Di Nikosia Distrikt (aw Griichisch: Επαρχία Λευκωσίας Eparchía Lefkōsías, aw Türkisch: Lefkoşa kazası) as ån foon e distrikte önj e Räpubliik Zypern. E distrikt läit önj e mal foont lönj. Et norddiilj foon e distrikt uner kontrol foon Nordzypern. Et heet 334.120 manschne (2011). E hoodstää foon e distrikt as Nikosia. Cyprus, citypopulation.de


Di Pafos Distrikt (aw Griichisch: Επαρχία Πάφου Eparchía Páfou, aw Türkisch: Baf kazası) as ån foon e distrikte önj e Räpubliik Zypern. E distrikt läit önjt weesten foont lönj. Et heet 90.295 manschne (2011). E hoodstää foon e distrikt as Pafos. Cyprus, citypopulation.de


Larnaka as en stää önjt söödååsten foon Zypern. Deer booge 51.468 manschne (2011). Et as et hoodstää foon di Larnaka Distrikt. Cyprus, citypopulation.de


Limassol (aw Griichisch: Λεμεσός Lemesós [lemeˈsos]; aw Türkisch: Limasol of Leymosun) as en stää önjt sööden foon Zypern. Deer booge 101.000 manschne (2011). Et as et hoodstää foon di Limassol Distrikt. Cyprus, citypopulation.de


Zypern as en eilun uun a uast faan't Madlunsia. Det as det treedgratst eilun uun't sia, efter a eilunen Siziilien an Sardiinien, an uk det tachentigstgratst eilun uun a wäält. Det leit tu a süüd faan det Anatoolisk Hualeweilun an diarauer wurt üüs geograafisk dial faan Waastaasien of Fööraasien tääld. Poliitisk an kulturel wurt at eilun man üüs dial faan Euroopa tääld. Akrotiri an Dekelia, en britisk teritoorium uun a süüd faan't eilun. Nuurdzypern, at republiik uun a nuurd faan't eilun. Zypern, at republiik uun a süüd faan't eilun.


Pafos (aw Griichisch: Πάφος Páfos; aw Türkisch: Baf of Gazibaf) as en stää önjt weesten foon Zypern. Deer booge 32.892 manschne (2011). Et as et hoodstää foon di Pafos Distrikt. Cyprus, citypopulation.de


De Gazimağusa Distrikt (üüb Türkisk: Gazimağusa İlçesi) as een faan dön seeks distrikten faan Nuurdzypern. Det hee 63.603 lidj (2011). At hoodsteed faan a distrikt as Gazimağusa. Northern Cyprus, citypopulation.de


De Girne Distrikt (üüb Türkisk: Girne İlçesi) as een faan dön seeks distrikten faan Nuurdzypern. Det hee 57.902 lidj (2011). At hoodsteed faan a distrikt as Girne. Northern Cyprus, citypopulation.de


De Güzelyurt Distrikt (üüb Türkisk: Güzelyurt İlçesi) as een faan dön seeks distrikten faan Nuurdzypern. Det hee 29.264 lidj (2011). At hoodsteed faan a distrikt as Güzelyurt. Northern Cyprus, citypopulation.de


De İskele Distrikt (üüb Türkisk: İskele İlçesi) as een faan dön seeks distrikten faan Nuurdzypern. Det hee 21.099 lidj (2011). At hoodsteed faan a distrikt as İskele. Northern Cyprus, citypopulation.de


De Lefke Distrikt (üüb Türkisk: Lefke İlçesi) as een faan dön seeks distrikten faan Nuurdzypern. At hoodsteed faan a distrikt as Lefke.


De Lefkoşa Distrikt (üüb Türkisk: Lefkoşa İlçesi) as een faan dön seeks distrikten faan Nuurdzypern. Det hee 84.776 lidj (2011). At hoodsteed faan a distrikt as Lefkoşa. Northern Cyprus, citypopulation.de


Emmanuel Jean-Michel Frédéric Macron ([ɛmanɥɛl ʒɑ̃ miˈʃɛl fʁedeʁik makʁɔ̃]; * 21. Deetsember 1977 uun Amiens, Département Somme) as en fraansöösk poliitiker an sant de 14. Mei 2017 president faan Frankrik an kofürst faan Andora. Presidenten faan Frankrik (Füft Republiik): Charles de Gaulle (1959-1969), Georges Pompidou (1969-1974), Valéry Giscard d'Estaing (1974-1981), François Mitterrand (1981-1995), Jacques Chirac (1995-2007), Nicolas Sarkozy (2007-2012), François Hollande (2012-2017), Emmanuel Macron (2017-). Commons: Emmanuel Macron – Saamling faan biljen of filmer


François Gérard Georges Nicolas Hollande ([fʁɑ̃s'wa ɔl'ɑ̃d]; * 12. August 1954 uun Rouen, Département Seine-Maritime) as en fraansöösk poliitiker an wiar faan 2012 tu 2017 president faan Frankrik an kofürst faan Andora. Presidenten faan Frankrik (Füft Republiik): Charles de Gaulle (1959-1969), Georges Pompidou (1969-1974), Valéry Giscard d'Estaing (1974-1981), François Mitterrand (1981-1995), Jacques Chirac (1995-2007), Nicolas Sarkozy (2007-2012), François Hollande (2012-2017), Emmanuel Macron (2017-). Commons: François Hollande – Saamling faan biljen of filmer


Jacques René Chirac ([ʒak ʃi'ʁak]; * 29. Nofember 1932 uun Pariis; † 26. September 2019 uk diar) wiar en fraansöösk poliitiker an wiar faan 1995 tu 2007 president faan Frankrik an kofürst faan Andora. Presidenten faan Frankrik (Füft Republiik): Charles de Gaulle (1959-1969), Georges Pompidou (1969-1974), Valéry Giscard d'Estaing (1974-1981), François Mitterrand (1981-1995), Jacques Chirac (1995-2007), Nicolas Sarkozy (2007-2012), François Hollande (2012-2017), Emmanuel Macron (2017-). Commons: Jacques Chirac – Saamling faan biljen of filmer


François Maurice Adrien Marie Mitterrand ([fʀɑ̃ˈswa mitɛˈʀɑ̃]; * 26. Oktuuber 1916 uun Jarnac, Département Charente; † 8. Janewoore 1996 uun Pariis) wiar en fraansöösk poliitiker an wiar faan 1981 tu 1995 president faan Frankrik an kofürst faan Andora. Presidenten faan Frankrik (Füft Republiik): Charles de Gaulle (1959-1969), Georges Pompidou (1969-1974), Valéry Giscard d'Estaing (1974-1981), François Mitterrand (1981-1995), Jacques Chirac (1995-2007), Nicolas Sarkozy (2007-2012), François Hollande (2012-2017), Emmanuel Macron (2017-). Commons: François Mitterrand – Saamling faan biljen of filmer


Valéry René Marie Georges Giscard d’Estaing ([valeˈʀi ʒisˌkaʀdɛsˈtɛ̃]; * 2. Febrewoore 1926 uun Koblenz, † 2. Detsember 2020 uun Authon) wiar en fraansöösken poliitiker an faan 1974 tu 1981 president faan Frankrik an kofürst faan Andora. Presidenten faan Frankrik (Füft Republiik): Charles de Gaulle (1959-1969), Georges Pompidou (1969-1974), Valéry Giscard d'Estaing (1974-1981), François Mitterrand (1981-1995), Jacques Chirac (1995-2007), Nicolas Sarkozy (2007-2012), François Hollande (2012-2017), Emmanuel Macron (2017-). Commons: Valéry Giscard d'Estaing – Saamling faan biljen of filmer


Det Taschkent Prowins (üüb Usbekisk: Toshkent viloyati) as ian faan a prowinsen uun Usbekistaan. Det leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 2.898.500 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Nurafshon. Uzbekistan, citypopulation.de


Dokkum [dɔkm] as’t hoodsteed faan, an det gratst steed uun, det Noardeast-Fryslân Gemeend. At steed leit uun a süüd faan’t gemeend an hee 12.325 lidj (2011). Dokkum, citypopulation.de


A Hobelfask, (fe.) Hopeltuuts (Rana temporaria) as en slach faan amfiibien, an hiart tu't order faan a Hobelfasker an Poden. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Hobelfasker Wikispecies hää en artiikel tu: Hobelfasker


Weestfreeschloun (åw Weestfreesch: Fryslân, åw Neederlounsch: Friesland) as iin foon e tweelben prowinse foon e Neederloune. Et prowins loit ount noorden foont loun. Dat heet 659.551 foolk (2023). E hoodstää foont prowins as Ljouwert. Achtkarspelen Di freesche noome as di amtlike noome foont prowins Bevolkingsontwikkeling; regio per maand. Uun: StatLine. Centraal Bureau voor de Statistiek, 28-2-2023 (Holuns).


Wästfreesklöön (uwe Wästfreesk: Fryslân, uwe Hollöönsk: Friesland) is ian foon de twälef prowinse foon Hollöön. Et prowins lait öön e nöörd foon't löön. Dat heet 659.551 jude (2023). E häädstää foon't prowins is Ljouwert. Prowinse foon Hollöön: Drenthe, Flevolöön, Gelderlöön, Groningen, Limborch, Nöördbrabant, Nöördhollöön, Overijssel, Siilöön, Sööhollöön, Utrecht, Wästfreesklöön. Di freeske noome is di amtlike noome foon't prowins Bevolkingsontwikkeling; regio per maand. Uun: StatLine. Centraal Bureau voor de Statistiek, 28-2-2023 (Holuns).


Det Charkow Guwernement (üüb Rüs: Ха́рьковская губе́рнія Khar'kovskaya gubérnija) wiar faan 1780 tu 1919 ian faan a guwernementen faan det Rüs Keiserrik an det Ukrainisk SSR. Det hed 2.509.811 lidj (1897). At hoodsteed faan’t guwernement wiar Charkow. Charkiw Prowins Meyers Großes Konversations-Lexikon, Band 3. Leipzig 1905, S. 886


Det Cherson Guwernement (üüb Rüs: Херсо́нская губе́рнія Chersónskaja gubérnija) wiar faan 1802 tu 1920 ian faan a guwernementen faan det Rüs Keiserrik an det Ukrainisk SSR. Det hed 2.728.508 lidj (1897). At hoodsteed faan’t guwernement wiar Cherson. Leo Trotski, komunistisk rewolutschoneer, wurd uun't guwernement bäären. Cherson Prowins Meyers Großes Konversations-Lexikon, Band 4. Leipzig 1906, S. 8


Charkiw (üüb Ukrainisk: Ха́рків Chárkiv [ˈxɑrkiu̯]); üüb Rüs: Ха́рьков Chár'kov [ˈxarʲkəf]) as det naistgratst steed uun't Ukraine. Det leit uun a nuurduast faan't lun. Det hee 1.446.107 lidj (2019). Det as at hoodsteed faan det Charkiw Prowins an de Charkiw Distrikt. Ukraine: Provinces and Major Cities, citypopulation.de


Cherson (üüb Ukrainisk an Rüs: Херсо́н Chersón [xerˈsɔn] an [xʲɪrˈson]) as en steed uun a Ukraine. Det leit uun a süüd faan't lun, bi det Suart Sia. Det hee 289.096 lidj (2019). Det as at hoodsteed faan det Cherson Prowins an de Cherson Distrikt. Faan Marts tu Nofember 2022 wurd at steed faan det rüs armee besaat. Ukraine: Provinces and Major Cities, citypopulation.de


Tscherkasy (üüb Ukrainisk: Черка́си Čerkásy [t͡ʃɛrˈkɑsɪ]); üüb Rüs: Черка́ссы Čerkássy [tɕɪrˈkasɨ]) as en steed uun't Ukraine. Det leit uun a maden faan't lun, bi de Dnjepr Struum. Det hee 276.360 lidj (2019). Det as at hoodsteed faan det Tscherkasy Prowins. Ukraine: Provinces and Major Cities, citypopulation.de


Riga as jü hoodstää foon Letlönj. Deer booge 632.614 manschne (2019). E stää heet 3 stäädistrikte (aw Letisch: rajoni) än 3 forstääse (aw Letisch: priekšpilsētas): Riga wörd 1201 foon Bischop Albert von Buxhoeveden faan Breemen grünläid. Dåt wörd bål en wichti hoonelsstää än wus lasmoot foon e Hanse. Latvia: Cities, Regions and Towns, citypopulation.de


Dnipro as en steed uun't Ukraine. Det leit uun a uast faan't lun. Det hee 998.103 lidj (2019). Det as at hoodsteed faan det Dnipropetrowsk Prowins. Ukraine: Provinces and Major Cities, citypopulation.de


Chmeljnytsjkyj (üüb Ukrainisk: Хмельни́цький Chmel’nýc’kyj [xmelʲˈnɪtsʲkɪj]) as en steed uun't Ukraine. Det leit uun a waast faan't lun. Det hee 1.264.705 lidj (2019). Det as at hoodsteed faan det Chmeljnytsjkyj Prowins. Ukraine: Provinces and Major Cities, citypopulation.de


Donetsjk (üüb Ukrainisk: Доне́цьк [doˈnɛtsʲk]; üüb Rüs: Доне́цк [dɐˈnʲetsk]) as en steed uun't Ukraine. Det leit uun a uast faan't lun. Det hee 4.165.901 lidj (2019). Det as at hoodsteed faan det Donetsjk Prowins. Ukraine: Provinces and Major Cities, citypopulation.de


(Echt) Hobelfasker, (fe.) Hopeltuutsen (Ranidae) san en famile faan amfiibien, huar't 850 slacher faan jaft. Amolops – Babina – Clinotarsus – Glandirana – Huia – Humerana – Hylarana – Lithobates – Meristogenys – Odorrana – Papurana – Pelophylax – Pseudorana – Pterorana – Pulchrana – Rana – Sanguirana – Staurois – Sumaterana Lithobates Lithobates catesbeianus Rana Hobelfask, Hopeltuuts (Rana temporaria) Commonskategorii: Echt Hobelfasker – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Echt Hobelfasker


Seegebeerch Krais Di Seegebeerch Krais is aon foon de älben kraise foon Sleeswich-Holstian. Dat heet 198.413 jude (2011). E häädstää foon e krais is Bad Seegebeerch. Germany: Administrative Division, States and Counties, citypopulation.de


Stormarn Krais Di Stormarn Krais is aon foon de älben kraise foon Sleeswich-Holstian. Dat heet 230.556 jude (2011). E häädstää foon e krais is Bad Oldesloe. Germany: Administrative Division, States and Counties, citypopulation.de


Plöön Krais Di Plöön Krais is aon foon de älben kraise foon Sleeswich-Holstian. Dat heet 127.676 jude (2011). E häädstää foon e krais is Plöön. Germany: Administrative Division, States and Counties, citypopulation.de


Sleeswich-Flensborch Krais Di Sleeswich-Flensborch Krais is aon foon de älben kraise foon Sleeswich-Holstian. Dat heet 196.025 jude (2011). E häädstää foon e krais is Sleeswich. Germany: Administrative Division, citypopulation.de


Niederbayern (üüb Bairisk: Niedabayern) as en regiarangsdistrikt faan Bayern. Hi as 10.329 km² grat, an diar wene 1.238.528 minsken (2018). Dön 9 gratst stääden uun a distrikt san: Niederbayern hää 3 kreisfrei stääden (Landshut, Passau an Straubing) an 9 lunkreiser: Deggendorf Dingolfing-Landau Freyung-Grafenau Kelheim Landshut Passau Regen Rottal-Inn Straubing-Bogen Commonskategorii: Niederbayern – Saamlang faan bilen of filmer Germany: Bayern, citypopulation.de Germany: Bayern, citypopulation.de


