Fantasii Auerleien Entskiasen Ploonin Ufmeeden Beaachtin Hööbin Liawen Wikiquote: Weesen (Geist) (sjiisk) Commonskategorii: Wees – Saamlang faan bilen of filmer


At Militeer (faan latiinsk militaris) san aal a soldooten faan en lun an hör materiool. Jo san för't seekerhaid faan en lun diar, fööraal för't seekerhaid efter bütjen, man dialwiis uk för't seekerhaid efter banen. Tu't militeer hiar miast ünlik dialen, diar efter hör iinsats ünlik nöömer fu: Lunmäächt (Lunsoldooten) Mariine (Siasoldooten) Loftmäächt (Loftsoldooten) Sant 2017 jaft at uun Sjiisklun uk en ufdialang, diar ham am IT-seekerhaid komert: Cyber- an Informatsioonsrüm (IT-soldooten) Commonskategorii: Militeer – Saamlang faan bilen of filmer Wikisource: Militeer (sjiisk)


At realiteet as ales, wat reaal as. Reaal woort miast üs det ferstenen, wat würelk diar as an ei bluas uun üüs fantasii. En beskriiwang, en bil of en film as do realistisk, wan hat a eegenskapen faan en objekt gud amfaadet, saner wat wichtags wechtulääten. Di nööm komt faan latiinsk realitas, würelkhaid; latiinsk res ment det saag, det ding, det weesen. Hial wat ööders as re'el (ütjspreegen: re-el). Det ment so föl üs fernünftag, uunpaaset, iarelk. Wikiquote: Realiteet (sjiisk) Commonskategorii: Realiteet – Saamlang faan bilen of filmer


Woorhaid of uk wiard as det eegenskap faan en ütjsaag; hat koon woor of ferkiard wees. Wan hoker mä walem wat ferkiards sait, do locht hi. Üs woor betiakne wi uk ales, wat echt, rocht of rian as. Uun a ütjsaagenloogik ment woor soföl üs eksistent. Uun a natuurwedenskap as en wooren wäärs di, di würelk meeden wurden as, an ei bluas bereegent. Auer woorhaid woort al sant ualang tidjen filosofiaret. Hat spelet en grat rol uun a religion. A woorhaid klangt üs en klook. A woorhaid komt miast tu slööden dören. Faan jongen an dronkenen feit am a woorhaid tu weden. Volkert Faltings, Reinhard Jannen: Fering-Öömrang Spreegwurdleksikon, Hüsem 2012 Commonskategorii: Woorhaid – Saamlang faan bilen of filmer Wikiquote: Woorhaid (sjiisk)


Di frei wal as det määcht faan a minsk, ütj flook mögelkhaiden det ian of det ööder ütjtusjüken. Nü san a filosoofen diar oober ei ians auer, of det en freien wal auerhood jaft. A deterministen sai, wat wi entskias, as föörbestemet. A libertarianern sai, wi kön frei besteme, uk wan diar grünjer san, diar üs freihaid beklap. A kompatibilisten sai, wi besteme frei, auer wi jo grünjer, diar üs freihaid beklap, miast goorei kään. A miast filosoofen hual daalang tu det leetst meenang. Commonskategorii: Frei wal – Saamlang faan bilen of filmer


Noardeast-Fryslân Vorlage:Infobox Ort in den Niederlanden/Wartung/Typ falsch gesetzt Noardeast-Fryslân (waastfresk, holuns Noordoost-Friesland, (öö.)Nuurduast-Fresklun) as sant a 1. Janewoore 2019 en gemeen uun det holuns prowins Waastfresklun. Det gemeen as tuupslööden wurden ütj jo ual gemeenen: Dongeradeel Ferwerderadiel Kollumerland en Nieuwkruisland Bevolkingsontwikkeling; regio per maand. Uun: StatLine. Centraal Bureau voor de Statistiek, 28-2-2023 (Holuns).


