Di Gulen Skiar (latiinsk sectio aurea, proportio divina) es di Forhual fan tau Leengden, huarbi di di gurter (Major) Diil höm tö di di litjeri (Minor) Diil sa forhalt üs di Sum tö di gurteri Diil. Me a {\displaystyle a} üs Major en b {\displaystyle b} üs Minor mit dit: a + b a = a b {\displaystyle {\frac {a+b}{a}}={\frac {a}{b}}} of a a + b = b a {\displaystyle {\frac {a}{a+b}}={\frac {b}{a}}} Bi didiar Breek kumt en Irrationaali Tal üt, en des letzten höör ek üs Breek fan tau hiili Talen skriiw. Des es da di Gulen Tal, wat fuar't Miist mein di greeksk Bokstaav Phi biskrewen uur: Φ = a b = a + b a {\displaystyle \Phi ={\frac {a}{b}}={\frac {a+b}{a}}} = 1,618... Dit Weeten om di Gulen Skiar es al sent di Antiike bi Euklid bikeent. Ön di Renaissance war di Gulen Skiar weđer für di Könst iinseet, hur di Forhual für Harmonii sörigt. Em fent uk in di Natuur di Gulen Skiar bis Bleeren en Blostern fan Plaanten. Eeđer di Biskriiwing boowen: a b = a + b a {\displaystyle {\frac {a}{b}}={\frac {a+b}{a}}} Föligt: a b − 1 − b a = 0 {\displaystyle {\frac {a}{b}}-1-{\frac


Det Elías Piña Prowins as ian faan dön 30 prowinsen uun det Dominikaans Republiik. Det hee 63.029 lidj (2010). At hoodsteed faan’t prowins as Comendador. Dominican Republic, citypopulation.de


Det El Seibo Prowins as ian faan dön 30 prowinsen uun det Dominikaans Republiik. Det hee 87.680 lidj (2010). At hoodsteed faan’t prowins as El Seibo. Dominican Republic, citypopulation.de


Det Espaillat Prowins (üüb Spaans: Provincia de Espaillat [espajˈʎat]) as ian faan dön 30 prowinsen uun det Dominikaans Republiik. Det hee 231.938 lidj (2010). At hoodsteed faan’t prowins as Moca. Dominican Republic, citypopulation.de


Det Hato Mayor Prowins as ian faan dön 30 prowinsen uun det Dominikaans Republiik. Det hee 85.017 lidj (2010). At hoodsteed faan’t prowins as Hato Mayor del Rey. Dominican Republic, citypopulation.de


Det Hermanas Mirabal Prowins (üüb Spaans: Provincia de Hermanas Mirabal [eɾˈmanas miɾaˈβal]) as ian faan dön 30 prowinsen uun det Dominikaans Republiik. Det hee 92.193 lidj (2010). At hoodsteed faan’t prowins as Salcedo. Dominican Republic, citypopulation.de


Det Independencia Prowins (üüb Spaans: Provincia de Independencia [indepenˈdensja]) as ian faan dön 30 prowinsen uun det Dominikaans Republiik. Det hee 52.589 lidj (2010). At hoodsteed faan’t prowins as Jimaní. Dominican Republic, citypopulation.de


Det La Altagracia Prowins as ian faan dön 30 prowinsen uun det Dominikaans Republiik. Det hee 273.210 lidj (2010). At hoodsteed faan’t prowins as Higüey. Dominican Republic, citypopulation.de


Det La Romana Prowins (üüb Spaans: Provincia de La Romana [la ɾoˈmana]) as ian faan dön 30 prowinsen uun det Dominikaans Republiik. Det hee 245.433 lidj (2010). At hoodsteed faan’t prowins as La Romana. Dominican Republic, citypopulation.de


Det La Vega Prowins as ian faan dön 30 prowinsen uun det Dominikaans Republiik. Det hee 394.205 lidj (2010). At hoodsteed faan’t prowins as La Vega. Dominican Republic, citypopulation.de


Det María Trinidad Sánchez Prowins as ian faan dön 30 prowinsen uun det Dominikaans Republiik. Det hee 140.925 lidj (2010). At hoodsteed faan’t prowins as Nagua. Dominican Republic, citypopulation.de