Oberpfalz (üüb Bairisk: Obapfoiz) as en regiarangsdistrikt faan Bayern. Hi as 9690 km² grat, an diar wene 1.109.269 minsken (2018). Oberpfalz hää 3 kreisfrei stääden an 7 lunkreiser: Amberg-Sulzbach Cham Neumarkt in der Oberpfalz Neustadt an der Waldnaab Regensburg Schwandorf Tirschenreuth Commonskategorii: Oberpfalz – Saamlang faan bilen of filmer Germany: Bayern, citypopulation.de


Oberfranken (üüb Bairisk: Obafrankn) as en regiarangsdistrikt faan Bayern. Hi as 7231 km² grat, an diar wene 1.067.482 minsken (2018). Oberfranken hää 4 kreisfrei stääden (Bamberg, Bayreuth, Coburg an Hof) an 9 lunkreiser: Bamberg Bayreuth Coburg Forchheim Hof Kronach Kulmbach Lichtenfels Wunsiedel im Fichtelgebirge Commonskategorii: Oberfranken – Saamlang faan bilen of filmer Germany: Bayern, citypopulation.de


Mittelfranken (üüb Bairisk: Mittlfrankn) as en regiarangsdistrikt faan Bayern. Hi as 7245 km² grat, an diar wene 1.770.401 minsken (2018). Mittelfranken hää 5 kreisfrei stääden (Ansbach, Erlangen, Fürth, Nürnberg an Schwabach) an 7 lunkreiser: Ansbach Erlangen-Höchstadt Fürth Neustadt an der Aisch-Bad Windsheim Nürnberger Land Roth Weißenburg-Gunzenhausen Commonskategorii: Mittelfranken – Saamlang faan bilen of filmer Germany: Bayern, citypopulation.de


Unterfranken (üüb Bairisk: Untafrankn) as en regiarangsdistrikt faan Bayern. Hi as 8531 km² grat, an diar wene 1.317.124 minsken (2018). Unterfranken hää 3 kreisfrei stääden (Aschaffenburg, Schweinfurt an Würzburg) an 9 lunkreiser: Aschaffenburg Bad Kissingen Haßberge Kitzingen Main-Spessart Miltenberg Rhön-Grabfeld Schweinfurt Würzburg Commonskategorii: Unterfranken – Saamlang faan bilen of filmer Germany: Bayern, citypopulation.de


Schwaben (üüb Bairisk: Schwobm of Boarisch Schwobm) as en regiarangsdistrikt faan Bayern. Hi as 9993 km² grat, an diar wene 1.887.754 minsken (2018). Schwaben hää 4 kreisfrei stääden (Augsburg, Kaufbeuren, Kempten (Allgäu) an Memmingen) an 10 lunkreiser: Aichach-Friedberg Augsburg Dillingen an der Donau Donau-Ries Günzburg Lindau (Bodensee) Neu-Ulm Oberallgäu Ostallgäu Unterallgäu Commonskategorii: Schwaben – Saamlang faan bilen of filmer Germany: Bayern, citypopulation.de


Michelangelo Merisi da Caravaggio (kurt Caravaggio [karaˈvadd͡ʒo]; * 29. September 1571 uun Mailand; † 18. Jüüle 1610 uun Porto Ercole, Monte Argentario) wiar en bedüüden italjeens konstmooler uun a barok.


Mailand (üüb Italjeens: Milano [miˈlaːno], üüb Latiins: Mediōlānum) as det naistgratst steed uun Itaalien. Det leit uun a nuurdwaast faan't lun. Det hee 1.378.689 lidj (2019). Det as at hoodsteed faan det Lombardei Regiuun an't Metropolitansteed Mailand. Giuseppe Arcimboldo (1526-1593), konstmooler. Alessandro Manzoni (1785-1873), dachter. Italy: Regions and Major Cities, citypopulation.de


Turiin (üüb Italjeens: Torino, üüb Latiins: Taurinōrum) as det fjuardgratst steed uun Itaalien. Det leit uun a nuurdwaast faan't lun. Det hee 875.698 lidj (2019). Det as at hoodsteed faan't Prowins Turiin, faan det Piemont Regiuun an't Metropolitansteed Turiin. Italy: Regions and Major Cities, citypopulation.de


Thessaloniki (üüb Greks: Θεσσαλονίκη Thessaloníki [θɛsalɔˈnikʲi], kurt uk Σαλονίκη Saloniki) as det naistgratst steed uun Grekenlun. Det leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 806.635 lidj (2011). Det as at hoodsteed faan det Madel-Makedoonien Regiuun. Greece: Regions and Agglomerations, citypopulation.de


Patras (üüb Greks: Πάτρα Pátra [ˈpatɾa]) as de traadgratst steed uun Grekenlun. Det leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 195.265 lidj (2011). Det as at hoodsteed faan det Waast-Grekenlun Regiuun. Greece: Regions and Agglomerations, citypopulation.de


Daugavpils (iir aw Tjüsch: Dünaburg) as jü oudergrutst stää önj Letlönj. Et läit önjt söödååsten foont lönj. Deer booge 82.604 manschne (2019). Latvia: Cities, Regions and Towns, citypopulation.de


Liepāja (iir aw Tjüsch: Libau) as jü treedgrutst stää önj Letlönj. Et läit önjt weesten foont lönj. Deer booge 68.945 manschne (2019). Latvia: Cities, Regions and Towns, citypopulation.de


Jelgava (iir aw Tjüsch: Mitau) as jü fiirdgrutst stää önj Letlönj. Et läit önj e mal foont lönj. Deer booge 55.972 manschne (2019). Latvia: Cities, Regions and Towns, citypopulation.de


Jūrmala (iir aw Tjüsch: Rigasche Strand of Riga-Strand) as jü füftgrutst stää önj Letlönj. Et läit önj e mal foont lönj. Deer booge 49.325 manschne (2019). Latvia: Cities, Regions and Towns, citypopulation.de


Björn Steiger wiar en Dreeng fan Winnenden ön Baden-Württembārig. Hi kām ön di 10. Mai 1960 ön Winnenden tö Wārel. Sin Aalern wiar di Architekt Siegfried Steiger (*1929) en sin Wüf Ute (*1933). Ön di 3. Mai 1969 kām di Dreeng fan't Swum en wil waker aur di Straat laap. Diar kām en Auto en köört höm ön. Björn Steiger her dit aurlewi kür, man bit dat di Kraankenwain kām, waareti dit 58 Minüten. Ön di wai tö't Kraankenhüs es di Dreeng da iin ön di Kraankenwain stürewen. Sin Aalern kür ek liif, dat et niin rocht Retingstiinst jaav, en sa noom ja jam fuar, me di Björn-Steiger-Stifting wat diarfuar tö dö, dat dit beeter waar. Al 1973 kām diarfan di DRF-Luchtreting, wat me Hüüvskrüüwern waker tö di Malöör-Stairen kum ken.


Ventspils (iir aw Tjüsch: Windau) as jü seekstgrutst stää önj Letlönj. Et läit önjt weesten foont lönj. Deer booge 34.377 manschne (2019). Latvia: Cities, Regions and Towns, citypopulation.de


Snä as en wonterweder. A enkelt snäklaper san iskristalen, diar en ünlik furem haa kön. Det wurd 'snä' komt faan't ualhuuchsjiisk snēo uf, madelhuuchsjiisk snē. An det komt wel faan't indoeuropeesk *sneigṵh- 'snei', 'tuupbak'. Snä ütj süüdwaast jaft wonter ütj nuurduast. Üüb ual is an snä frist at gau weder auer. (= en ual leefde lewet hal weder ap) Commonskategorii: Snä – Saamlang faan bilen of filmer Wikiquote: Snä (sjiisk) Volkert Faltings an Reinhard Jannen: Fering-Öömrang Spreegwurdleksikon, Hüsem 2012


Hobelfasker an Poden, (sö.) Poren (lat. Anura of uk Salientia) san en order faan diarten an hiar tu a amfiibien. At jaft amanbi 6.700 slacher. Jo ööder tau ordern faan amfiibien san Störtpoden (Caudata, ~700 slacher) an Blinjwarper (Gymnophiona, ~ 200 slacher). Allophrynidae – Alsodidae – Alytidae – Aromobatidae – Arthroleptidae – Ascaphidae – Batrachylidae – Bombinatoridae – Brachycephalidae – Brevicipitidae – Bufonidae – Calyptocephalellidae – Centrolenidae – Ceratobatrachidae – Ceratophryidae – Conrauidae – Craugastoridae – Cycloramphidae – Dendrobatidae – Dicroglossidae – Eleutherodactylidae – †Gobiatidae – Heleophrynidae – Hemiphractidae – Hemisotidae – Hylidae – Hylodidae – Hyperoliidae – Leiopelmatidae – Leptodactylidae – Limnodynastidae – Mantellidae – Megophryidae – Micrixalidae – Microhylidae – Myobatrachidae – Nasikabatrachidae – Nyctibatrachidae – Odontobatrachidae – Odontophrynidae – †Palaeobatrachidae – Pelobatidae – Pelodryadidae – Pelodytidae – Petropedetidae – Phrynobatrachidae – Phyllomedusidae – Pipidae – Ptychadenidae – Pyxicephalidae – Ranidae – Ranixalidae – Rhacophoridae – Rhinodermatidae – Rhinophrynidae – Scaphiopodidae – Sooglossidae – Telmatobiidae Ialpoden (Bombinatoridae) Poden (Bufonidae) Bufo Pod (Bufo bufo) Piilgifthobelfasker (Dendrobatidae) Hylidae Agalychnis Agalychnis callidryas Nasikabatrachidae Nasikabatrachus Echt Hobelfasker (Ranidae) Rana (Echt) Hobelfask (Rana temporaria) Commonskategorii: Hobelfasker an Poden – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Hobelfasker an Poden


Focht as en ütjdruk för en fiinen rin of mist. Uun a füsiik as focht en miat för't weeder uun a loft. Absoluut focht uun a loft: Det woort meeden uun g/m3. f = m W V {\displaystyle f={\frac {m_{\mathrm {W} }}{V}}} Relatiif focht uun a loft: Det woort meeden uun prosent an beskraft di uundial faan't maksimaal focht uun a loft. Warem loft koon muar focht dreeg üs kuul loft. Uun hüüs skul lefst tesken 40 an 60 prosent focht wees. Bi 100 prosent kön wi focht sä üs weederdamp. φ = f f m a x = f f m a x ⋅ 100 % . {\displaystyle \varphi ={\frac {f}{f_{\mathrm {max} }}}={\frac {f}{f_{\mathrm {max} }}}\cdot 100\,\%.} Ööder miaten uun a füsiik san: Dampdruk, Fochtgraad, Doogponkt, Fochttempratuur. Wan a njoksstaal sjonkt an dampet, do jaft at bal focht. Commonskategorii: Focht – Saamlang faan bilen of filmer Volkert Faltings an Reinhard Jannen: Fering-Öömrang Spreegwurdleksikon, Hüsem 2012


Fredrikstad as en stää önj Norweegen. E stää läit önjt söödååsten foont lönj. Et heet 113.622 inboogere (2019). Norway: Major Urban Settlements, citypopulation.de


Skien as en stää önj Norweegen. E stää läit önjt sööden foont lönj. Et heet 93.255 inboogere (2019). Dåt as e hoodstää foon e Vestfold og Telemark Prowins. Norway: Major Urban Settlements, citypopulation.de


Ålesund as en stää önj Norweegen. E stää läit önjt weesten foont lönj. Et heet 53.234 inboogere (2019). Norway: Major Urban Settlements, citypopulation.de


Tønsberg as en stää önj Norweegen. E stää läit önjt söödååsten foont lönj. Et heet 52.419 inboogere (2019). Norway: Major Urban Settlements, citypopulation.de


Antwerpen as det naistgratst steed uun Belgien. At steed leit uun a nuurd faan't lun, amanbi 41 km uun a nuurd faan Brüssel. Det hee 525.935 lidj (2019). Det as at hoodsteed faan det Antwerpen Prowins. At steed leit bi de Schelde Struum. At steed hee njüügen distrikten: Antwerpen Berchem Berendrecht-Zandvliet-Lillo Borgerhout Deurne Ekeren Hoboken Merksem Wilrijk Det Grat Markels ("De Grote Markt") A Doom Belgium: Major Cities and Municipalities, citypopulation.de


Groningen Det Groningen Prowins (üüb Gronings: Provinzie Grunnen; üüb Waastfresk: Provinsje Grinslân; üüb Neederlunsk: Provincie Groningen) as ian faan dön prowinsen faan a Neederlunen. Det leit uun a nuurduast faan't lun. Uun a nuurd leit det Waastfresk Heef, uun a uast Tjiisklun, uun a süüd Drenthe an uun a waast Waastfresklun. Det hee 596.075 lidj (2023). At hoodsteed faan't prowins as Groningen. Sant di 1. Janewoore 2021 hee Groningen 10 gemeenden: Dön miast lidj uun't prowins snaak Gronings. Waastfresk wurt uun det Westerkwartier Gemeend uun a weest aan't prowins snaaket. Iar snaaket dön miast lidj uunt prowins Uastfresk. Bevolkingsontwikkeling; regio per maand. Uun: StatLine. Centraal Bureau voor de Statistiek, 28-2-2023 (Holuns).


Det Wangeroogs Spriikwiis wiar en uastfresk spriikwiis, wat üüb det uastfresk eilun Wangerooge snaaket wurd. At spriikwiis stoorew 1950 ütj. dan: de djû: det (w.) dait: det (s.) dâ: dön öler muartaalen: - dan brôr - dâ brôrîng: a bruler - a breler. - dan mên - dâ mênîng: a maaren - a maarner. - dan dî - dâ digge: a dai - a daar. - dan mon - dâ liûd(en): a maan - a maaner (lidj). heewe: hab of haben. Present: îk häb, dû häst, hî hä̂, wî häbbet, yum häbbet, yâ häbbet. Imperfekt: îk haid, dû haitst, hî haid, wî haiden, yum haiden, yâ haiden. Perfekt: îk häb haivt, usw. weese: wize of wizen. Presens: îk sin, dû bist, hî is, wî sint, yum sint, yâ sint. Imperfekt: îk wêr, dû wêrst, hî wêr, wî wêren, yum wêren, yâ wêren. Perfekt: îk sin/häb wizîn, asw. Imperatiif: (iantaal) wize, (muartaal) wizet. wurd: wêr. Presens: îk wêr, dû warst, hî wart, wî wêrt, yum wêrt, yâ wêrt. Imperfekt: îk wûrd, dû wûrdst, hî wûrd, wî wûrden, yum wûrden, yâ wûrden. Perfekt: îk sin wûrden, asw. ain twô thrîû fiau(e)r fîv sex sjûgen acht (age) nîûgen tîôen


Al so loong 1. Ik san onerwai Al so loong Tukaant an uk trai Al so loong San träät an so siar Wal nü wech an uk fiar Ik san onerwai An wal ei amkiar Al so loong 2. Sä föl stridj an föl nuad Al so loong Minsken aarem an bluat Al so loong Sä a tuaren, nään mud Sä a siaren, at blud An amkimen an duad Wat stark wiar an gud Al so loong 3. Sä a welt uun a druum Al so loong Nian frücht üüb a buum Al so loong Mä jau määcht üüb a waanj Woort bluas laanj an bedraanj An a lidj mä hör gluuw Fu man sliak an hör aanj Föl tu loong 4. Ei bluas fülks as al sken Al so loong Haa uk leefde föl sen Al so loong Diar as hööb, diar as wal Diar as gluuw, uu so kral An uk jongen haa'k sen An jo san ei stal Al so loong 5. = 1. Jens Jessen, 2020 efter: Hannes Wader (* 1942): Schon so lang Alex Campbell (1925-1987): Been on the Road so Long Schon so lang Hannes Wader sjongt üüb YouTube Been on the Road so


Ünbekäänd dootem Perikles, generool an stootsmoon faan Atheen († 429 f.Kr.)