At Trooldöfk, of uk a Luchsteeger (Tineola bisselliella) as en insekt an hiart tu a Flenerken (Lepidoptera). Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Trooldöfken Wikispecies hää en artiikel tu: Trooldöfken


At gramatik (faan lat. [ars] grammatica, greks [τέχνη] γραμματική [téchnē] grammatikḗ „skriiwkonst“) as di dial faan't spriakwedenskap, diar ham a reegeln faan en spriak komert. Tuiarst stäänt det gramatik för a reegeln uun en spriak. An do befaadet gramatik ham uk mä teoriin auer spriaken an spriakfamilin. Commonskategorii: Gramatik – Saamlang faan bilen of filmer Wikiquote: Gramatik (sjiisk) Wikisource: Gramatiken (sjiisk)


En wurd as en ianhaid faan't spriak. Hat hää - ööders üs en tuun of en silew - en aanj bedüüdang. En wurd koon oober uk muar wees, en ütjsaag, en kluuken sats of en spreegwurd. Uun a spriakwedenskap snaaket'am miast ei faan't wurd, auer det son ünskarep bedüüdang hää. Diar tääl do kategoriin üs: Lekseem Foneem Morfeem Sats En wurd koon gliktidjag en foneem, en morfeem an en sats wees; bispal: "Uu!" Uun a algemian spriakbrük as en wurd en keed faan buksteewen (grafeemen). Commonskategorii: Wurden – Saamlang faan bilen of filmer Wikiquote: Wurd (sjiisk)


En foneem as en klas faan tuuner, diar uun en spriak detsalew distinktiif funksioon haa. Bispal: Det 'r' uun det wurd 'ruad' woort ei aueraal likedenang ütjspreegen, det koon rolet of uk rewen wurd. Man ianerlei, hü't ütjspreegen woort, hää 'ruad' leewen detsalew bedüüdang. Det ütjspriak faan't 'r' maaget nään ferskeel uun't bedüüdang. Aal jo warianten faan't 'r' haa detsalew distinktiif funksioon. Diaram hiar jo tuup tu't foneem /r/. Sodenang as det foneem di letjst dial uun üüs spriak, diar det bedüüdang onerskääst of fäästleit. Ööder bispal: 'sune' (mä sun bestreile) an 'suune' (dring). Iarst wort det 'u' kurt ütjspreegen an do lung. Auer det lengde faan't 'u' en ferskeel uun a bedüüdang ütjmaaget, san /u/ an /u:/ tau ünlik foneemen. Miast jaft at för arke foneem en aanj grafeem (skrafttiaken, buksteew). Bispal: Det lung /u:/ woort mä tau 'uu' skrewen, det kurt /u/ mä ian 'u'. Ööder bispal: Det 's' uun 'wise' as wok/stemhaft (/z/), uun 'hise' oober skarep/stemluas (/s/), man bias tuuner brük detsalew grafeem 's'. Uk det 'i' uun eder wurd woort ei likedenang ütjspreegen. En foon as en tuun uun en spriak. Ei arke foon as en foneem. Bluas wan det foon det bedüüdang faan en


At silew (faan latiinsk: syllaba, greks: συλλαβή ‚tuupfaadang‘) as en ianhaid faan ään of muar tuuner faan en spriak. Miast wurd silwen üs dialen faan wurden uunsen. ian silew: 'slont' tau silwen: 'slon-ten' muar silwen: 'slon-ten-slau-er' Muar üs a wurden maage a silwen di riim fan en dachtang ütj. Bi't skriiwen wurd a wurden efter silwen apspleden, wan det skriiwrä tu aanj as. Wikiquote: Silew (sjiisk)


A Letj Kualflenerk (Pieris rapae) hiart tu a witj flenerken an as ään faan a Flenerken, diar uun Madeleuroopa fööraal föörkem. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Letj Kualflenerken Wikispecies hää en artiikel tu: Letj Kualflenerken


Ünentelkhaid as det jindial faan entelkhaid. Uun a matematiik woort det mä't ünentelktiaken ( ∞ ) {\displaystyle (\infty )} ufkört. Wat ünentelk as, hää nian aanj, koon oober en began haa. Fööraal uun a matematiik spelet det ünentelkhaid en grat rol. En hial fääk befaadet ham diarmä, det infiniteesimaalreegnang. Uk uun a mengdeliar woort tesken entelk an ünentelk mengden onerskääst. Wikiquote: Ünentelkhaid (sjiisk) Commonskategorii: Ünentelkhaid – Saamlang faan bilen of filmer