Det Monseñor Nouel Prowins as ian faan dön 30 prowinsen uun det Dominikaans Republiik. Det hee 165.224 lidj (2010). At hoodsteed faan’t prowins as Bonao. Dominican Republic, citypopulation.de


Det Monte Cristi Prowins as ian faan dön 30 prowinsen uun det Dominikaans Republiik. Det hee 109.607 lidj (2010). At hoodsteed faan’t prowins as Monte Cristi. Dominican Republic, citypopulation.de


Det Monte Plata Prowins (üüb Spaans: Provincia de Monte Plata [ˈmonte ˈplata]) as ian faan dön 30 prowinsen uun det Dominikaans Republiik. Det hee 185.956 lidj (2010). At hoodsteed faan’t prowins as Monte Plata. Dominican Republic, citypopulation.de


Kassita (tamazight: ⴽⴰⵙⵉⵜⴰ, araabisk كاسيطا) as en letj stääd uun Marokko mä 2.675 iinwenern. Bevölkerungsstatistik Marokko (Memento faan di 1. Jüüle 2016 uun't Internet Archive)


En Smartphone es en Tilefoon, hur uk fuul fan di Funktsjoonen fan en Kompjuuter benen sen. Me sa'n Giraat ken em altert iin ön't Nat (Internet), wan em WLAN of en Nat fuar mobiili Daaten heer. En Smartphone es en Reekenmaskiin fuar di Boksfek. Muar Reekenmaskiin man uk jit Fiirsnaker es en Tablet. Üp Engelsk jit en Mobiiltilefoon Cell Phone. Dit wanert fan jen Funkseli tö di Naist, wan diar en Funkmeest staant, wat en Funkseli önber. Di Seli es di Rüm hur di Funkstraalen fan di Meest henkum. Wan diar niin Funkmeest es, da heer em en Funkhol tö faat hur em ek tilefoniari ken. En Forbeetering bringt dit Generic Access Network, hur me em aur ark WLAN snaki ken hur em önmelt es. Fuaral sen di Systeemi Android (Fan Google) en iOS (Fan Apple) bikeent. Des kosti niin Jil, man wan em des heer sen di Forkoopers niisgiirig eeđer Daaten en wat em me sin Fiirsnaker maaket. Diarom haa masi Liren niin Konto fan Google of Apple ön dit Giraat. Hat jeft man uk frii Systeemi fuar fuarhualing Giraaten sa üs Shiftphone of Fairphone. Uk fan Linux jeft et en Systeemprogram, man dit es riskant tö instaliari, wan


Det Pedernales Prowins as ian faan dön 30 prowinsen uun det Dominikaans Republiik. Det hee 31.587 lidj (2010). At hoodsteed faan’t prowins as Pedernales Dominican Republic, citypopulation.de


Det Peravia Prowins as ian faan dön 30 prowinsen uun det Dominikaans Republiik. Det hee 184.344 lidj (2010). At hoodsteed faan’t prowins as Baní Dominican Republic, citypopulation.de


Det Puerto Plata Prowins (üüb Spaans: Provincia de Puerto Plata [pweɾtoˈplata]) as ian faan dön 30 prowinsen uun det Dominikaans Republiik. Det hee 321.597 lidj (2010). At hoodsteed faan’t prowins as Puerto Plata Dominican Republic, citypopulation.de


Det Samaná Prowins (üüb Spaans: Provincia de Samaná [samaˈna]) as ian faan dön 30 prowinsen uun det Dominikaans Republiik. Det hee 101.494 lidj (2010). At hoodsteed faan’t prowins as Samaná Dominican Republic, citypopulation.de


Det Sánchez Ramírez Prowins as ian faan dön 30 prowinsen uun det Dominikaans Republiik. Det hee 151.392 lidj (2010). At hoodsteed faan’t prowins as Cotuí Dominican Republic, citypopulation.de


Det San Cristóbal Prowins (üüb Spaans: Provincia de San Cristóbal [ˈsaŋ kɾisˈtoβal]) as ian faan dön 30 prowinsen uun det Dominikaans Republiik. Det hee 569.930 lidj (2010). At hoodsteed faan’t prowins as San Cristóbal Dominican Republic, citypopulation.de