Ünbekäänd dootem Perikles, generool an stootsmoon faan Atheen (* 495 f.Kr.)


Di Björn Steiger Stifting es diarfuar, dat di Help ön Nuar sa üs di Retingstiinsten altert beeter uur. En Stifting ken en Aart fan Stötforiining wiis, man desjirem Stifting es diarfuar iinrocht, dat wat maaket uur, wat fuarof ek üp Wārel wiar. Di Stifting jit eeđer Björn Steiger , diar 1969 önköört waar. Hi storev, aurdat em en Stün eeđer di Kraankenwain teef maast, wat uk ek olterfuul Giraaten fuar Bihaneling me langs her. Dat bal achterön en Retingstiinst ön Gang kām, kumt fan di Mait, diar Siegfried en Ute Steiger, di Aalern fan Björn, jam me fuaral di Politik maaket haa. Saaken sa üs en Fiirsnakernumer, hur em aural en Kraankenwain me röp ken, heer di Stifting aur lung Jaaren salev bitaalet. Diaraur hen hiir Taachten sa üs di Retingswain fuar Dütjis, Fiirsnaki-Piilern langs di Straat, di DRF-Luchtreting, Defibrillatooren fuar ark Jen en fuul muar tö dit wat di Björn-Steiger-Stifting önskööwen heer. Tö dit Jen fan di 1960er Jaaren jaav dit ön Dütsklön niin Laitstairen en nemen, diar di Aarber fan Helpers sa üs Politsai, Kraankenhüüsinger, Füürweer en Retingstiinst töhopbraacht. Ön di Straaten wiar aaftinoch aur lüng Waien niin Fiirsnaker tö finj. Diarom wiar di Fiirsnakerpiilern fuar di Nuar


En adjektiif as en wurd, diar det eegenskap faan en ding beskraft. Uun't öömrang woort hat miast ei flektiaret (ei feranert, luke oner). Adjektiiwen kön ünlik brükt wurd: atributiif (betaanj üüb en substantiif) - di smok dai : Hün dai? - Di smok dai. predikatiif - di dai as smok : Wat as di dai? - Smok. adwerbiaal (betaanj üüb en werb) - hi sjongt smok : Hü sjongt hi? - Smok. positiif - smok komparatiif - smoker superlatiif - smokst elatiif - uu so smok, auer a miaten smok Ommo Wilts: Friesische Formenlehre III - Amrum.Nuurdfresk Ferian, Hüsem. 1995.


Fuar Stifting of Ligāt uur en Kapitaal iinrocht, hur sa fuul muar fan uur, dat dit, wat di Stifting dö skel, maaket uur ken. Uk wan niin Jil fan dit Kapitaal nomen uur skel, heer em bi en Stifting dach di Forloof diartö. Em ken man uk üđerswat stifti sa üs Freer, Frinjskep en hok muar. En Stifting uur aaftinoch eeđer en Mensk nēmt. Ön Dütsklön sen di miist Stiftingen fuar di Gimiinhair, ön Uasterrik sen dit aartig wat mener fan di hiili Tal. Fuar wat en Stifting es, uur iin ön di Weten of Statuuten fastlair. En Stifting uur aaftinoch eeđer en Mensk nēmt. Sa heer di Filmspölster Götz George en Stifting fuar jung Filmspölsters iinrocht, hur jaar Liiren fan stöt uur skel. Des Stifting skel uk help, dat ual Spölsters ek ārem uur, wat aaftjens fuarkumt. Di Björn-Steiger-Stifting waar fan sin Aalern iinrocht, üs jaar Dreeng me knap tiin Jaaren sterewi maast aurdat di Kraankenwain tö leet kām en uk ek gur iinrocht wiar. En Stifting ken man uk en Aart fan Foriining fuar en Saak wiis. Di Stifting Maritim ön Hamborig es diarfuar, dat ual Skeepen sa üs di Undine törochtmaaket en weeget uur ken. Des jit


Nissan es en japānsk Autofirma, hur di Firmen Datsun en Prince me iinaarbert sen. Al sent 1946 sen ön Jāpan Elektroautos becht uuren, fuaral fan di Firma Prince. Fan 1997 bit 2001 heer Nissan dit jest Seerienauto me Lithium-Ioonen-Bateriien becht, di Altra, wat me Bensiinmaskiin üs R'nessa forkoopet waar. En litj Wain sa üs di Smart wiar di Hypermini, wat 2006 metjens weđer fan di Straaten forswuan. Dit skel fan di Öölforkoopers kemen wiis. Di "Altra" kür al 130 km laap, en di Wain her Rekuperatsjoon, Navigatsjoon, ABS en hok muar. Di "Hypermini" kur me 15 kWh Bateriikapatsiteet aur 100 km laap. Di Altra kür induktiiv āpleeren uur. Fan des Model sen ombi 200 Stek becht uuren. Di "Hypermini" her 15 kWh Baterii en kür ombi 115 km laap. Di Maskiin her en Kraft fan 24 kW, dit Auto her tau Plaatsen. Di Hypermini wiar tö Komuunen en Autoforhüürers forhüürt, en 2006 waar ja fuar't Miist töbeeknomen. Tö des Tir sen muar Elektroautos üp Wārel forswünen, sa uk jen fan General Motors. Hok Mensken meen, dat di Öölforkoopers diar meholpen haa. Üs Elektrowain jeet di "R'nessa" "Altra" En Bensiin-R'nessa fan achtern. Di Hypermini wiar fan 1997 bit 2006 forhüürt en


Di Nissan Leaf (engelsk fuar „Bleer“; LEAF uk üs en Backronym Leading Environmentally-friendly Affordable Family car interpretiaret) es en Elektroauto fan di japānsk Autofirma Nissan. Ön di Bārichtmuun fan't Jaar 2009 waar di Wain ön Yokohama fuarstelt, en sent di Jöölmuun fan 2010 uur di Wain forkoopet. Di Leaf es di jest Wain fuar gurt Seerien, wat bluat üs Elektroauto konstruiaret es. Bi Renault meent Z.E. "Zéro émission", jir di Ütspraak üp franzk?/i. Bi Nissan meent dit "Zero emission", dit uur üp engelsk ütspreeken?/i. Di Nissan Leaf es en Kompaktwain fuar 5 Persoonen. Di Koferrüm heer twesken 355 en 370 Liitern Plaats. Di Leerkant es 72 cm hoog. Dat di Wain sa fuul Plaats heer, kumt fuaral diarfan, dat di Baterii önern önskrüüwen es, en diaraur es dit Wecht uk fiir önern. Diarfan let di Wain höm gur köör. Me di jest Baterii fan 24 kWh skul di Leaf ombi 160 km laap. Em ken me di Eco-Modus uk Stroom spaari. Diarfan uur fuaral Aurn en Kööling dialstjüürt, en di Köörpedaal fair uk en "wuker" Keening, dat di Maskiin ek sa fuul Stroom fair. Di Baterii ken üp Temperatuur braacht uur, wan't olter kuul es, man en Kööling, wan di


Freer (ualhoogdütsk Fridu „Skuanin“, „Frinjskep“) es en Töstant fan Ruu. Fuaral es diarme dit Töögendiil fan Krich meent. Freer meent uk, dat Strir söner Giwalt ütdrain uur, eeđer Railen. Riinböögflag, me dit Uurt Freer üüb Hebreewsk en Araabisk. Yin an Yang sen en asiaatisk Sümbool fuar Likhair en Harmonii. Di wit Düüv me di Oliiventwiig es fuaral en jüüdsk Sümbool. Commons: Freer – Saamling fan Skelter en Videos Wikiquote: Freer (Dütsk) Wikisource: Freer (Dütsk)


Tel Aviv-Jaffa (üüb Hebreewsk: תֵּל־אָבִיב–יָפוֹ Tel Avīv-Jafō, uk bluat Tel Aviv) as det naistgratst steed uun Israel. At steed leit uun a waast faan't lun. Det hee 451.523 lidj (2018). Det as at hoodsteed faan de Tel Aviv Distrikt. Israel, citypopulation.de


Di Volkswagen Aktienselskep (kuurt VW AG) ön Wolfsburg/Liigersaksen es en dütsk Autofirma. Jü jert fuaral di Famiilien Porsche en Piëch fan Uasterrik. Dat et di Firma jeft kumt fuaral diarfan, dat Adolf Hitler en sin NS en Auto fuar't Folk, di Folkswain haa wil, wat Ferdinand Porsche konstruiari skul en uk konstruiaret heer. Al ön di soowetiger en tachentiger Jaaren waar altert weđer Autos me Elektromaskiinen en Luar-Bateriien ombecht. Fan di VW Golf II en III jaav dit "City-Stromer", wat me Luarbateriien ombi 60 bit 80km laap kür. Di Technik wiar al sa gur, dat fuaral fan di Golf III, en Wain fan di jer niigentiger Jaaren, uk Ombechningen me Lithium-Bateriien önerwai sen, wat üp Laapwaien fan ombi 150 km kum. Fan di Golf en di Passat waar uk Hybrid-Wainer ("GTE") becht, wat me jaar Lithium-Baterii ombi 60 km laap ken en uk en Bensiinmaskiin me langs haa. Gurter Seerien waar man ek jerer üs fan di E-Up en di E-Golf becht. Sent 2019 jeft et en MEB (Modulaari Elektro-Bechningskast), hurfan nii Modeli becht uur. Di Jest es di ID.3; des Auto es ombi sa gurt üs en Golf. Di jest elektrisk Seerienwain fan VW wiar di T2b Typ 2150


Haifa (üüb Hebreewsk: חֵיפָה Ḥefa [χeˈfa]; üüb Araabsk: حيفا Ḥayfa) as det treedgratst steed uun Israel. At steed leit uun a nuurdwaast faan't lun. Det hee 283.640 lidj (2018). Det as at hoodsteed faan de Haifa Distrikt. Israel, citypopulation.de Wetterdienst Israel wetterkontor.de


Siegfried Fischbacher (* 13. Jüüne 1939 uun Rosenheim) & Uwe Ludwig "Roy" Horn (3. Oktuuber 1944 uun Nordenham, † 8. Mei 2020 uun Las Vegas, Nevada) wiar en US-amerikoonsk konstlerpaar. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Siegfried & Roy


Abraham Lincoln ([ˈeɪbɹəhæm ˈliŋkən] harke tu?/i; * 12. Febrewoore 1809 bi Hodgenville, Hardin County, daaling LaRue County, Kentucky; † 15. April 1865 uun Washington, D.C.) wiar faan 1861 tu 1865 de 16. president faan dön Ferianigt Stooten. Hi wiar de iarst president faan det Republikaans Partei an de iarst president, diar uun en atentaat ambrocht wurd. Hi wiar president uun de Ameerikoons Bürgerkrich. 16 counties uun dön Ferianigt Stooten san efter ham neemd: ian uun Arkansas ian uun Colorado ian uun Idaho ian uun Kansas ian uun Minnesota ian uun Mississippi ian uun Montana ian uun Nebraska ian uun Nevada ian uun New Mexico ian uun Oklahoma ian uun Oregon ian uun Washington ian uun West Virginia ian uun Wisconsin ian uun Wyoming Presidenten faan dön Ferianigt Stooten uun dön 18. an 19. juarhunerten: George Washington (1789-1797), John Adams (1797-1801), Thomas Jefferson (1801-1809), James Madison (1809-1817), James Monroe (1817-1825), John Quincy Adams (1825-1829), Andrew Jackson (1829-1837), Martin Van Buren (1837-1841), William Henry Harrison (Marts-April 1841), John Tyler (1841-1845), James K. Polk (1845-1849), Zachary Taylor (1849-1850), Millard Fillmore (1850-1853), Franklin Pierce (1853-1857), James Buchanan (1857-1861), Abraham Lincoln (1861-1865), Andrew Johnson (1865-1869), Ulysses S. Grant (1869-1877), Rutherford B. Hayes (1877-1881), James A.


De Ameerikoons Bürgerkrich (üüb Ingels: American Civil War) wiar en militeerisk konflikt, wat faan 1861 tu 1865 wooret. Det wiar en krich twesken stooten uun a süüd faan dön Ferianigt Stooten (üüb Ingels: The Confederacy), wat hör aanj suwereen konföderatschuun maage wul, jin stooten uun a nuurd faan't lun (üüb Ingels: The Union), wat a stooten uun a süüd üüs dial faan a Ferianigt Stooten hual wul. At fraag faan Slaawerei spelet en wichtig rol uun't splitjing twesken a stooten uun a nuurd an uun a süüd faan't lun. The Confederacy wurd besiiget an wurd weler dial faan dön Ferianigt Stooten. Abraham Lincoln Süüdstooten


Wat menst dü ? Knalangefal ? Naachtswaalk ?


w:en:Biographical Directory of the United States Congress Detdiar sidj skal di (iarst ans) widjer feer.


Di Citroën Berlingo es en Kombiwain me hoog Taak fan di franzk Firma Citroën. Di Wain es jüst sa becht üs di Peugeot Partner. Sawat jit Badge Engineering (Maskiinenbechning fuar tau of muar Marken). Di Noom Berlingo kumt fan Berlingot, en kuurter Aart fan di Hingstwain-Aart Berline Dit Model kām 1996 üp Marker. Di nii Wainer waar 1997 üs "Van of the year" ütteknet. Citroën her me di Berlingo üs jest en Kombi me hoogi Taak ön't Program, wat kompakt ("Golf-Klas") es man benen aur di hiili Leengdi fuul Plaats heer. Achterön kām di VW Caddy, di Renault Kangoo en hok muar. Bi dit „Facelift“ waar olerhun Saaken foranert. Nii Blinkers, en nii Klokenbuurt en hok muar. Al 2002 her di Berlingo nii Fuarleechtern fingen. Di Achterklap feel wech, en forskeligi Ütstafiaringen waar uk ek muar önböören. Di taust Bechningsreeg kām üt, en di Jest skul jit leenger becht uur. Diarom fing dit Auto di Noom me „First". Bit tö't Jen fan 2009 jaav dit biiring an Dütsklön, 2010 bluat jit di taust Reeg. An Argentiinien es di Berlingo I jit lung becht uuren. Di taust Bechningsreeg waar 2008 weeget. Di jest Jaaren wiar des Wain bluat me Jölingsmaskiinen tö


[i] Frisische Sprachlehre, bearbeitet nach dem nämlichen Plane, wie die Isländische und Angelsächsische, von R. Rask, Professor der Literärgeschichte und Unterbibliothekar. --- Aus dem Dänischen übersetzt, und mit einem Vorwort über die Wichtigkeit des Sprachenstudiums für eine gründliche Forschung im Gebiet der Rechts- und Staatswissen- schaften begleitet von Dr. F. J. Buss Professor der Rechts- und Staatswissenschaften an der Hochschule zu Freiburg --- Freiburg im Brsg. Druck und Verlag von Friedrich Wagner. --- 1834. [ii] [iii] Vorwort des Bearbeiters. --- ... [iv] [v] [vi] [vii] [viii] [ix] [x] ... [001] - 1 - Vorwort des Verfassers. --- Das Altfrisische ... ... [120] [121] [122] [123] [124]


Önj Risem-Lonham sat dåt åmt Bökinghiirde. E gemiinde as 1969 üt da gemiinde Risem än Lonham tuhuupewüchsen. Sü wårt önjt ålgemiin oofting foon Risem unti Lonham snååked. Dåt hiirt tut Åmt Söödtuner. Dåt toorp heet di grutste loonsportferiin foon gåns Nordfaschlönj. Di SV Frisia 03 Risem-Lunham e.V.. Heer snååke da mååste manschne Mooring. Di Gräine Küstwäi (B5) gungt dör e gemiine. Risem Lonham Moosbel Klookris Wäieeker Kråmperhüs Bruwäi Läiged Läigeroos Hiirnekuuch Önj dåt Risem-Schölj wårt Frasch än Dånsch unerruchted. Frasch wårt uk önj dåt Nis Albrecht Johannsen-Schölj önj Lonham unerruchted. Risem än Lonham wörden for di jarste keer önj dåt 13. iirhunert önj dåt Waldemar-Jardbök schraftlik nååmd. Di 1. önj e Ismoune 2008 wörd e gemiine diilj foont Åmt Söödtuner. Momme Andresen - Keemiker, pioniir foon e fotografii, Magrünleeder foon e firma Agfa Berthold Bahnsen - fraschen Manerhäidpolitiker (SSW), MdL (Slaswig-Holstiin) Bende Bendsen - fraschen spräkemoon Johannes Oldsen - fraschen Manerhäidpolitiker (SSW), MdL (Slaswig-Holstiin) Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2021 (XLS-datei) (Widjerfeerd üüb grünjlaag faan't fulkstäälang 2011) (Heelp aw tjüsch) Risemmooringer Kornkuuch önjt Nordfriesland Lexikon foont NFI Risem-Schölj (aw Frasch). Nis Albrecht Johannsen-Schölj (aw Tjüsch).