George Gordon Noel Byron, 6. Baron Byron (* 22. Janewoore 1788 uun London; † 19. April 1824 uun Messolongi, Griichenlun), bekäänd üs Lord Byron, wiar en britisken dachter faan't ingelsk romantik. Hi wiar di aatj faan Ada Lovelace an hää för't greks rewolutsion streden. Sodenang hää hi uk Harro Harring käänenliard. Fugitive Pieces. 1806. Poems on Various Occasions. Hours of Idleness. 1807. Epitaph to a Dog. 1808. English Bards and Scotch Reviewers. 1809. Childe Harold’s Pilgrimage. Cantos 1–2. 1812. The Giaour. The Bride of Abydos. 1813. The Corsair. Lara. Ode to Napoleon Buonaparte. 1814. Hebrew Melodies. 1815. The Prisoner of Chillon. 1816. When in pain. 1816. The Siege of Corinth. Parisina. Childe Harold’s Pilgrimage, Canto 3. The Prisoner of Chillon. 1816. Manfred. 1817. Beppo. Childe Harold’s Pilgrimage, Canto 4. 1818. Mazeppa. Don Juan. Cantos 1–2. 1819. Marino Faliero. Don Juan. Cantos 3–5. Cain. The Two Foscari. Sardanapalus. 1821. Vision of Judgement. 1822. Don Juan. Cantos 6–14. 1823. Don Juan. Cantos 15–16. 1824. Commonskategorii: George Gordon Byron – Saamlang faan bilen of filmer Wikiquote: George Gordon Byron (sjiisk)


Oregon [ˈɒr(ɪ)ɡən] as en diiljstoot foon da Feriind Stoote. E diiljstoot läit önj't nordweesten foon't lönj. Dåt heet 4.217.737 manschne (2019). E hoodstää foon e diiljstoot as Salem. Oregon as di nüügentgrutste diiljstoot önj da Feriind Stoote. Da tiin grutst stääse önj e diiljstoot san: Oregon heet 36 counties: Kiik uk deer: List foon counties önj Oregon MH BK WL UN UM MR GR HA LK KL DC CR JE WH GL SH WS HR ML CK MN LN LA DO JC JO CU CS BE LC PK YM TL WA CO CL USA: States, citypopulation.de USA: Oregon, citypopulation.de 43.935833333333-120.575Koordinaaten: 43° 56′ N, 120° 35′ W


A Weederwirem, (fe.) Weederwörem (Hylotrupes bajulus) as en insekt an hiart tu't famile faan a Hurnkraaben. A mantjin haa lung feelern, diar ütjsä üs hurner. Det maask as di Weederwirem. So hiart ham det uun, wan weederwirmer uun a gang san. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Weederwirmer Wikispecies hää en artiikel tu: Weederwirmer


At Romantik wiar en tidj uun't kultuurhistoore aanj faan't 18. juarhunert bit maden 19. juarhunert. Hat hed iinflööd üüb moolerei, literatuur an musiik, man uk üüb filosofii an wedenskapen. Hör kääntiaken wiar det ufkiar faan a klasitsismus hen tu en aanj, muar regionaal kultuur. Diaram snaaket am uk faan sjiisk romantik of ingelsk romantik, diar ei föl mäenööder tu dun hed. Daalang woort di ütjdruk uk brükt för sentimentaliteet of lingen. Ääder romantik (1795–1804) Huuch romantik (1805-1815) Leed romantik (1815-1848) Uun a moolerei an musiik hää't romantik bit aanj faan't 19. juarhunert uundüüret. Renaissance • Manierismus • Barok • Rokoko • Klasitsismus • Romantik • Historismus • Reformbaukonst • Realismus • Moderne • Postmoderne • Impresionismus • Ekspresionismus Commonskategorii: Romantik – Saamlang faan bilen of filmer Wikiquote: Romantik (sjiisk)


En liknang uun a matematiik as en ütjsaag diarauer, dat tau termen likedenang san. Det tiaken diarför as det liknangstiaken („=“) . T 1 = T 2 {\displaystyle T_{1}=T_{2}} Diarbi as di term T 1 {\displaystyle T_{1}} di lachter ääg an T 2 {\displaystyle T_{2}} di rochter ääg faan't liknang. Wan tumanst ään faan jo termen faan en wariaabel ufhinget (miast "x" näämd), do as det liknang en ütjsaagfurem. Det koon en woor of en ferkiard ütjsaag wees; det hinget diarfaan uf, hün taal för "x" iinsaat woort. Wan det iinsaat taal tu en woor ütjsaag feert, do as det ütjsaagfurem liaset. Det taal as do det liasang. Wan diar tau of muar liknangen san, do as det en liknangsüsteem. Det liasang skal aal a liknangen tu en woor ütjsaag maage. Mä det süstemaatisk liasin faan liknangen befaadet ham a skuulmatematiik faan't 7. skuuljuar uun. efter lineariteet Lineaar liknangen Eilineaar liknangen Algebraisk liknangen Bröökliknangen Rutliknangen Eksponentialliknangen Trigonomeetrisk liknangen efter ünbekäänden Algebraisk liknangen Diophantisk liknangen Diferensenliknangen Funktjunaalliknangen Diferentialliknangen Integraalliknangen Lineaar algebra Ütjsaagenloogik Commonskategorii: Liknangen – Saamlang faan bilen of filmer Wikibooks: Liknangen (sjiisk)