Det San José de Ocoa Prowins as ian faan dön 30 prowinsen uun det Dominikaans Republiik. Det hee 59.544 lidj (2010). At hoodsteed faan’t prowins as San José de Ocoa Dominican Republic, citypopulation.de


Det San Juan Prowins (üüb Spaans: Provincia de San Juan [saŋ ˈxwan]) as ian faan dön 30 prowinsen uun det Dominikaans Republiik. Det hee 232.333 lidj (2010). At hoodsteed faan’t prowins as San Juan de la Maguana Dominican Republic, citypopulation.de


Det San Pedro de Macorís Prowins (üüb Spaans: Provincia de San Pedro de Macorís [ˈsam ˈpeðɾo ðe makoˈɾis]) as ian faan dön 30 prowinsen uun det Dominikaans Republiik. Det hee 290.458 lidj (2010). At hoodsteed faan’t prowins as San Pedro de Macorís. Dominican Republic, citypopulation.de


Det Santiago Prowins (üüb Spaans: Provincia de Santiago [sanˈtjaɣo]) as ian faan dön 30 prowinsen uun det Dominikaans Republiik. Det hee 963.422 lidj (2010). At hoodsteed faan’t prowins as Santiago de los Caballeros. Dominican Republic, citypopulation.de


Det Santiago Rodríguez Prowins as ian faan dön 30 prowinsen uun det Dominikaans Republiik. Det hee 57.476 lidj (2010). At hoodsteed faan’t prowins as Sabaneta. Dominican Republic, citypopulation.de


Det Valverde Prowins (üüb Spaans: Provincia de Valverde [balˈβeɾðe]) as ian faan dön 30 prowinsen uun det Dominikaans Republiik. Det hee 163.030 lidj (2010). At hoodsteed faan’t prowins as Mao. Dominican Republic, citypopulation.de


Johor [dʒohor] as een faan a bundesstooten faan Malaysia. A bundesstoot leit uun a süüd faan det Malaaisk Hualeweilun. Det hee 3.700.500 lidj (2010). At hoodsteed faan a bundesstoot as Johor Bahru. Malaysia, citypopulation.de


Surabaya ([suraˈbaja], föör 1947 Soerabaja, 1947-1967 Surabaja, üüb Jawaans: ꦯꦸꦫꦧꦪ) as det naistgratst steed uun Indoneesien. At steed leit üüb't eilun Jaawa. Det hee 2.765.487 lidj (2010). Det as at hoodsteed faan det Uast Jaawa Prowins (Jawa Timur). Indonesia, citypopulation.de Commons: Surabaya – Saamling faan biljen of filmer Lotte Lenya schongt Surabaya Johnny (üüb YouTube), en stak ütj det komeede Happy End (1929) faan Kurt Weill, Bertolt Brecht an Elisabeth Hauptmann.


Terengganu [tərəŋɡanu] as een faan a bundesstooten faan Malaysia. A bundesstoot leit uun a nuurduast faan't dial faan't lun, wat üüb det Malaaisk Hualeweilun leit. Det hee 1.207.700 lidj (2010). At hoodsteed faan a bundesstoot as Kuala Terengganu. Malaysia, citypopulation.de


Kedah [kədah] as een faan a bundesstooten faan Malaysia. A bundesstoot leit uun a nuurdwaast faan't lun. Det hee 2.146.200 lidj (2010). At hoodsteed faan a bundesstoot as Alor Setar. Malaysia, citypopulation.de


Kelantan [kəlantan] as een faan a bundesstooten faan Malaysia. A bundesstoot leit uun a nuurduast faan't dial faan't lun, wat üüb det Malaaisk Hualeweilun leit. Det hee 1.829.700 lidj (2010). At hoodsteed faan a bundesstoot as Kota Bharu. Malaysia, citypopulation.de


Melaka as een faan a bundesstooten faan Malaysia. A bundesstoot leit uun a süüd faan det Malaaisk Hualeweilun. Det hee 914.700 lidj (2010). At hoodsteed faan a bundesstoot as Melaka. Malaysia, citypopulation.de