A Weederhanen (Rallidae) san en famile faan fögler an hiar tu at order faan a Kraanekfögler (Gruiformes). Aenigmatolimnas – Amaurolimnas – Amaurornis – Anurolimnas – Aramides – Aramidopsis – Atlantisia – Coturnicops – Crex – Cyanolimnas – Dryolimnas – Eulabeornis – Fulica – Gallicrex – Gallinula – Gallirallus – Gymnocrex – Habroptila – Himantornis – Laterallus – Lewinia – Megacrex – Micropygia – Neocrex – Nesoclopeus – Paragallinula – Pardirallus – Porphyrio – Porphyriops – Porzana – Rallicula – Rallina – Rallus – Rougetius – Tribonyx Crex Knalangefal (Crex crex) Fulica Bleskaader (Fulica atra) Gallinula Weederhan (Gallinula chloropus) Commonskategorii: Weederhanen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Weederhanen


Di Groupe PSA (kuurt fuar Peugeot Société Anonyme) es en franzk Autofirma wesen, hur di Marken Citroën, DS, Opel, Peugeot en Vauxhall töjert haa. Di 16. Januwaari fan 2021 waar en Fusioon me Fiat Chrysler Automobiles slööten, en nü jit dit di Stellantis-Konsern. Al ön di soowentiger Jaaren waar Firmen sa üs Simca, Talbot, Citroën aurnomen. Ön di tachentiger en niigentiger Jaaren waar töhop me Fiat Kraam- en uk Persoonenwainer üs Badge Engineering becht. Sent 2013 es fuar Fiat Toyota kemen. Sent di Bārichtmuun fan 2017 jert uk Opel tö PSA. Aur di Firmen Citroën, DS Automobiles, Opel, Peugeot und Vauxhall hen heer di PSA-Konsern jit muar Firmen: Faurecia, Lööwerfirma fuar Seeten, Klokenbuurtern, Rookröören-Systeemi en jit muar fuar Autos, Banque PSA Finance, Finanstiinstfirma me di Daachtern Peugeot Bank en Citroën Bank PSA Powertrain, Maskiinenforkooper, Mister Auto, en Online-Forkooper fuar Auto-Diili (ek bluat fuar PSA-Marken), Spoticar, Forkooper fuar Wainer, wat al löpen sen Aur en Joint Venture me di gurt Spaarikas BNP Paribas heer PSA sent 2017 uk me di Finansiaringskas GM Financial tö dön. PSA Registration Document 2015. PSA 2016 Annual Financial Report. Autobild.de: Opel-Übernahme durch PSA perfekt. Biskiir fan di 1. August 2017. N-TV: DS emanzipiert sich von Citroën.


Di Citroën C-Zéro (Of C-ZERO) es en mal litj Wain, wat di japānsk Firma Mitsubishi höör üttaacht heer en wat üs Badge Engineering uk fan di Citroën en Peugeot becht waar. Di Öndreft waar fan 2013 ön uk iin ön di Citroën Berlingo iinbecht. Mitsubishi_i-MiEV (Fan 2010 bit 2016) Peugeot IOn (Sent 2010) Citroën C-Zéro (Sent 2010) Di Maskiin heer en Kraft fan 49 kW en en Draikraft fan 200 Nm. Di Lithium-Ioonen-Baterii heer en Kapatsiteet fan 16,5 kWh, hurfan ombi 14,5 kWh fuar tö köör nomen uur ken. Di Laapwai es twesken 130 en 160 km. Des Öndreft waar fan 2013 ön uk iin ön di Citroën Berlingo II électrique iinbecht. 2020 uur di C-Zéro jit me 14,5 kWh-Baterii en 100 km Laapwai eeđer WLTP fuar en bet aur 21.000 € önböören. Fuar 100 km skel 17 kWh nöörig wiis . Muar Biskriiwing jeft et bi dit Mootermodel Mitsubishi_i-MiEV NCAP-Crash-Test Mitsubishi i-MiEV NCAP-Crash-Test Citroën C-Zero NCAP-Crash-Test Peugeot iOn


Iraklio (üüb Greks: Ηράκλειο Irákleio [iˈraklio]) as de fjuardgratst steed uun Grekenlun. At steed leit bi a nuurdeeg faan't eilun Kreeta. Det hee 157.452 lidj (2011). Det as at hoodsteed faan det Kreeta Regiuun. Greece: Regions and Agglomerations, citypopulation.de


Dit Mitsubishi Electric Vehicle, wesen i-MiEV es mal litj Elektroauto fan di japānsk Autofirma Mitsubishi Motors. Bāsis wiar di Mitsubishi i, wat 2006 weeget waar. Üs Badge Engineering uur dit Auto uk bi PSA üs Citroën C-Zéro en Peugeot IOn becht. basiert. Sent di Marts fan 2014 waar di Wain öneer di Noom Mitsubishi Electric Vehicle önböören, sent 2016 uur bluat jit Peugeot en Citroën forkoopet. Fan di 5. Juuni 2009 ön waar di Wain ön Jāpan becht. Ön August en September 2009 wiar ön Dütsklön trii Wainer me Stjüring üp di rocht Sir öerwai, dat di Liren, di Skriiwers fan't Bleer en uk Firmen des önluki kür. Bi di Genfer Automobilsalon fan 2009 waar di „i-MiEV SPORT AIR“ en uk di „i-MiEV Prototype“ weeget. Dit wiar Wainer, wat fuar Euroopa önpaset wiar. Sent di Jöölmuun fan 2010 ken em di Wain ön Dütsklön fo. Di i-MiEV skul jest 34.990 Euro plus Transportjil kosti. Bit tö di Storemmuun fan 2012 waar Mitsubishi 34.000 Autos forkoopet, heer di Firma bi di eCarTec 2012 ön München sair. Ön di Bārichtmuun fan 2012 waar fuar en Tir niin C-Zero en iOn becht, aurdat niin Wainer tö forkoopi wiar. Dit Model fuar 2012 fing


São Miguel ([sɐ̃u miˈɡɛɫ]) as det gratst eilun faan a Atsooren. Det as ian faan a eilunen uun a uast faan't skööl. At hoodsteed faan't eilun as Ponta Delgada.


Espoo (üüb Sweeds: Esbo) as det naistgratst steed uun Finlun. At steed leit uun a süüd faan't lun. amanbi 15 km tu a nuurdwaast faan Helsinki. Det hee 289.731 lidj (2019). Finland: Major Cities and Municipalities, citypopulation.de


Tampere (üüb Sweeds: Tammerfors) as det traadgratst steed uun Finlun. At steed leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 238.140 lidj (2019). Det as at hoodsteed faan det Pirkanmaa Lunskap. Finland: Major Cities and Municipalities, citypopulation.de


A Kraaneken (Gruidae) san en famile faan fögler an hiar tu a Kraanekfögler (Gruiformes). Antigone – Grus – Leucogeranus Grus Kraanek (Grus grus) Commonskategorii: Kraaneken – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Kraaneken


Vantaa (üüb Sweeds: Vanda) as det fjuardgratst steed uun Finlun. At steed leit uun a süüd faan't lun. Det hee 233.775 lidj (2019). Finland: Major Cities and Municipalities, citypopulation.de


Oulu (üüb Sweeds: Uleåborg) as det füftgratst steed uun Finlun. At steed leit uun a nuurduast faan't lun. Det hee 205.489 lidj (2019). Deet as at hoodsteed faan det Nuurdösterbotten Lunskap. Finland: Major Cities and Municipalities, citypopulation.de


Det Cavan Graafskap as ian faan dön graafskapen uun det Republiik Irlun. At graafskap leit uun nuurd faan't lun uun't regiuun Ulster. Det hee 76.176 lidj (2016). At hoodsteed faan't graafskap as Cavan. Ireland: Administrative Division, citypopulation.de


Det Clare Graafskap as ian faan dön graafskapen uun det Republiik Irlun. At graafskap leit uun süüdwaast faan't lun uun't regiuun Munster. Det hee 118.817 lidj (2016). At hoodsteed faan't graafskap as Ennis. Ireland: Administrative Division, citypopulation.de


Det Cork Graafskap as ian faan dön graafskapen uun det Republiik Irlun. At graafskap leit uun süüdwaast faan't lun uun't regiuun Munster. Det hee 417.211 lidj (2016). At hoodsteed faan't graafskap as Cork. Ireland: Administrative Division, citypopulation.de


Det Donegal Graafskap as ian faan dön graafskapen uun det Republiik Irlun. At graafskap leit uun nuurd faan't lun uun't regiuun Ulster. Det hee 159.192 lidj (2016). At hoodsteed faan't graafskap as Lifford. Ireland: Administrative Division, citypopulation.de


Det Dún Laoghaire–Rathdown Graafskap (üüb Ingels: County Dún Laoghaire–Rathdown, üüb Iirsk: Contae Dhún Laoghaire–Ráth an Dúin) as ian faan dön graafskapen uun det Republiik Irlun. At graafskap leit uun uast faan't lun. Det hee 218.018 lidj (2016). At hoodsteed faan't graafskap as Dún Laoghaire. At graafskap wurd 1994 grünjlaanjen. Ireland: Administrative Division, citypopulation.de


Det Galway Graafskap as ian faan dön graafskapen uun det Republiik Irlun. At graafskap leit uun waast faan't lun uun't regiuun Connacht. Det hee 179.390 lidj (2016). At hoodsteed faan't graafskap as Galway. Ireland: Administrative Division, citypopulation.de


Det Kerry Graafskap as ian faan dön graafskapen uun det Republiik Irlun. At graafskap leit uun süüdwaast faan't lun uun't regiuun Munster. Det hee 147.707 lidj (2016). At hoodsteed faan't graafskap as Tralee. Ireland: Administrative Division, citypopulation.de


Det Kildare Graafskap as ian faan dön graafskapen uun det Republiik Irlun. At graafskap leit uun uast faan't lun uun't regiuun Leinster. Det hee 222.504 lidj (2016). At hoodsteed faan't graafskap as Naas. Ireland: Administrative Division, citypopulation.de


Det Kilkenny Graafskap as ian faan dön graafskapen uun det Republiik Irlun. At graafskap leit uun süüduast faan't lun uun't regiuun Leinster. Det hee 99.232 lidj (2016). At hoodsteed faan't graafskap as Kilkenny. Ireland: Administrative Division, citypopulation.de


Det Laois Graafskap as ian faan dön graafskapen uun det Republiik Irlun. At graafskap leit uun a maden faan't lun uun't regiuun Leinster. Det hee 84.697 lidj (2016). At hoodsteed faan't graafskap as Portlaoise. Ireland: Administrative Division, citypopulation.de


Det Leitrim Graafskap as ian faan dön graafskapen uun det Republiik Irlun. At graafskap leit uun a nuurd faan't lun uun't regiuun Connacht. Det hee 32.044 lidj (2016). At hoodsteed faan't graafskap as Carrick-on-Shannon. Ireland: Administrative Division, citypopulation.de


Det Longford Graafskap as ian faan dön graafskapen uun det Republiik Irlun. At graafskap leit uun nuurd faan't lun uun't regiuun Leinster. Det hee 40.873 lidj (2016). At hoodsteed faan't graafskap as Longford. Ireland: Administrative Division, citypopulation.de


Det Louth Graafskap as ian faan dön graafskapen uun det Republiik Irlun. At graafskap leit uun a nuurduast faan't lun uun't regiuun Leinster. Det hee 128.884 lidj (2016). At hoodsteed faan't graafskap as Dundalk. Ireland: Administrative Division, citypopulation.de


Det Mayo Graafskap as ian faan dön graafskapen uun det Republiik Irlun. At graafskap leit uun a waast faan't lun uun't regiuun Connacht. Det hee 130.507 lidj (2016). At hoodsteed faan't graafskap as Castelbar. Ireland: Administrative Division, citypopulation.de


Det Meath Graafskap as ian faan dön graafskapen uun det Republiik Irlun. At graafskap leit uun uast faan't lun uun't regiuun Leinster. Det hee 195.044 lidj (2016). At hoodsteed faan't graafskap as Navan. Ireland: Administrative Division, citypopulation.de


Det Monaghan Graafskap as ian faan dön graafskapen uun det Republiik Irlun. At graafskap leit uun a nuurd faan't lun uun't regiuun Ulster. Det hee 61.386 lidj (2016). At hoodsteed faan't graafskap as Monaghan. Ireland: Administrative Division, citypopulation.de


Det Offaly Graafskap as ian faan dön graafskapen uun det Republiik Irlun. At graafskap leit uun a maden faan't lun uun't regiuun Leinster. Det hee 77.961 lidj (2016). At hoodsteed faan't graafskap as Tullamore. Ireland: Administrative Division, citypopulation.de


Det Roscommon Graafskap as ian faan dön graafskapen uun det Republiik Irlun. At graafskap leit uun a nuurdwaast faan't lun uun't regiuun Connacht. Det hee 64.544 lidj (2016). At hoodsteed faan't graafskap as Roscommon. Ireland: Administrative Division, citypopulation.de


Det Sligo Graafskap as ian faan dön graafskapen uun det Republiik Irlun. At graafskap leit uun a nuurdwaast faan't lun uun't regiuun Connacht. Det hee 65.535 lidj (2016). At hoodsteed faan't graafskap as Sligo. Ireland: Administrative Division, citypopulation.de


Det South Dublin Graafskap as ian faan dön graafskapen uun det Republiik Irlun. At graafskap leit uun a uast faan't lun. Det hee 278.767 lidj (2016). At hoodsteed faan't graafskap as Tallaght. At graafskap wurd 1994 grünjlaanjen. Ireland: Administrative Division, citypopulation.de


Det Tipperary Graafskap as ian faan dön graafskapen uun det Republiik Irlun. At graafskap leit uun a süüd faan't lun uun't regiuun Munster. Det hee 159.553 lidj (2016). At hoodsteed faan't graafskap as Nenagh. Ireland: Administrative Division, citypopulation.de


Det Westmeath Graafskap as ian faan dön graafskapen uun det Republiik Irlun. At graafskap leit uun a maden faan't lun uun't regiuun Leinster. Det hee 88.770 lidj (2016). At hoodsteed faan't graafskap as Mullingar. Ireland: Administrative Division, citypopulation.de


Det Wicklow Graafskap as ian faan dön graafskapen uun det Republiik Irlun. At graafskap leit uun a uast faan't lun uun't regiuun Leinster. Det hee 142.425 lidj (2016). At hoodsteed faan't graafskap as Wicklow. Ireland: Administrative Division, citypopulation.de


Di ZEBRA-Batterii (Zero Emission Battery Research Activities) es en Akkumulātor fan di Aart Sekundeerseli. Di Baterii es üs Nātrium-Nickelchloriid-Baterii, wat fuar höör Aarber en Temperatuur nöörig heer, en Thermaalbaterii. Di Elektrolyt fan fast Materiaal (Ek wiit), en di Elektrooden sen fan wiit en fast Materiaalien maaket. Des Bateriiaart uur fuaral iin ön Elektroautos sa üs di Citroën Berlingo électrique fan 2009, Hybridbusi en Bateriibusi iinbecht. Bi Kraftwerki, wat Stroom āpwaari ken en bi't Militeer uur des Bateriiaart uk iinseet.