Mä en koordinaatensüsteem koon am ponkter uun en geomeetrisken rüm fäästlei. Diarför skal en nulponkt fäästlaanj wurd. A koordinaaten racht jo efter didiar nulponkt. Koordinaaten för hüdranten Struatenskilt Schachburd Stäädploon Commonskategorii: Koordinaatensüsteemen – Saamlang faan bilen of filmer Polaarkoordinaaten


Taal(en)teorii as en fääk uun a matematiik. Hat befaadet ham mä hial taalen (mengde Z {\displaystyle \mathbb {Z} } ). Al sant ualang tidjen woort diarauer spikeliaret, hü a taalen mäenööder tuuphinge. Primtaal, primfaktooren, primtaaltwanlanger Dialboorkaid, gratst gemiansoom dialer, dialen mä rest (modulo) Kongruensen Diophantisk liknangen Pythagoreesk taalen Perfekt taalen Sats faan Fermat Sats faan Euler Eukliidisk algoritmus Riemann san ferdacht Taalenteorii spelet en grat rol uun a krüptografii. Wan dooten ütj seekerhaidsgrünjer ünkäänboor maaget wurd skel, do woort mä grat primtaalen reegent (RSA-krüptografii). Commonskategorii: Taalenteorii – Saamlang faan bilen of filmer Wikibooks: Taalenteorii (sjiisk)


Analysis (ütjspreegen: [aˈnaːlyzɪs]) as en dial faan a matematiik. Det wurd komt faan't greks ανάλυσις 'apliasang'. A grünjlaagen för didiar twiig kaam faan Gottfried Wilhelm Leibniz an Isaac Newton; jo näämd det infiniteesimaalreegnang. Sant Leonhard Euler as det en gudkäänden dial faan a matematiik. Uun a analysis gongt det am a reel taalen R {\displaystyle \mathbb {R} } an a kompleks taalen C {\displaystyle \mathbb {C} } mä hör geomeetrisk, aritmeetisk, algebraisk an topoloogisk eegenskapen. Wichtag fraagen drei jo am a grenswäärs, am matemaatisk fulgen an rän an fööraal am funksioonen. Bedüüden matemaatikern üüb det fial faan a analysis wiar: Gottfried Wilhelm Leibniz Isaac Newton Leonhard Euler Augustin-Louis Cauchy Bernhard Riemann Srinivasa Ramanujan An diar san uk daalang noch flook fraagen ei liaset. Diferentiaalreegnang Integraalreegnang Funksioonenteorii Commonskategorii: Analysis – Saamlang faan bilen of filmer Wikibooks: Analysis (sjiisk) Wikibooks: Analysis 1 (sjiisk) Wikibooks: Mathematik 5, Analysis (sjiisk)


Lineaar algebra as en dial faan a matematiik. Hat befaadet ham mä vektorrümer an lineaar funksioonen. Fööraal gongt det am lineaar liknangsüsteemen an matritsen. Bispal Aatj an dring san tuup 62 juar ual. Föör 6 juaren wiar di aatj 4-sis so ual üs san dring. Hü ual san's? Diar koon am son liknangsüsteem faan maage (a=aatj, d=dring): ( 1 ) a + d = 62 ( 2 ) a − 6 = 4 ⋅ ( d − 6 ) {\displaystyle {\begin{matrix}(1)&a+d&=&62\\(2)&a-6&=&4\cdot (d-6)\end{matrix}}} Nü wurd a liknangen amsteld, so dat jo detsalew furem fu. Lachter ääg a wariaabeln, rochter ääg a taalen: ( 1 ) a + d = 62 ( 2 ) a − 4 d = − 18 {\displaystyle {\begin{matrix}(1)&a&+&d&=&62\\(2)&a&-&4d&=&-18\end{matrix}}} Tu't liasin jaft at flook metooden. Heer woort det aditsioonsmetood brükt, an det boowenst liknang faan det onerst uftaanj: a − 4 d − ( a + d ) = − 18 − 62 − 5 d = − 80 {\displaystyle {\begin{aligned}a-4d-(a+d)&=-18-62\\-5d&=-80\\\end{aligned}}} Do woort efter d apliaset, d = 16 {\displaystyle d=16} , di dring as 16 juar ual. Det liasang woort uun't iarst liknang iinsaat: a + 16 = 62 {\displaystyle a+16=62} An diar komt do a =