Negeri Sembilan [ˈnəgəri səmbiˈlan] as een faan a bundesstooten faan Malaysia. A bundesstoot leit uun a süüd faan det Malaaisk Hualeweilun. Det hee 1.117.100 lidj (2010). At hoodsteed faan a bundesstoot as Seremban. Malaysia, citypopulation.de


Pahang as een faan a bundesstooten faan Malaysia. A bundesstoot leit uun a maden an uast faan't dial faan't lun, wat üüb det Malaaisk Hualeweilun leit. Det hee 1.648.000 lidj (2010). At hoodsteed faan a bundesstoot as Kuantan. Malaysia, citypopulation.de


Penang as een faan a bundesstooten faan Malaysia. A bundestoot bestäänt ütj Penang Eilun, wat nai bi a waasteeg faan det Malaaisk Hualeweilun leit an lun, wat bi a waasteeg faan't hualeweilun leit. Det hee 1.746.300 lidj (2010). At hoodsteed faan a bundesstoot as George Town. Malaysia, citypopulation.de


Perak [peraʔ] as een faan a bundesstooten faan Malaysia. A bundesstoot leit uun a nuurdwaast faan't dial faan't lun, wat üüb det Malaaisk Hualeweilun leit. Det hee 2.496.400 lidj (2010). At hoodsteed faan a bundesstoot as Ipoh. Malaysia, citypopulation.de


Perlis as een faan a bundesstooten faan Malaysia. A bundesstoot leit uun a nuurdwaast faan't dial faan't lun, wat üüb det Malaaisk Hualeweilun leit. Det hee 252.200 lidj (2010). At hoodsteed faan a bundesstoot as Kangar. Perlis as det letjst faan a bundesstooten uun Malaysia. Malaysia, citypopulation.de


Sabah [sabah] as een faan a bundesstooten faan Malaysia. A bundesstoot leit uun a nuurduast faan det eilun Borneo. Det hee 3.866.800 lidj (2010). At hoodsteed faan a bundesstoot as Kota Kinabalu. Malaysia, citypopulation.de


Sarawak [sarawaʔ] as een faan a bundesstooten faan Malaysia. A bundesstoot leit uun a nuurd faan det eilun Borneo. Det hee 2.767.600 lidj (2010). At hoodsteed faan a bundesstoot as Kuching. Malaysia, citypopulation.de


Selangor [səlaŋor] as een faan a bundesstooten faan Malaysia. A bundesstoot leit uun a süüdwaast faan det Malaaisk Hualeweilun. Det hee 6.380.800 lidj (2010). At hoodsteed faan a bundesstoot as Shah Alam. Malaysia, citypopulation.de


Rostock as en Hanse- an uniwersiteetsstääd uun Mecklenburg-Föörpomern. Trinjam leit di lunkreis Rostock. Tu Rostock hiart uk det huuwenstääd Warnemünde. Bütj Schwerin as Rostock ian faan tau kreisfrei stääden uun't lun. Statistisches Amt M-V – Bevölkerungsstand der Kreise, Ämter und Gemeinden 2017 (XLS-Datei) (Iinwenertaalen huuchreegent efter 2011). (Halep üüb sjiisk) DWD Commonskategorii: Rostock – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Rostock (sjiisk)


Recurvirostridae san en Fögelfamile, huar't 10 slacher faan jaft. Cladorhynchus - Himantopus - Recurvirostra Himantopus Steltenluuper (Himantopus himantopus) Sütjern (Recurvirostra) Sütjer (Recurvirostra avosetta) Commonskategorii: Recurvirostridae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Recurvirostridae Der Säbelschnäbler – Bilen faan a Neusiedlersee


Labuan as en eilun an bundesteritoorium uun Malaysia. At bundesteritoorium bestäänt ütj Labuan Eilun an hög letjer eilunen, wat nai bi at nuurdeeg faan Borneo lei. Tu a nuurd an waast leit det Süüdschineesk Sia, tu a uast de Sabah Bundesstoot, tu a süüd de Sarawak Bundesstoot an tu a süüdwaast Brunei. Det hee 86.908 lidj (2010). At hoodsteed faan't teritoorium as Victoria. Labuan: Federal Territory in Malaysia, citypopulation.de