Ruarbiiten (Beta vulgaris ssp. vulgaris, Conditiva skööl) sen en Frücht (Rocht biluket en Röt) en Kultuurplanten. Ja hiir tö di Famiilie fan diAmaranthen (Amaranthaceae). Ruarbiit es ek fiir fan Fođerrööv, Mangold of Sokerrööv. Ruarbiit kumt jüst fan di Wilj Rööv (Beta vulgaris ssp. maritima). Commons: Ruarbiit – Saamling fan Skelter en Videos Wikibooks Resepti me Ruarbiit (Dütsk) Wikispecies heer en artiikel tö: Rööwen (Beta vulgaris)


A Kraanekfögler (Gruiformes) san en kategorii faan fögler, huar 11 fögelfamilin tu hiar. Aramidae – Cariamidae – Eurypygidae – Gruidae – Heliornithidae – Mesitornithidae – Otididae – Psophiidae – Rallidae – Rhynochetidae – Turnicidae Kraaneken (Gruidae) Grus Kraanek (Grus grus) Weederhanen (Rallidae) Crex Knalangefal (Crex crex) Fulica Bleskaader (Fulica atra) Gallinula Weederhan (Gallinula chloropus) Commonskategorii: Kraanekfögler – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Kraanekfögler


24. Janewoore: Köning Dawit IV. faan Georgien (* 1073) 12. April: Wladislaw I., hertooch faan Böömen (* amanbi 1070) 19. Mei: Wladimir Wsewolodowitsch Monomach, Gratfürst faan Kiew (* 1053) 23. Mei: Heinrich V., Keiser faan det Hilig Röömsk Rik (* amanbi 1086)


Gusfet (Chenopodium) san en plaantenskööl uun det famile faan a Amaranten (Amaranthaceae). Diar jaft at son 90 slacher üüb a hialer eerd faan. C. acerifolium – C. aciculare – C. acuminatum – C. adpressifolium – C. albescens – C. album – C. allanii – C. atripliciforme – C. atrovirens – C. auricomiforme – C. auricomum – C. ayare – C. baccatum – C. benghalense – C. benthamii – C. berlandieri – C. bryoniifolium – C. candolleanum – C. capillare – C. carnosulum – C. chaldoranicum – C. cordobense – C. crusoeanum – C. cuneifolium – C. curvispicatum – C. cyanifolium – C. cycloides – C. desertorum – C. desiccatum – C. detestans – C. drummondii – C. eremaeum – C. ficifoliiforme – C. ficifolium – C. flabellifolium – C. foggii – C. formosanum – C. fremontii – C. frigidum – C. frutescens – C. gaudichaudianum – C. harae – C. hastatifolium – C. hederiforme – C. helenense – C. hians – C. hircinum – C. hubbardii – C. iljinii – C. incanum – C. jenissejense – C. karoi – C. leptophyllum – C. littoreum – C. lobodontum – C. loureiroi – C. mucronatum – C. neomexicanum – C. nesodendron –


Rölken (Salicornia) san en plaantenskööl uun det famile faan a Amaranten (Amaranthaceae). Jo haa flääskag twiigen an lewe fööraal uun a waas üüb a nuurdelk eerdheleft. Diar jaft at son 50 slacher faan. S. alpini – S. ambigua – S. andina – S. arabica – S. bigelovii – S. blackiana – S. brachiata – S. capensis – S. cuscoensis – S. decumbens – S. decussata – S. depressa – S. dunensis – S. europaea – S. fruticosa – S. globosa – S. helmutii – S. hispanica – S. lagascae – S. littorea – S. magellanica – S. maritima – S. meyeriana – S. mossambicensis – S. mossiana – S. natalensis – S. neei – S. obclavata – S. pachystachya – S. pacifica – S. perennans – S. perennis – S. perrieri – S. persica – S. pillansii – S. procumbens – S. pruinosa – S. pulvinata – S. quinqueflora – S. rubra – S. senegalensis – S. tegetaria – S. terminalis – S. uniflora – S. utahensis – S. virginica – S. xerophila Commonskategorii: Rölken – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Rölken


Saaltplaanten (Halophyten, faan ualgreks ἅλς hals, „saalt“ an φυτόν phytón, „plaant“) san plaanten, diar saalt ferdreeg kön. Enkelten (obligaat halophyten) brük det saalt nuadag, öödern (moderaat halophyten) brük det ei so nuadag, haa diar oober nään komer mä. Oligohaliin (gr. oligos – letjet) plaanten ferdreeg en saaltuundial faan 0,5 bit 5 ‰ , det san a miasten. Mesohaliin (gr. meso – madel) plaanten lewe mä en saaltuundial faan 5 bis 18 ‰. Polyhaliin (gr. poly – muar, föl) plaanten kem noch mä 30 ‰ saalt turocht. Oonlun bi a Nuurdsia Mangroowen uun a troopen Saaltplaanten bi a waas: Hongerkral Rölken Südjen Halagruus Greens saloot Commonskategorii: Saaltplaanten – Saamlang faan bilen of filmer


Mangroowen san en loonskap uun a troopen, huar at sia suutjis tu't lun uunsticht. Diar waaks mangroowenbuumer an ööder saaltplaanten. Uun miatag kliima het son loonskap oonlun. Mangroowenbuumer uun Puerto Riko. Commonskategorii: Mangroowen – Saamlang faan bilen of filmer


Mangroowenbuumer san buumer, diar uun mangroowen waaks. Jo kön saaltweeder ferdreeg, san oober ööders ei alt nai mäenööder. En Rhizophora slach Suart mangroowen (Avicennia germinans) Ruad mangroow (Rhizophora mangle) Knoopmangroow (Conocarpus erectus) Nypapualem (Nypa fruticans) Commonskategorii: Mangroowen – Saamlang faan bilen of filmer Saaltplaanten


Canillo [kəˈniʎu] as det gratst sarkspal (üüb Katalaans: parròquia) an en steed uun Andora. At sarkspal leit uun a nuurduast faan't lun. Uun a nuurd an uast leit Frankrik, uun a süüd Encamp an uun a waast Ordino. Det hee 4325 lidj (2019). Canillo hee seeks naibüürskapen (üüb Katalaans: veïnats): Aldosa Meritxell Prats Ransol el Tarter Soldeu Andorra: Parish and Major Places, citypopulation.de


Encamp [əŋˈkam] as en sarkspal (üüb Katalaans: parròquia) an steed uun Andora. At sarkspal leit uun a uast faan't lun. Det hee 11.688 lidj (2019). Andorra: Parish and Major Places, citypopulation.de


Escaldes-Engordany [əsˈkaldəz əŋɡuɾˈðaɲ] as en sarkspal (üüb Katalaans: parròquia) an steed uun Andora. At sarkspal leit uun a süüduast faan't lun. Det hee 14.599 lidj (2019). At sarkspal wurd 1977 grünjlaanjen. Andorra: Parish and Major Places, citypopulation.de


La Massana [lə məˈsanə] as en sarkspal (üüb Katalaans: parròquia) an steed uun Andora. At sarkspal leit uun a waast faan't lun. Det hee 10.174 lidj (2019). La Massana hee sööwen fjuardens (üüb Katalaans: quarts): l'Aldosa Anyós Arinsal Erts la Massana Pal Sispony Andorra: Parish and Major Places, citypopulation.de


Ordino [uɾˈðinu] as en sarkspal (üüb Katalaans: parròquia) an steed uun Andora. At sarkspal leit uun a nuurdwaast faan't lun. Det hee 4942 lidj (2019). Ordino hee fiiw fjuardens (üüb Katalaans: quarts): Ansalonga la Cortinada Llorts Ordino Sornàs Andorra: Parish and Major Places, citypopulation.de


Sant Julià de Lòria [ˈsaɲ ʒuliˈa ðə ˈlɔɾiə] as en sarkspal (üüb Katalaans: parròquia) an steed uun Andora. At sarkspal leit uun a süüd faan't lun. Det hee 9375 lidj (2019). Sant Julià de Lòria hee seeks fjuardens (üüb Katalaans: quarts): Aixirivall Auvinyà Bissisarri Certers Fontaneda Nagol Andorra: Parish and Major Places, citypopulation.de


Di Porsche AG es en dütsk Autofirma, wat ön Stuttgart-Zuffenhausen set. Dit Bigenimng fan di Firma es en Konstruktsjoonskontoor, war Ferdinand Porsche 1931 iinrocht her. Diarfan kām di KdF- of leeter Volkswagen, wat Hitler fuar Dütsklön haa wil. Naa di Krich waar diarfan en Firma, wat fuaral Sportwainer üttaacht en becht. Sent 2009 jert Porsche tö di Volkswagen AG, aurdat dit Aurnemen fan VW 2009 sküüv gingen wiar. Diarfan bleev man dach di Porsche Automobil Holding (Kuurt Porsche SE) wat sent des Tir di Muarhair fan di VW-Aktien heer. Di Porsche AG heer fuaral luchtkööleti Maskiinen becht, hurfan di jest (Fjuurkolben-) Maskiinen rocht nai bi des fan di Volkswagen wiar man gurter becht wiar en muar Kraft her. Me Wainer üs di Porsche 901 (Leeter 911) waar muar Sokskolbenmaskiinen becht, wat jit me Lucht köölet waar. Des wiar fuar't Miist Boxer_Maskiinen. Wan di Ofgasrook ek muar üpü Straat töleten waar, es em tö Weeterkööling aurgingen. Ön di soowentiger Jaaren jaav't en VW-Porsche 914 me Fjuurkolbenmaskiin fan VW of Sokskolbenmaskiin fan Porsche. Biiring waar me Lucht köölet en set ön di Meren fan des Wain. Ön di Tachentiger Jaaren kām Wainer sa üs di 928 üt, wat en 4,5 Liiter-V8-Maskiin her,


Di Porsche Taycan es en elektrisk Sportwain fan di Autofirma Porsche. Des Wain waar ön di fjort Dai fan di Hārefstmuun 2019 fuarstelt. Di jest Tir waar di Taycan bluat üs Turbo en Turbo S önböören, di 4S kām leeter diartö. Dit Coupé heer fjuur Düüren en es en hualev Klas öner di Panamera, en Wain me Jölingsmaskiin önseet. Wan di Elektroautos fuar't Miist ombi 400 Volt haa, heer di Taycan 800 Volt. Diarfan es di Stroom bluat hualev sa gurt, wan em di salev Maskiinenkraft haa wel. Ark Wain heer tau Maskiinen me töhop 390 (530 PS), 500 (680 PS) of 560 kW (760 PS) Kraft. Di Taycan Turbo S sküüvt ön 2,8 bit 4,0 Sekunden üp 100 km/h en lapt 250 of 260 km/h, dit giar eeđer di Maskiin. Di Baterii es fan Lithium-Ioonen-Pouch-Selen becht. Jü heer en Kapatsiteet fan 79,2 of 93,4 kWh brutto (71 kWh of 83,7 kWh netto), dit sen 104,25 Ah (Amperestünen) bi 800 Volt. Jü set twesken di Aksen iin ön di Böört. Fuar di Fet fan Liren, dānen achtern set wel, sen diar Gapen leten uuren ("Fußgaragen"). Des Baterii let höör uk waker āpleer: Me āp bit 270 kW Likstroom ön CCS


Det Andrijevica Gemeend (üüb Monteneegrins: Opština Andrijevica, üüb Kyrilisk: Општина Андријевица) as ian faan a gemeenden uun Monteneegro. Det hee 5071 lidj (2011). At hoodsteed faan't gemeend as Andrijevica. Montenegro, citypopulation.de


Det Bar Gemeend (üüb Monteneegrins: Opština Bar) as ian faan a gemeenden uun Monteneegro. Det hee 42.048 lidj (2011). At hoodsteed faan't gemeend as Bar. Montenegro, citypopulation.de


Det Berane Gemeend (üüb Monteneegrins: Opština Berane) as ian faan a gemeenden uun Monteneegro. Det hee 33.970 lidj (2011). At hoodsteed faan't gemeend as Berane. Montenegro, citypopulation.de


Det Bijelo Polje Gemeend (üüb Monteneegrins: Opština Bijelo Polje) as ian faan a gemeenden uun Monteneegro. Det hee 46.051 lidj (2011). At hoodsteed faan't gemeend as Bijelo Polje. Montenegro, citypopulation.de


Det Budva Gemeend (üüb Monteneegrins: Opština Budva) as ian faan a gemeenden uun Monteneegro. Det hee 19.218 lidj (2011). At hoodsteed faan't gemeend as Budva. Montenegro, citypopulation.de


Det Danilovgrad Gemeend (üüb Monteneegrins: Opština Danilovgrad) as ian faan a gemeenden uun Monteneegro. Det hee 18.472 lidj (2011). At hoodsteed faan't gemeend as Danilovgrad. Montenegro, citypopulation.de


Det Herceg Novi Gemeend (üüb Monteneegrins: Opština Herceg Novi) as ian faan a gemeenden uun Monteneegro. Det hee 30.864 lidj (2011). At hoodsteed faan't gemeend as Herceg Novi. Montenegro, citypopulation.de


Det Kolašin Gemeend (üüb Monteneegrins: Opština Kolašin) as ian faan a gemeenden uun Monteneegro. Det hee 8380 lidj (2011). At hoodsteed faan't gemeend as Kolašin. Montenegro, citypopulation.de


Det Kotor Gemeend (üüb Monteneegrins: Opština Kotor) as ian faan a gemeenden uun Monteneegro. Det hee 22.601 lidj (2011). At hoodsteed faan't gemeend as Kotor. Montenegro, citypopulation.de


Det Mojkovac Gemeend (üüb Monteneegrins: Opština Mojkovac) as ian faan a gemeenden uun Monteneegro. Det hee 8622 lidj (2011). At hoodsteed faan't gemeend as Mojkovac. Montenegro, citypopulation.de


Det Nikšić Gemeend (üüb Monteneegrins: Opština Nikšić) as ian faan a gemeenden uun Monteneegro. Det hee 72.443 lidj (2011). At hoodsteed faan't gemeend as Nikšić. Montenegro, citypopulation.de


Det Plav Gemeend (üüb Monteneegrins: Opština Plav) as ian faan a gemeenden uun Monteneegro. Det hee 13.108 lidj (2011). At hoodsteed faan't gemeend as Plav. Montenegro, citypopulation.de


Det Pljevlja Gemeend (üüb Monteneegrins: Opština Pljevlja) as ian faan a gemeenden uun Monteneegro. Det hee 30.786 lidj (2011). At hoodsteed faan't gemeend as Pljevlja. Montenegro, citypopulation.de


Det Plužine Gemeend (üüb Monteneegrins: Opština Plužine) as ian faan a gemeenden uun Monteneegro. Det hee 3246 lidj (2011). At hoodsteed faan't gemeend as Plužine. Montenegro, citypopulation.de


Det Rožaje Gemeend (üüb Monteneegrins: Opština Rožaje) as ian faan a gemeenden uun Monteneegro. Det hee 22.964 lidj (2011). At hoodsteed faan't gemeend as Rožaje. Montenegro, citypopulation.de