A Weedermaan (Dytiscus marginalis) as en insekt uun det famile faan a Weederkraaben (Dysticidae). Commonskategorii: Weedermaaner – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Weedermaaner


Cramer sin reegel as en metood, am linear liknangsüsteemen tu liasin. Hat as näämd efter Gabriel Cramer. (1) Det liknangsüsteem uun normoolfurem 1 x 1 + 2 x 2 = 3 4 x 1 + 5 x 2 = 6 {\displaystyle {\begin{matrix}\color {blue}{1}\,\color {black}x_{1}+\color {blue}{2}\,\color {black}x_{2}=\color {green}{3}\\\color {blue}{4}\,\color {black}x_{1}+\color {blue}{5}\,\color {black}x_{2}=\color {green}{6}\end{matrix}}} (2) Det ütjwidjet koefisientenmaatriks ( A b ) = ( 1 2 3 4 5 6 ) {\displaystyle {\begin{pmatrix}\color {blue}{A}&\color {green}b\end{pmatrix}}=\left({\begin{array}{cc|c}\color {blue}{1}&\color {blue}{2}&\color {green}{3}\\\color {blue}{4}&\color {blue}{5}&\color {green}{6}\end{array}}\right)} (3) Liasang efter Cramer sin reegel (det=determinant) x 1 = det ( A 1 ) det ( A ) = det ( 3 2 6 5 ) det ( 1 2 4 5 ) = 3 ⋅ 5 − 6 ⋅ 2 1 ⋅ 5 − 4 ⋅ 2 = 3 − 3 = − 1 {\displaystyle x_{1}={\frac {\det(A_{1})}{\det(A)}}={\frac {\det {\begin{pmatrix}\color {green}{3}&\color {blue}{2}\\\color {green}{6}&\color {blue}{5}\end{pmatrix}}}{\det {\begin{pmatrix}\color {blue}{1}&\color {blue}{2}\\\color {blue}{4}&\color {blue}{5}\end{pmatrix}}}}={\frac {3\cdot 5-6\cdot 2}{1\cdot 5-4\cdot 2}}={\frac {3}{-3}}=-1\qquad } x 2 = det ( A 2 ) det ( A ) = det ( 1 3 4 6 ) det ( 1 2 4 5 ) = 1 ⋅ 6 − 4 ⋅ 3 1 ⋅ 5 − 4 ⋅ 2 = −


Uun a matematiik as en maatriks (muartaal: matritsen) en rochthuket uunsaamlang (en tabel) faan taalen. Mä sok matritsen koon am reegne. Jo spele en grat rol uun a lineaar algebra. Fööraal halep jo bi't liasin faan lineaar liknangsüsteemen. Det wurd Matrix as 1850 faan James Joseph Sylvester diarför iinfeerd wurden. Üüb det bil rochts schochst dü en maatriks a i j {\displaystyle a_{ij}\,} mä m ⋅ n {\displaystyle m\cdot n} elementen (taalen) uun m {\displaystyle m} räen an n {\displaystyle n} türner. Diarbi wurd mä i {\displaystyle {i}} a räen an mä j {\displaystyle {j}} a türner tääld. Det iarst element lachts boowen het a 11 {\displaystyle a_{11}} an det leetst element rochts oner het a m n {\displaystyle a_{mn}} . Commonskategorii: Maatriks – Saamlang faan bilen of filmer Cramer sin reegel


Uun't lineaar algebra as det determinant en taal, diar tu en kwadraatisk maatriks hiart, an ütj jo enkelt iindracher beregent wurd koon. Hat halept t.b. bi't liasin faan lineaar liknangsüsteemen an bi't woluumenbereegnang. Bereegnang bi en 2 × 2 {\displaystyle 2\times 2} -maatriks A = ( a b c d ) {\displaystyle A={\begin{pmatrix}a&b\\c&d\end{pmatrix}}} mä det formel det A = | a b c d | = a d − b c {\displaystyle \det A={\begin{vmatrix}a&b\\c&d\end{vmatrix}}=ad-bc} Commonskategorii: Determinanten – Saamlang faan bilen of filmer