Johor Bahru [ˈdʒohor ˈbahru] as at hoodsteed faan de Johor Bundesstoot uun Malaysia. At steed leit uun a süüd faan det Malaaisk Hualeweilun, nai bi det Johor Struat. Det hee 642.944 lidj (2000). Malaysia: States, Territories & Urban Areas, citypopulation.de


Taipeh (üüb Schineesk: 臺北市 / 台北市 Táiběi Shì, üüb Taiwaans: Tâi-pak-chhī of Nuurd-Taiwan Steed) as at hoodsteed faan det Republiik Schiina. At steed leit uun a nuurd faan det eilun Taiwan. Det hee 2.645.041 lidj (2019). Taipeh hee twaalew distrikten: Taiwan: Counties and Cities, citypopulation.de


Pjöngjang (üüb Koreaans: 평양 [pʰjʌ̹ŋja̠ŋ]) as at hoodsteed faan Nuurdkorea. At steed leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 2.581.076 lidj (2008). North Korea, citypopulation.de


Malé (üüb Dhivehi: މާލެ Male’) as at hoodsteed faan a Malediiwen. Det hee 127.079 lidj (2014). Maldives, citypopulation.de


Duschanbe (üüb Tadschiikisk: Душанбе [duʃamˈbɛ]) as at hoodsteed faan Tadschiikistaan. At steed leit uun a waast faan't lun. Det hee 846.400 lidj (2019). Tajikistan, citypopulation.de


Busan as det naistgratst steed uun Süüdkorea. At steed leit uun a süüduast faan't lun. Det hee 3.293.161 lidj (2019). At steed hee een lunkreis (Gijang) an füftanj steedkreiser (üüb Koreaans: 구 gu): South Korea: Urban Areas and Towns, citypopulation.de South Korea: Administrative Division, citypopulation.de


Incheon as det treedgratst steed an en gratsteed (en steed üüs en prowins) uun Süüdkorea. At steed leit uun a nuurdwaast faan't lun. Det hee 2.938.457 lidj (2019). At steed hee 8 steedkreiser (üüb Koreaans: 구 gu) an 2 lunkreiser (üüb Koreaans: 군 gun): De Bupyeong Steedkreis (부평구 / 富平區 Bupyeong-gu) De Uast Steedkreis (동구 / 東區 Dong-gu) De Gyeyang Steedkreis (계양구 / 桂陽區 Gyeyang-gu) De Maden Steedkreis (중구 / 中區 Jong-gu) De Michuhol Steedkreis (미추홀구 / 彌鄒忽區 Michuhol-gu) De Süüduast Steedkreis (남동구 / 南洞區 Namdong-gu) De Waast Steedkreis (서구 / 西區 Seo-gu) De Yeonsu Steedkreis (연수구 / 延壽區 Yeonsu-gu) De Ganghwa Lunkreis (강화군 / 江華郡 Ganghwa-gun) De Ongjin Lunkreis (옹진군 / 甕津郡 Ongjin-gun) South Korea: Urban Areas and Towns, citypopulation.de


Daegu as det fjuardgratst steed uun Süüdkorea. At steed leit uun a süüduast faan't lun. Det hee 2.468.222 lidj (2010). At steed hee een lunkreis (Dalseong) an sööwen steedkreiser (üüb Koreaans: 구 gu): South Korea, citypopulation.de South Korea: Administrative Division, citypopulation.de


Daejeon (üüb Koreaans: 대전 [tɛ̝.dʑʌn]) as det füftgratst steed uun Süüdkorea. At steed leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 1.493.979 lidj (2010). At steed hee trii steedkreiser (üüb Koreans: 구 gu) De Daedeok Steedkreis (대덕구 / 大德區 Daedok-gu) De Uast Steedkreis (동구 / 東區 Dong-gu) De Maden Steedkreis (중구 / 中區 Jung-gu) De Waast Steedkreis (서구 / 西區 Seo-gu) De Yuseong Steedkreis (유성구 / 儒城區 Yuseong-gu) South Korea, citypopulation.de