Det Šavnik Gemeend (üüb Monteneegrins: Opština Šavnik) as ian faan a gemeenden uun Monteneegro. Det hee 2070 lidj (2011). At hoodsteed faan't gemeend as Šavnik. Montenegro, citypopulation.de


Det Tivat Gemeend (üüb Monteneegrins: Opština Tivat) as ian faan a gemeenden uun Monteneegro. Det hee 14.031 lidj (2011). At hoodsteed faan't gemeend as Tivat. Montenegro, citypopulation.de


Det Ulcinj Gemeend (üüb Monteneegrins: Opština Ulcinj) as ian faan a gemeenden uun Monteneegro. Det hee 19.921 lidj (2011). At hoodsteed faan't gemeend as Ulcinj. Montenegro, citypopulation.de


Det Žabljak Gemeend (üüb Monteneegrins: Opština Žabljak) as ian faan a gemeenden uun Monteneegro. Det hee 4204 lidj (2011). At hoodsteed faan't gemeend as Žabljak. Montenegro, citypopulation.de


Room as det hoodstääd faan Itaalien. Diar wene 2,8 miljuun minsken, an wan dü a föörstääden märeegenst, sant sogoor 3,3 miljuunen. Room leit uun't regiuun Latium bi di struum Tiber. Room hää 15 distrikten (Municipios): Room 1895, moolet faan August Fischer Statistiche demografiche ISTAT. Iinwenertaalen faan't Istituto Nazionale di Statistica, Stant: 31. Detsember 2019. wetter.de wetterkontor.de Ab urbe condita Frascheschörk Watikaanstääd


Dit Tesla Model X fan Tesla Inc. es en Persoonenwain fan di Boowerklas me elektrisk Maaskiinen fuar Fuar- en Achterweelen. Dit Model waar ön di 9. Febriwaari fan 2012 ön Los Angeles üs Prototyp weeget, en sent di 29. September 2015 uur di Wain forkoopet. Tesla nēmt dit Model X en SUV. Sa'n Lek skel jen haa: En Model X staant sa gur üs frii üp Plaats. Öndreft aur fjuur Weelen giar bi Elektrowainer rocht iinfach me tau Maskiinen. heer Plaats fuar āp bit soowen Mensken. Taust en trēr Plaatsenreeg sen achter di Jükendüüren tö finj. Di Jükendüüren (Falcon doors) klapi hualev töhop, wan di iipenmaaket uur, en sa ken em diar uk öner stuun, en di Riin ken ek sa iinfach iin ön di Wain kum, wan sa'n Düür iipen es. Sa üs uk dit Model S ken em fuarn en achtern wat iin ön di Wain paki. Fuarn jit dit "Frunk" (Front Trunk). Des heer ombi 150 Liitern Plaats. Achtern sen 745 Liitern Plaats fuar Kraam, en wan em di Seteten omlair, da fair em aur 1.645 Liitern . Di Wain heer en 17″-Touchscreen. Dit Model X es di jest Tesla, wat em uk vegān, söner Leđer of


Serravalle (amtelk nööm üüb Italjeens: Castello di Serravalle; üüb Sammarineesk: Saravâl) as en gemeend uun San Marino. At gemeend leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 10.976 lidj (2019). San Marino, citypopulation.de


Acquaviva as en gemeend uun San Marino. At gemeend leit uun a waast faan't lun. Det hee 2167 lidj (2019). San Marino, citypopulation.de


Borgo Maggiore as en gemeend uun San Marino. At gemeend leit uun a maden faan't lun. Det hee 6946 lidj (2019). San Marino, citypopulation.de


Domagnano as en gemeend uun San Marino. At gemeend leit uun a nuurduast faan't lun. Det hee 3584 lidj (2019). San Marino, citypopulation.de


Alken (Alcidae) san en famile faan Fögler uun det order faan a Kuben an Waadfögler. Aethia – Alca – Alle – Brachyramphus – Cepphus – Cerorhinca – Fratercula – Ptychoramphus – Synthliboramphus – Uria Alca Grat Alk (Alca torda) Alle Letj Alk (Alle alle) Fratercula Siapopegei (Fratercula arctica) Uria Luum (Uria aalge) Commonskategorii: Alken – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Alken


Fiorentino as en gemeend uun San Marino. At gemeend leit uun a süüd faan't lun. Det hee 2552 lidj (2019). San Marino, citypopulation.de


Faetano as en gemeend uun San Marino. At gemeend leit uun a uast faan't lun. Det hee 1168 lidj (2019). San Marino, citypopulation.de


Chiesanuova (amtelk nööm üüb Italjeens: Castello di Chiesanuova; üüb Sammarineesk: Cisanòva) as en gemeend uun San Marino. At gemeend leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 1152 lidj (2019). San Marino, citypopulation.de


Montegiardino as en gemeend uun San Marino. At gemeend leit uun a süüduast faan't lun. Det hee 966 lidj (2019). San Marino, citypopulation.de


Jölingsmaskiinen sen Maskiinen en Giraaten, hur Jöling iinkumt, dat di diarfan jaar Kraft fo. Jölingen fuar Motooren sen fuar't Miist fan Öörtööl maaket, man ja laap uk somtirs me Gas. Ön di Taust Wārelkrich her em ek fuul Ööl, en da waar Holtforgāsern becht, dat di Autos me dit Rookgas fan Holt laap kür. Jölings-Motooren haa forskelig gur Energii-Ütnütingen. Wan em en Bensiinmotoor me Ethanool köört, da nemt di sa fuul muar üs dit ringer brent. En Passat 35i (1,6 Litern, 74 kW/100 PS) kām üp aur 12 Litern fuar 100 km. Dit kumt fan di Iinsprütönlaag en di Sensooren iin ön di Motor. Dit salev Auto nemt man ek muar, wan em me E 10 (Bensiin me 10% Ethanool) köört en ek me dit normaali E5 (5% Ethanool). En Elektroauto me Baterii heer fuar't Miist niin Jöling nöörig, man fuar di Stroom es aaftinoch Kööl oft Brün Kööl nöörig. Som Autos maaki jaar Stroom salev me Weeterstof. Weeterstof es da dit Jöling fuar en Brenstofseli. Fuar Weeterstof tö maaki es fuul Energii nöörig, en des zur aaftinoch fan dir Jöling Gas maaket. Weeterstof uur uk üs Jöling fuar ombecht Bensiinmaskiinen nomen. „Weeterstofmaskiin“ iin ön en Fiat Panda Brenstofseli


Det Chieti Prowins (üüb Italjeens: Provincia di Chieti; üüb Abruzzeesk: Pruvìngie de Chjìte) as ian faan a prowinsen faan det Abruzzen Regiuun uun Itaalien. Det hee 385.588 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Chieti. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: At prowins hee 104 gemeenden (üüb Italjeens: comuni). Luke: List faan Gemeenden uun det Chieti Prowins. Italy: Administrative Division, citypopulation.de Chieti: Province in Abruzzo, citypopulation.de


Det L'Aquila Prowins (üüb Italjeens: Provincia dell’Aquila) as ian faan a prowinsen faan det Abruzzen Regiuun uun Itaalien. Det hee 299.031 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as L'Aquila. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: At prowins hee 108 komuunen (üüb Italjeens: comuni). Italy: Administrative Division, citypopulation.de L'Aquila: Province in Abruzzo, citypopulation.de


Det Pescara Prowins (üüb Italjeens: Provincia di Pescara; üüb Abruzzeesk: Pruvìngie de Pescàre) as ian faan a prowinsen faan det Abruzzen Regiuun uun Itaalien. Det hee 318.909 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Pescara. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: At prowins hee 46 komuunen (üüb Italjeens: comuni). Italy: Administrative Division, citypopulation.de Pescara: Province in Abruzzo, citypopulation.de


Det Teramo Prowins (üüb Italjeens: Provincia di Teramo; üüb Abruzzeesk: Pruvìngie de Tèreme) as ian faan a prowinsen faan det Abruzzen Regiuun uun Itaalien. Det hee 308.052 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Teramo. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: At prowins hee 47 komuunen (üüb Italjeens: comuni). Italy: Administrative Division, citypopulation.de Teramo: Province in Abruzzo, citypopulation.de


Det Matera Prowins (üüb Italjeens: Provincia di Matera; üüb Materaans: Provìngë dë Matàërë) as ian faan a prowinsen faan det Basilikaata Regiuun uun Itaalien. Det hee 197.909 (2019). At hoodsteed faan't prowins as Matera. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Italy: Administrative Division, citypopulation.de Matera: Province in Basilicata - Localities, citypopulation.de


Det Potenza Prowins (üüb Italjeens: Provincia di Potenza; üüb Potentiins: Provìgnë dë Pùtenzë) as ian faan a prowinsen faan det Basilikaata Regiuun uun Itaalien. Det hee 364.960 (2019). At hoodsteed faan't prowins as Potenza. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Italy: Administrative Division, citypopulation.de Potenza: Province in Basilicata - Localities, citypopulation.de


Det Catanzaro Prowins (üüb Italjeens: Provincia di Catanzaro; üüb Catanzareesk: Pruvincia e Catanzaru) as ian faan a prowinsen faan det Kalaabrien Regiuun uun Itaalien. Det hee 358.316 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Catanzaro. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Italy: Administrative Division, citypopulation.de Catanzaro: Province in Calabria, citypopulation/de


Det Cosenza Prowins (üüb Italjeens: Provincia di Cosenza; üüb Cosentiins: Pruvincia i Cusenze) as ian faan a prowinsen faan det Kalaabrien Regiuun uun Itaalien. Det hee 705.753 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Cosenza. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Italy: Administrative Division, citypopulation.de Cosenza: Province in Calabria, citypopulation.de


Det Crotone Prowins (üüb Italjeens: Provincia di Crotone) as ian faan a prowinsen faan det Kalaabrien Regiuun uun Itaalien. Det hee 174.980 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Crotone. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Italy: Administrative Division, citypopulation.de Crotone: Province in Calabria, citypopulation.de


Det Vibo Valentia Prowins (üüb Italjeens: Provincia di Vibo Valentia; üüb Viboneesk: Pruvincia i Vibbu Valenzia) as ian faan a prowinsen faan det Kalaabrien Regiuun uun Itaalien. Det hee 160.073 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Vibo Valentia. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Italy: Administrative Division, citypopulation.de Vibo Valentia: Province in Calabria, citypopulation.de


Uwe Dallmeier (* di 27. f. d. Bārichtmuun 1924 ön Dithmarschen; † di 19. f. d. Töökmuun 1985 ön Weesterlön wiar en dütsk Theaater- en Filmspölster. Fuaral waar hi fan sin Aarber fuar't Fiirlukin bikeent, en ön di Nuurđen fan Dütsklön wiar hi üs en Folks-Spölster bikeent. Uwe Dallmeier heer jest Müürman liirt en waar achterön Spölster. Ön di 1960er Jaaren wiar hi bi di Hessische Rundfunk üs Spreeker en Spölster fuar Programi sa üs di Frankfurter Schlagerbörse of Die Firma Hesselbach. Uk ön Hamborig wiar hi aaftinoch bi't Ohnsorg-Theaater tö se. Fan di Meren fan di 1960er Jaaren ön wiar hi aafter ön Filmi fuar di Fiirluker, en diarfan waar hi aur't hiili Lön bikeent. Bi Seerien sa üs Das Traumschiff, Derrick, Der Alte of Tatort (Jens, bi „Wat Recht is, mutt Recht blieben“ ön't Jaar 1982 wiar Dallmeier di Komisaar). Fan di Seerie Kümo Henriette waar Dallmeier senerlig bikeent. Uwe Dallmeier kür gur iinfachi Liren (Müürliren, Hunwerkers esf.) of Liren me Nöken ön Haur spöli en kür jam me spöleti Lethargii aaft uk en lüstigi Sir dö. Uwe Dallmeier es me 61 Jaaren ön Weesterlön fan en Hartinfarkt stürewen. Hi es ön Kairem bigreewen uuuren. 1966–1967: Die Firma


Heinz Schubert, (* di 12. f. d. Töökmuun 1925 ön Berlin; † di 12. f. d. Wuntermuun) 1999 ön Hamborig) wiar en dütsk Spölster, Skuulmaister fuar Spölsters en Fotogrāf. Senerlig bikeent es hi fan di Rul "Alfred Tetzlaff" of "Ekel Alfred" bi di Fiirlukireeg Ein Herz und eine Seele. Heinz Schubert en sin Wüf sen ön Woningstair bigreewen. 1980 Das Geheimnis der drei englischen Silberschalen (als Dellorma) 1989 Der zwiefache Mann – NDR 1990: Paul Hengge: Ein Pflichtmandat – Regie: Robert Matejka (Hörspiel – RIAS Berlin) 1993 Pettersson und Findus: Pettersson zeltet / Aufruhr im Gemüsebeet 1993 Pettersson und Findus: Eine Geburtstagstorte für die Katze / Armer Pettersson 1993 Pettersson und Findus: Pettersson kriegt Weihnachtsbesuch / Ein Feuerwerk für den Fuchs 1998 Letzte Runde von Graham Swift – WDR 1999 Der Zauberer von Oz Heinz Schubert: Theater im Schaufenster. Mahnert-Lueg, München 1979, ISBN 3-922170-04-8. Heinz Schubert bi di Internet Movie Database Schubert bi Filmportal.de Literatuur fan of aur Heinz Schubert (Spölster) iin ön di Kataloog fan di Dütsk Natsjonaalbibleteek Ein Herz und eine Seele – Georg Seeßlen über Heinz Schubert Grabstelle auf dem Friedhof der Friesenkapelle Wenningstedt/Sylt auf knerger.de Heinz-Schubert-Archiv im Archiv der Akademie der Künste, Berlin


Di Dütsk Natsjonaalbibleteek (DNB) forwaaret sent 1913 aur 26 Miljoonen Skreften üp hoogdütsk ön Leipzig en Frankfurt (Main). Dütsk Natsjonaalbibleteek ön Leipzig Dütsk Natsjonaalbibleteek ön Frankfurt Di Dütsk Natsjonaalbibleteek ön't Nat


Vajrayana (of Wadschrajaana, üüb Sanskrit: वज्रयान vajrayāna of „demantfaartjüch“, üüb Tibeetisk: རྡོ་རྗེ་ཐེག་པ་ rDo-rje Theg-pa, üüb Mongools: Очирт хөлгөн Otschirt chölgön; uk üüs Lamaismus, Mantrayāna „Mantrafaartjüch“, Tantrayāna „Tantrafaartjüch“ of esoteerisk Buddhismus bekäänd) as en skööl faan skuulen uun Mahayana-Buddhismus wat uun det 4. juarhunert uun Inje begand. Det as fööraal at grünjlaag faan Buddhismus uun Tibeet, Bhuutaan, Kalmükien, Burjaatien, Tuwa an uun't Mongolei. Det hee uk inflööd üüb a Buddhismus uun öler dialen faan Schiina an Jaapaan. Commons: Vajrayana – Saamling faan biljen of filmer Buddhistisk Sentrum Nuurdfresklun


Martin Luther King Jr. (* 15. Janewoore 1929 uun Atlanta, Georgia üüs Michael King Jr.; † 4. April 1968 uun Memphis, Tennessee) wiar en US-ameerikoons baptistenprääster an bürgerrochtsmaan.


Det Buraimii Guwernement (üüb Araabsk: المنطقة البريمي al-Muḥāfaẓat al-Buraymī of البريمي Al-Buraymī) as ian faan a guwernementen uun Omaan. At guwernement leit uun a nuurdwaast faan't lun. Det hee 115.658 lidj (2019). At hoodsteed faan't guwernement as Al-Buraimii. Oman: Administrative Division, citypopulation.de


Ottawa (ütjspriik üüb Ingels: [ˈɒtəwə] of [ˈɒtəwɑː]; ütjspriik üüb Fraansöösk: [ɔtawɔ]) as at hoodsteed faan Kanada. Det leit uun a süüduast faan det Ontario Prowins. Det hee 989.567 lidj (2016). Hoodsteeden faan Lunen uun Nuurd- (an Madel-)Ameerika: Basseterre, Belmopan, Bridgetown, Castries, Guatemala-Steed, Havanna, Kingston, Kingstown, Managua, Meksiko-Steed, Nassau, Ottawa, Panama-Steed, Port of Spain, Roseau, Port-au-Prince, St. George's, St. John's, San José, San Salvador, Santo Domingo, Tegucigalpa, Washington. Canada: Urban Areas and Major Population Areas, citypopulation.de


Kuben an Waadfögler (Charadriiformes) san en order faan Fögler, huar 18 familin tu hiar. Alcidae – Burhinidae – Charadriidae – Chionidae – Dromadidae – Glareolidae – Haematopodidae – Ibidorhynchidae – Jacanidae – Laridae – Pedionomidae – Pluvianellidae – Pluvianidae – Recurvirostridae – Rostratulidae – Scolopacidae – Stercorariidae – [ Sternidae ] – Thinocoridae – Turnicidae Alken (Alcidae) Alca Grat Alk (Alca torda) Alle Letj Alk (Alle alle) Fratercula Siapopegei (Fratercula arctica) Uria Luum (Uria aalge) Tüütern (Charadriidae) Charadrius Mösk (Charadrius alexandrinus) Liirk (Charadrius dubius) Groonk (Charadrius hiaticula) Pluvialis Hiasluuper (Pluvialis apricaria) Vanellus Liap (Vanellus vanellus) Liiwen (Haematopodidae) Liiwen (Haematopus) Liiw (Haematopus ostralegus) Kuben (Laridae) Larus Grä Kub (Larus argentatus) Hääfkub (Larus marinus) Hiarangskub (Larus fuscus) Ismeew (Larus hyperboreus) Meew (Larus canus) Suarthoodet Kub (Larus ridibundus) Rissa Triituankub (Rissa tridactyla) Recurvirostridae Sütjern (Recurvirostra) Sütjer (Recurvirostra avosetta) Snepen (Scolopacidae) Actitis Holtskuch (Actitis hypoleucos) Arenaria Stianwinjer (Arenaria interpres) Calidris Stönerk (Calidris alpina) Kanuut (Calidris canutus) Kleipraker (Calidris minuta) Brüüshöön (Calidris pugnax) Gallinago Stonger (Gallinago gallinago) Dobelsnep (Gallinago media) Limosa Letj Rütjer (Limosa lapponica) Rütjer (Limosa limosa) Lymnocryptes Hualewsnep (Lymnocryptes minimus) Numenius Grat Rintüüter (Numenius arquata) Letj Rintüüter (Numenius phaeopus) Scolopax Holtsnep (Scolopax rusticola) Tringa Kleer (Tringa totanus) Ruuwkuben (Stercorariidae) Ruuwkuben (Stercorarius) Skua (Stercorarius


Toronto as at hoodsteed faan det Ontario Prowins uun Kanada. At steed leit uun a süüduast faan't prowins bi a eeg faan de Ontario Sia. Det hee 5.429.524 lidj (2016). Canada: Urban Areas and Major Population Areas, citypopulation.de


Edmonton ([ˈɛdməntən]) as at hoodsteed faan det Alberta Prowins uun Kanada. At steed leit uun a maden faan't prowins. Det hee 1.062.643 lidj (2016). Kanada Gatineau, Québec, Kanada, sant 1967. Sjiina Harbin, Schiina, sant 1985. Ferianagt Stooten Nashville, Tennessee, dön Ferianigt Stooten, sant 1990. Korea Sud Wonju, Süüdkorea, sant 1998. Neederlunen Bergen op Zoom, Neederlunen, sant 2013. Canada: Urban Areas and Major Population Areas, citypopulation.de


Di VW Golf VII es di soowenst Bechningsreeg fan di VW Golf. Dit Model es 2012 üp Marker kemen. Sent di Wuntermuun fan 2014 jeft et di E-Golf. Des es dit jest Model fan di Golf, wat üs gurter Seerie üs Elektroauto önböören uur. Fan Golf II en III jaav dit al en litjeri Seerie me Luar-Süüri-Bateriien, en fuarof wiar uk fan di Golf I en Prototyp becht. Wan di ialer Modeli jit 18 bit 25 kWh fuar 100 km haa skul, ken em di Golf VII uk me knap 13 kWh köör, en des Stroom ken me ombi 16 kWh weđer āpleeren uur. Fan di e-Golf jeft et niin Kombiwain (Variant). Di VW E-Golf es en ombecht Golf VII, wat et uk me Bensiinmotor jeft. https://www.euroncap.com/de/results/vw/golf/10955 Ergebnisse des VW Golf beim Euro-NCAP-Crashtest 2012, Önluket di 06.06.2020. Die neue Energieplattform von Volkswagen wird hinzugefügt, und der vierte Motor wird in Massenproduktion hergestellt. Önluket di 05.06.2020 Önluket di 05.06.2020 (electric car range at pushevs.com). Archiwiaret faan det originool di 27. September 2020. Ufrepen di 5. Jüüne 2020.


Di VW Up! (Bechningsreeg 120) es en mal litj Wain fan di Volkswagen AG. VW heer diarme di Modelreeg New small family maaket, hur uk di SEAT Mii en di Škoda Citigo tö hiir. Fuargungster fan di Up! wiar di VW Fox. Di Up! es 2011 fuarstelt uuren. Di Up! es me Bensiin-Jölingsmaskiinen en üs Elektroauto tö fo. Di Modeli fan di "New small family"-Bechningskast fuar Euroopa uur fan Volkswagen Slovakia ön Bratislava becht. Sent 2012 ken em di Up! uk me Maskiin fuar Öörtgas fo, sent di Krölenmuun fan 2012 ken em tau of fjuur (3 of 5) Düüren fo. 2013 kām di e-Up! üt, wat 160 km Laapwai haa skul. Üs Load Up! heer di Wain bluat tau Stöölern, en diarachter es en Giter üs Sküül fuar Kraam, wat achtern iinleeren es. Di Cross Up! ken uk jens fan di Straat of. Des Wain uur me fjuur (5) Düüren önböören, man jit langsen uur bluat di Fuarweelen öndrewen. Di Up! GTI heer 85kW (115 PS). Des Wain waar bi dit Golf GTI-Raakin bi di Wörthersee ön't Jaar 2017 weeget. Des skel di Traditsjoon fan di jest Golf GTI fan 1976 me 81 kW (110 PS) pleegi. Sent 2018


Volkswagen es en Marki fan di Volkswagen AG. VW e-Up! VW e-Golf VW id 3 VW e-Crafter


Det Azua Prowins as ian faan dön 30 prowinsen uun det Dominikaans Republiik. Det hee 214.311 lidj (2010). At hoodsteed faan’t prowins as Azua de Compostela. Dominican Republic, citypopulation.de


Det Bahoruco Prowins (üüb Spaans: Provincia de Bahoruco [baoˈɾuko]) as ian faan dön 30 prowinsen uun det Dominikaans Republiik. Det hee 97.313 lidj (2010). At hoodsteed faan’t prowins as Neiba. Dominican Republic, citypopulation.de


Det Barahona Prowins (üüb Spaans: Provincia de Barahona [baɾaˈona]) as ian faan dön 30 prowinsen uun det Dominikaans Republiik. Det hee 187.105 lidj (2010). At hoodsteed faan’t prowins as Barahona. Dominican Republic, citypopulation.de


Det Dajabón Prowins as ian faan dön 30 prowinsen uun det Dominikaans Republiik. Det hee 63.955 lidj (2010). At hoodsteed faan’t prowins as Dajabón. Dominican Republic, citypopulation.de


Det Duarte Prowins (üüb Spaans: Provincia de Duarte [ˈdwaɾte]) as ian faan dön 30 prowinsen uun det Dominikaans Republiik. Det hee 289.574 lidj (2010). At hoodsteed faan’t prowins as San Francisco de Macorís. Dominican Republic, citypopulation.de


En Bleer es en Töhopsteling fan Tiringen, Böören en aaftinoch uk Reklāmi, wat muar of mener me en Rail ütkumt. Hat jeft daagelk Bleeren, Weekenbleeren sa üs uk sok, wat ark Muun of ark kwart Jaar ütkum. En Bleer ken uk üs en Wai (Uk Orgān) fastlair uur, hur en Gimiindi of Komuuni höör Böören fuar ark jen bikeent maaket. Masi Bleeren uur fan Instituuten of Foriiningen sa üs uk Forseekeringen ütdönen en prenti leten.


Dit Bleer jert töhop me Sprööti-Twiig of Stok en Röten tö di Plaantendiili, wat bi hooger Plaanten fuar't Leewent en Wuksin nöörig sen. Di Orgaantyp jit Phyllom. Ja wuksi fan Kneten (Nodi) ön di Sprööti-Stok tö Sir üt. Ja seet Leecht tö Wuksin om (Photosyntheesi) en Sweet (Weeter ken ütdampi, wan't olter wārem es, en des köölet uk). Fan di "Sweet" uur uk Niaring aural iin ön di Plaant henbraacht. "En Bleer" fan Jens Emil Mungard üp YouTube


Rosales (Ruusenaartigi Planten) es en Kategorii me niigen Famiilien. Hok Aarten diarfan wuksi üs Bosken. Blaanern hiir diartö.


Dåt Romani as di spräke foon da Roma än da Sinti, biise uk bekånd as “siigoinere” än önj Saterlönj sügoor as “hiise” 1 {\displaystyle ^{1}} . Eefter hu waasenschapsmoons schölj huum sügoor foon möre spräke snååke, ouerdåt da ståme hiilj ünglike dialäkte snååke. Dåt jeeft ouer e wrål süwat 6 miljoone manschne da dåt snååke, deerfoon 4,6 miljoone önj Europa. Analyse foon dåt Romani heet wised, dåt dåt famiilje as foon spräke önj Nord-Indien än Pakistan, as dåt Hindi än forålem dåt Punjabi. Dåt wårt wålj betråchdied as en stark bewis am e geographisch jurtkamst foon da Roma tu bestimen, forålen ouerdåt da liinuurde önj dåt Romani dåt mölik mååge, jare migrasjoon eefter dåt weeste tu fülien. En resänt stuudium miinjt, dåt dåt Romani famiilje as foon dåt Singalesisch. Da mååste roma heewe an jare spräke fååsthülen, ouers sålten suner jü spräke tu liiren foon dåt lönj weer ja ferbliiwen, ouerdåt da mååste ståme wälj lunge iirnge unti sügoor iirhunerte bane dåtseelwie gebiit bliiwen. Jü spräke as foon jurtkamt indisch, ouers heet iraanische, armeenische, griichische än slaawische influse unergingen. Da ståme da fare tuugen, leeten jare spräke nuch mör beinflusie. Da influse gunge mååst foole fare as en grut tål


Wat meenst Dü? Dit Bleer, wat ön Bloomern en Plaanten wukset Dit Bleer fan Popiir, wat em lees ken Dit Bleer, hur em wat āpskriiv ken


Noost wiar en tidjskraft för nuurdfresk literatuur. Det redaktjuun lai uun a hunen faan Jarich Hoekstra, Christina Tadsen an Ommo Wilts. Üs em al ön dit Fuarbleer sjocht, es en "Noost" en lüng Fat, hur di Nuaten of Kraitern jaar Weeter fo. Üp Sölring es dit man en Nost me kuurt O. Nr. 0: 2002 Nr. 1: 2002 Nr. 2: 2004 Nr. 3: 2004 Nr. 4: 2005 Nr. 5: 2005 Fuar di Noost haa masi gurkeent nuurđfriisk Skriiwern jaar Steken en Dechtingen dönen, sa üs: Enke Christiansen Ernst Martin Dahl Brunhilde Hagge Hans Hoeg Jarich Hoekstra Emil Ingwersen Ingo Laabs Ellin Nickelsen Ingwer Nommensen Erk Petersen Erk-Uwe Schrahé Antje Tadsen Nordfriisk literatuur frisica nova


Nordfriesland es dit Bleer fan't Nordfriisk Instituut ön Bräist. Al 1845 skreev di Pröst Christian Feddersen iin ön sin Āpskreft "Fünf Worte an die Nordfriesen", dat Nuurđfriislön nöörig en Bleer haa skul, en diarbenen skul aur Nuurđfriislön fortelt uur. Ek jerer üs ön't Jaar 1965 kām Numer 1 üt. Öntwesken waar al aur 2000 Eksemplaari fan't Nordfriisk Instituut prentet. Meföligern fan di Instituutsforiining fo dit Bleer söner Jil, Üđern ken dit aboniari. "Nordfriesland" kumt normaalerwiis fjuur Lop ön't Jaar üt. Theemen sen fuaral Politiik, Wiartskep en Kultuur. Diaraur hen uur Fraagen diskutiaret, Mensken fan di regioon fuarstelt en fuaral uk Bokern fuarstelt. Nordfriisk Instituut


Di Friisen sen en Folk, wat nai bi di Kant fan di Nuurđsee ön Dütsklön en di Liigerlönen lewet. Ön biiring Lönen sen di Friisen üs Menerhair gurkeent. En germaansk Folk (latiinsk Frisii of greeksk Φρείσιοι) es al sent uaking Tiren bikeent. Al Pytheas faan Massalia skreev aur di Friisen. Hi heer ombi 325 f.Kr. di Regioon fan di Dütsk Bocht beraiset. Hi skreev uk fan Abalus (Heliglön). Tacitus skreev iin ön sin Bok Germania aur di Frisii üs en germaansk Stam, diar hi töhop me di Saksen en Chauken Ingaevones nēmt. Des skel ön di Nuurđen fan di röömsk Prowins Germania inferior lewet haa. Fan't 4. bit 8. Jaarhunert wiar di Tir fan't Friisk Rik; des wiar uk di Tir fan en gurt Folkenwanering. Mesken sen di Friisen töhop me di Saksen naa Britannien tain. Di Spreekwiis fan Kent skel nai bi Waastfresk wiis. Ön't 7. Jaarhönert fuan di Friisen Plaats bi Kant fan di süđern Nuurđsee; fan di Chauken es tö des Tir nönt muar tö hiir. Ön Süđweesten haa ja en Hanelsstat, Dorestad āpbecht. Ön di naist Jaarhönerten wiar di Friisen di Föörers fan di Hanel ön di Nuurđsee. Des höl fuar bit dat di Hanse āpkām.