Gwangju (üüb Koreaans: 광주 [kwaŋ.dʑu]) as det seekstgratst steed uun Süüdkorea. At steed leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 1.480.293 lidj (2010). At steed hee fiiw steedkreiser (üüb Koreaans: 구 gu): South Korea, citypopulation.de South Korea: Administrative Division, citypopulation.de


Suwon (üüb Koreaans: 수원 [su.wʌn]) as det sööwenstgratst steed uun Süüdkorea. At steed leit uun a nuurdwaast faan't lun. Det hee 1.235.022 lidj (2010). Det as at hoodsteed faan det Gyeonggi Prowins. At steed hee fjauer steedkreiser (üüb Koreaans: 구 gu): De Gwonseon Steedkreis (권선구 / 勸善區 Gwonseon-gu) De Jangan Steedkreis (장안구 / 長安區 Jangan-gu) De Paldal Steedkreis (팔달구 / 八達區 Paldal-gu) De Yeongtong Steedkreis (영통구 / 靈通區 Yeongtong-gu) South Korea, citypopulation.de


Kim Il-sung Kim Il-sung (üüb Koreaans: 김일성 Kim Ilsŏng; bäären üüs Kim Song-chu; * 15. April 1912 uun Mankeidai, do Jaapaans Keiserrik, Nuurdkorea faan nü; † 8. Jüüle 1994 uun Pjöngjang) wiar en komunistisk nuurdkoreaans poliitiker an faan 1948 tu 1994 diktaatoor faan Nuurdkorea. Üüs „Iiwig President“ as hi noch efter san duas de de-jure stootsbaas faan't lun. Feerers faan Nuurdkorea: Kim Il-sung (1948-1994), Kim Jong-il (1994-2011), Kim Jong-un (2011-).


Kim Jong-il (* 16. Febrewoore 1941 uun det Rüs SFSR, Sowjetunioon üüs Juri Irsenowitsch Kim; efter nuurdkoreaans amtelk uungoowen * 16. Febrewoore 1942 nai bi Paektusan, Jaapaans Keiserrik, Nuurdkorea faan nü; † 17. Deetsember 2011 uun Pjöngjang) wiar en nuurdkoreaans poliitiker an faan 1994 tu san duas diktaatoor faan Nuurdkorea. Feerers faan Nuurdkorea: Kim Il-sung (1948-1994), Kim Jong-il (1994-2011), Kim Jong-un (2011-).


A politsei (faan ualgreks πολιτεία politeía 'stootsferwaltang‘, jüst so üs uun 'politiik') as en iinrachtang faan a stoot. Hat skal för at öfentelk seekerhaid an order surge, üüb a struatenferkiar paase an stroofen ferfulge. A politsei hää bütj tol an militeer at gewaltmonopool, det ment, bluas a politsei mut mä gewalt jin öödern föörgung. Hat as uk för en nuadfaal diar, an koon mä a tilefoonnumern 110 an 112 uunrepen wurd. Uun enkelt lunen werke politsei an militeer muar tuup üs wi det wen san. An a politsei hää uk ei uun arke lun a salew apgoowen. Uun Sjiisklun san a apgoowen reegelt uun't politseirocht. Bi a grensen werket en aanj politsei, det as a bundespolitsei. An üüb a struumer an bi a küsten werket uk en aanj ufdialang, det as a weedersjutspolitsei. A sjandaarmer, diar bi a politsei werke, het uk puutsen, an üüb en motoorwel wiar't witj müsen, auer jo iar witj tjüch uun hed. Commonskategorii: Politsei – Saamlang faan bilen of filmer


Det Adschluun Guwernement (üüb Araabsk: محافظة عجلون Muḥāfaẓat ʿAjlūn) as ian faan a guwernementen uun Jordaanien. At guwernement leit uun a nuurdwaast faan't lun. Det hee 176.080 lidj (2015). At guwernement hee tau distrikten: Jordan: Administrative Division, citypopulation.de Jordan: Administrative Division, citypopulation.de