En Automobiil es en Wain mä Maskiin, wat diarfuar taacht es, dat em diarme fuaral üp Straat köör ken. Automobil („Salevsküüwer“) es en substantiviaret Adjektiif. Tö't Jen fan't 19. Jaarhönert jeet en Straatenbaan, wat me Preslucht öndrewen waar üp Franzk: voiture automobile (salevsküüwendi Wain). Dit Uurt kumt fan Greeksk: αὐτός (autós, meent salev) en mobilis (ön Gang braacht, önskööwen, önerwai). Des skul di Forskel tö di Wainer tö des Tir biskriif, wat fan Hingstern of Ausen tain waar. Dit jest Automobiil, Benz Patent-Motorwagen Nr.1 fan 1886. Ford Model T, di jest Wain, wat iin ön en Autofabriik becht waar. VW Käfer, me 15 Miljoonen Wainer twesken 1945 en 1972 wiar des fan 1972 bit 2002 dit Auto, wat üs miist becht uuren wiar. Dit Auto, wat ön di DDR üs miist becht waar, es di Trabant 601. Di Porsche 911 es en mal bikeent Sportwain. Me "Auto (-mobiil)" sen fuaral Persoonenwainer meent, man uk Busi of Mootorweelen hiir diartö. Forskelen jeft et fuaral aur di Forem fan di Karoserii en di Aart fan di Öndreft. Bi di Jölingsmaskiinen sen fuaral Bensiin- en Diesel-Wainer önerwai, man uk Gas uur forbronen. Hok Maskiinen let jam uk ombecht, dat em me Weeterstof köör


En Maskiin of uk Motoor ([ˈmoːtoːr] of uk [moˈtoːr], fan latiinsk mōtor ‚reert uun‘) es en Kraftmaskiin, wat energii tö Werk of Aarber omseet. Maskiinen haa normaalerwiis en Diil, wat höm drait (Rootor), en didiari Draiing uur aur en Skrekelkast of Önerseeting ofdönen. Delings Maskiinen sen fuaral Elektromaskiinen en Forbreners, uk Jölingsmaskiinen. Dampmaskiin Dampturbiin, skel en Generaator öndriiv Winjstroom"meln", dreft en Generaator ön Elektromaskiinen Fjuurtakt-DOHC-Automobiilmaskiin ön V-Forem Commons: Motooren – Saamling fan Skelter en Videos


Wat meenst Du? Autonoomi Köörmaskiinen Automobiil (Sölring) Auto (Öömrang)


En elektrisk Köörmaskiin es en Köörmaskiin, wat me elektrisk Stroom öndrewen uur. Sok Maskiinen sen Rulstööler, Elektroautos, elektrisk Tochen, E-Rolern sa üs Elektroweelen. Elektrisk Köörmaskiinen sen mal litjem. Dit ken ring wiis, wan Futgungsters jam ek hiir. Commons: Elektrisk Köörmaskiin – Saamling fan Skelter en Videos University of California, Riverside (2008, May 1). Hybrid Cars Are Harder To Hear: May Pose Greater Risks For Pedestrians. ScienceDaily. Retrieved May 2, 2008 Citat: "...“There is a real difference between the audibility of hybrid vehicles and those with traditional internal combustion engines that could have effects on the safety of pedestrians, which needs to be studied,” Rosenblum said...This research provides evidence that hybrid cars, when operating in silent mode, pose a substantial risk to blind people and other pedestrians...Only a subtle sound enhancement should be required — maybe something like the simulated sound of a very quiet engine..."


Hummus (araabisk حمص hummus, DMG ḥummuṣ, hebreewsk חומוס'xumus) kumt fan di Orient. Dit uur fuaral fan falsk Iarten maaket, wat püriaret uur. Fuar di falsk Iarten ken uk Buanen nomen ur. Fuar di Smak kum aaftjens Seesam (-muus), Oliivenööl, Sitroonensaft, Sitroonenskelen, Krüüren wit Look en of en tö Kumiin diartö. Hummus uur aaftinoch fuar't Iiten ütdönen, en da uur di Bruaraarten fan di Orient sa üs Pita diar iinstipet. Ön Dütsklön uur dit uk nomen en strik üp Bruar of stipi diar Tacos iin. Zwei Völker – Ein Geschmack: Hummus. Dokumentarfilm, Deutschland, 2008, 20 Min., Buch und Regie: Karin Storch, Produktion: 3sat, Reihe: Kulinarische Spurensuche, Erstsendung: 12. Mai 2008 bei 3sat, Inhaltsangabe von 3sat. Die Kichererbsen-Story. Dokumentarfilm, Australien, 2012, Kino: 73 Min., Fernsehen: 43:33 Min., Buch und Regie: Trevor Graham, Produktion: Yarra Bank Films, Ned Lander Media, Fine Cut Films, Inhaltsangabe von Berlinale 2013, Vorschau. Wiktionary: Hummus (Dütsk) Commons: Hummus – Saamling fan Skelter en Videos Israel-ABC: Humus oder Hummus? israelmagazin.de


Kwel: Dr. Karl Freiherr von Richthofen: Friesische Rechtsquellen. Berlin. 1840. 1 Wollet hören und lasset euch erzählen von den ersten Küren, welche die Friesen willkürten, als sie zu Rom den freien Stuhl erwarben und der Kampf anfing zwischen König Karl und den römischen Herren wegen der [ausgestochenen] Augen des Papstes Leo. Da führte man die nackten Friesen ganz nach vorne, damit sie zuerst erschlagen wür- den. Da wagten die Friesen ihr Leben dafür und nachher erkämpften sie es mit den Händen, daß sie die Römerburg eroberten zur dritten Tageszeit, als die römischen Herren bei Tische saßen. Da setzte Magnus, der der Fahnenträger der Friesen war, seine Fahne auf den allerhöchsten Turm, den es in Rom gab. Wie leid war das dem König Karl: zuvor wa- ren sie alle nackte Friesen, nun nannte sie der König alle Herren. 2 Da bot man den Herren Gold und feine Gewänder an; da bot man einem jeden an, seinen breiten Schild mit rotem Golde zu beschlagen. Da bot man jedem der Herren an, ihn in ein besonderes Reich einzusetzen und daß man ihm von da aus diente, wie man einem mächtigen König [dienen] sollte. Alle Gaben, die der König anbot, lehnte Magnus ab und


En Greevstair es en Plaats, hur en Mensk bigreewen uur, wan hi stürewen es. Fuar't Miist sen Greevstairen üp Sērkhof. En Greevstair es en aart fan Teenkstair fuar des Mensken. Dat em weet, hoken ön en Stair bigreewen es, staant diar fuar't Miist en Greevstiin, man aaftinoch uur uk en holten Krüts me di Noom diarön henstelt. En Aart fan Teenken om di Mensken, dānen em forleesen heer es, diar Bloomern hentöstel of höm om dit Greev tö kömeri. Jan en Maike Ossenbrüggen Ingeborg en Erk-Uwe Schrahé Gondel en Hinrich Matthiesen


Hinrich Matthiesen (* 29. f. d. Ismuun 1929 ön Weesterlön', † 19. f. d. Fođermuun 2009 ön Muasem) wiar en dütsk Krimiskriiwer. Hinrich Matthiesen kām fan en ual Söl'ring Koptainsfamiilie. Hi wukset ön Lübeck āp, en diar wiar hi fan 1935 bit 1945 uk tö Skuul. Me 16 Jaaren maast hi ön di Wuntermuun fan 1945 iin ön di Krich ön di naa di Uasterfront, en diar waar hi fan di Rusen iinfungen. 1948 kām hi töbeek naa Dütsklön en studiareti ön Kiil. Hi kür niin Koptain uur, aurdat di Skeepen fuar't Miist ön en eeđer di Krich forleesen gingen wiar. Fan 1951 ön maaketi Hinrichsen Raisen naa Frankrik, Spānien sa üs uk naa Merel- en Süđer-Ameerikaa. Hi studiareti bi di Universiteet fan Valparaíso / Chile fiiđer en kür üs Skuulmaister bi dütsk Skuulen ön Chile en Mexiko aarberi. Diar fung hi ik me sin Skriiwen ön. Öntwesken wiar hi jen Jaar ön Dütsklön, man da ging hi jit jens naa Mexiko. Sent di Meren fan di 1980er Jaaren heer Hinrich Matthiesen üs frii Skriiwer ön Muasem üp Söl' aarbert, en diar es hi 2009 uk stürewen. Sin Romāni uur uk aur di gur maaketi Rechercheaarber sa üs en gur


Dit Shiftphone Smartphone-Modelreeg fan di dütsk Shift GmbH. Shiftphones sen modulaar becht, dat em jam uk repariari ken. Di Moduuli kum fan China, en di Firma paset üp, dat di Mensken, dānen dit bech, rocht bitaalet uur en dat di Stofi fuar di Diili sa fuarhualing wonen uur üs dit man giar. Shiftphone skel diarme di jest Fiirsnaker wiis, fair becht es en uk jit fan en dütsk Firma kumt. Di Giraaten fo jaar Noom fan di Gurthair, wat dit Display, di Skirem, heer. En Shift 5me heer 5 Zoll Diagonaalmaat, en Shift 6m heer 5,7 bit 6 Zoll esf.. Dit Shift mu skel en Smartphone me en Tastatuur sa üs en Laptop uur, wat da 5 bit 6 Zoll Diagonaalmaat fair. Me des Giraaten (Smartphone, Tastatuur, Hualer (Hub) en Stroomadapter) skel em ombi 70% mener Ressourcen nöörig haa üs wan em en Reekenmaskiin en nen Smartphone heer. WiWo aur di jest fair Fiirsnaker fan Dütsklön Di Shift GmbH finansiaret Giraaten fuaral aur Crowdfunding. Dit jit uk, dat Giraaten ek becht uur, wan diar ek inoch Jil fuar üp Stair es.


En Zoll jit ön Ameerikaa inch. Iin ön di DIN-Norm 4890 Bleer 1 „Zoll – Millimeter. Normtemperatuur (Bezugstemperatur 20 °C)“ fan 1935 waar reeren: „Fuar di miist Maaten leengt dit en reekni en Zoll me 1″ engl. = 25,400 000 mm, wat en bet kuurter es üs dit wiar, wan em dit olter ginau weet wel. Di Forskel fan 0,044 µ maaket sa gur üs nönt üt“. (Dit µ jit deling Mikromeeter (µm).) Di akuraati Wert wiar di Wert, di Engelön fastlair heer (National Physical Laboratory, Teddington): 1″ engl. = 25,399 956 mm. Fuar aur di Maaten akuraati Meetingen es uk dit Omreekning fuar di amerikaansk Zoll öndönen: 1″ amerik. = 25,400 051 mm. Fuar Jeansboksen uur di Maaten fuar't Miist üs Inches öndönen (Sa üs 32/34). Uk bi Skiremern fan Smartphones en Reekenmaskiinen uur dit Diagonaalmaat üs Zoll öndönen. Sa heer en 5"-Smartphone en Diagonaalmaat fan ombi 5 ∗ 2 , 54 c m = 12 , 7 c m {\displaystyle 5*2,54cm=12,7cm} En PC-Skirem me 24" heer da 24 ∗ 2 , 54 c m = 60 , 96 c m {\displaystyle 24*2,54cm=60,96cm}


Wat menst dü ? Tol (Miat), ianhaid för't lengde [öömrang] Zoll (Maat) [sölring] Tol (Stoot), det iinrachtang faan a stoot Tol (Stüüren), a stüüren üüb bütjluns waaren


En müsduk ((fe.) mösduk, (mo.) müsdök, (sö.)Mürdok) as en nöösuk, amdat ööder lidj ei uunspütjet wurd. Hat as wichtag wurden, üs det Corona-sjocht uun't juar 2020 amging. Auer't ei nooch müsnöösuken tu kuupin jääw, haa a lidj begand, salew sok nöösuken tu seien. Jo hual ei ales ap, man san dach beeder üs goorniks. Uun di focht bi't snüüwen kön uk bakteerien an wiiren wees, an sodenang san sok nöösuken föörskrewen wurden, wan dü ütj tu äärnin gongst, of huar dü mä föl ööder lidj tuupkomst. Uun a Mei 2020 hää't Nordfriisk Instituut tuup mä't Friisk Foriining en wäädstridj ütjracht, am det best wurd för jodiar müsnöösuken tu finjen. An jo kaam auerian, dat müsduk det best wurd as, auer det uun arke nuurdfresk spriakwiis bal likedenang klangt. Diar jääw't uk noch en bonk föörslacher muar üs t.b. spütjslont, noose-hoose, snoobelschööl, man jo läät jo ei so gud uun ööder spriakwiisen auerdreeg. So hää det müsduk wonen. NFT, 17. Jüüne 2020 Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid Commonskategorii: Müsduken – Saamlang faan bilen of filmer


Jü Friisk Foriining as en nordfriisk kultuurforiining ma än for da Frasche önj Nordfraschlönj. Müülj as dåt stipen foon e nordfrasch spräke än identiteet. Jü foriining as 1923 grünläin wörden än heet diling amänbai 600 lasmoote. Ouerdåt da friiske en äinen spräke än en äin kultuur hääwe, betråchtet e Friisk Foriining e friiske följkefloose as en äin följk än en autochthon manerhäid önj Tjüschlönj, sü as da sorbe önj e Lausitz. Et wichtist müülj for e Foriining as et bewååren foon än e stipe for e friiske spräke än kultuur. E Friisk Foriining wörd 1923 uner e noome „Friesisch-Schleswigscher Verein“ grünläid. E Friisk Foriining Foriining betråchtet foon önjfång önj e friiske spräke än e friisk kultuur as en äin än likberuchtid grutelse önjt tjüsch-dånsch gränslönj. Et hoodmüülj foon e Foriining as et årbe fort bewååren än ütbagen foon e friiske spräke än en friisk identitäät.E Friisk Foriining, wat bit 1933 ma en äin “Liste Friesland” bai woole apastald häi, heet eefter 1945 et tuhuupeårbe ma e dånsch manerhäid intensiwiird. 1948 wörd e Söödslaswiksche Wäälerferbånd (www.ssw.de) foon dånsche än friiske grünläid, am sü gemiinsoom da politische inträse tu fertreesen. Tu tids as üüs stjörlasmoot Lars Harms ån foon fjouer SSW-fertreesere önj


Liiwen (Haematopus, Haematopodidae) san en skööl an en famile faan fögler, huar't 12 slacher faan jaft. Jo hiar tu at order faan a Kuben an Waadfögler (Charadriiformes). H. ater – H. bachmani – H. chathamensis – H. finschi – H. fuliginosus – H. leucopodus – H. longirostris – H. moquini – H. ostralegus – H. palliatus – H. unicolor Liiw (Haematopus ostralegus) Suart Liiw (Haematopus bachmani) Commonskategorii: Liiwen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Liiwen


En Bidreftsysteem es en Saamling fan Programi in en Reekenmaskiin, war diarfuar töhopstelt den, dat ön ditdiari Giraat Programi iinrocht uur ken en dat dem diar gur me aarberi ken. Programi uur fuar en Bidreftsysteem skrewen, en dit dit jit, dat et ek ek ark Program fuar ark Systeem jeft. Me di Jaaren haa di Systeemi jam mal foranert. Bikeent Systeemi wiar of sen: C64 (Commodore), 1980er juaren Apple, 1980er juaren MAC-OS DOS, 1970er an 80er juaren Windows Linux iOS Android Commons: Bidreftsysteem – Saamling fan Skelter en Videos


Android es en Bidreftsysteem fuar Smartphones en Tablets, wat üp engelsk üs Mobile devices bikeent sen. Android es üp frii (Open source) Programi āpbecht. Aur Swaarhairen, wat di Nüter fan sok Giraaten bi Google se aarberi hok Giraaten-Firmen sa es uk Shiftphone ön ain Bidreftsysteemi. Huawei heer en ain Systeem, wat ek muar me Google töhopaarbert. Android es sent hok Jaaren fan Google aurnomen. Des heer üs en Sjukmaskiin bigent en es mal niisgiirig, wat di Liren me jaar Reekenmaskiin sjuk of maaki. Di Daatensaamling diarfan uur en broket Krans fan dit wat di Users da fuarhaa, en des ken em gur fuar Reklāmi forkoopi. Apps uur fuaral aur di Google Play Store önböören, en diar skel em höm önmel, wan em en App önluki of haa wel. Uk ön di Giraaten skel em hol en Google-Konto haa, dat em "Services" fo fo ken. Diarachter staant man altert uk en Föliging (Tracking) en Protokoliaring fan dit wat em maaket. Di Programi haa aaftinoch uk en Föliger of Tracker ön Buurt. Masi Liren, dānen en Giraat me Android haa, wel dit man ek haa, ja wel en Googlefrii Giraat. Som Apps fair em bluat bi di Google Playstore. Wan em des