Di "Foriinigt Staaten fan Ameerika" es en Lön ön Nuurd-Ameerika. Diar uuni 305.843.000 Mensken (2008). Di foriinigt Staaten sen töhop dit fjuurst gurtest Lön üp Wārel. Gurter sen bluat: China, Ruslön' en Kanada. Alabama · Alaska · Arizona · Arkansas · California · Colorado · Connecticut · Delaware · Florida · Georgia · Hawaii · Idaho · Illinois · Indiana · Iowa · Kansas · Kentucky · Louisiana · Maine · Maryland · Massachusetts · Michigan · Minnesota · Mississippi · Missouri · Montana · Nebraska · Nevada · New Hampshire · New Jersey · New Mexico · New York · North Carolina · North Dakota · Ohio · Oklahoma · Oregon · Pennsylvania · Rhode Island · South Carolina · South Dakota · Tennessee · Texas · Utah · Vermont · Virginia · Washington · West Virginia · Wisconsin · Wyoming Dü kenst üp di Koort kliki: Rank Order - Area. 2 nowämber 2006. CIA World Factbook. Commons: USA – Saamling fan Skelter en Videos Wikimedia-Atlas: Foriinigt Staaten fan Ameerika – Geograafisk en histoorisk koorten United_States_Minor_Outlying_Islands


Kuwait-Steed (Arabic: مدينة الكويت Madīnat Al-Kuwayt) as at hoodsteed faan Kuwait. At steed leit uun a uast faan't lun. Det hee 62.074 lidj (2018). Kuwait, citypopulation.de


Taschkent (üüb Usbekisk: Toshkent [tɒʃˈkent]) as at hoodsteed faan Usbekistaan. At steed leit uun a uast faan't lun. Det hee 2.352.900 lidj (2014). Uzbekistan, citypopulation.de


Aşgabat [ɑʃʁɑˈbɑt] as at hoodsteed faan Turkmeenistaan. At steed leit uun a süüd faan't lun. Det hee 827.500 lidj (2004). Turkmenistan, citypopulation.de


Det Ahal Prowins as ian faan dön fiiw prowinsen faan Turkmeenistaan. Det hee 939.700 lidj (2005). At hoodsteed faan't prowins as Änew. Turkmenistan, citypopulation.de


Brno as at hoodsteed faan det Süüdmäärisk Regiuun uun Tschechien. Det hee 381.346 lidj (2020). Uun a uast faan't steed wiar 1805 a Slacht bi Austerlitz uun dön Napoleonisk Kriiger. Czech Republic: Regions and Major Cities, citypopulation.de


Franz Kafka (* 3. Jüüle 1883 uun Prag, Uasterrik-Ungarn; † 3. Jüüne 1924 uun Kierling, Uasterrik) wiar en böömisk skriiwer, diar üüb Tjiisk skreew. Die Verwandlung Der Prozess Das Schloss


Friedrich Ebert (* 4. Febrewoore 1871 uun Heidelberg; † 28. Febrewoore 1925 uun Berlin) wiar en poliitiker faan det SPD. Hi wiar sant 1913 föörstmaan faan't partei an faan 1919 tu san duas de iarst rikspresident faan det Weimar Republiik. Rikskanslern faan det Weimar Republiik: Friedrich Ebert (1918-1919), Philipp Scheidemann (Febrewoore-Jüüne 1919), Gustav Bauer (1919-1920), Hermann Müller (Marts-Jüüne 1920, 1928-1930), Constantin Fehrenbach (1920-1921), Joseph Wirth (1921-1922), Wilhelm Cuno (1922-1923), Gustav Stresemann (August-Nofember 1923), Wilhelm Marx (1923-1925, 1926-1928), Hans Luther (1925-1926), Heinrich Brüning (1930-1932), Franz von Papen (Jüüne-Nofember 1932), Kurt von Schleicher (1932-1933). Rikspresidenten faan det Weimar Republiik: Friedrich Ebert (1919–1925), Paul von Hindenburg (1925–1933). Commons: Friedrich Ebert – Saamling faan biljen of filmer


Gustav Ernst Stresemann (* 10. Mei 1878 uun Berlin; † 3. Oktuuber 1929 uk diar) wiar en tjiisk poliitiker an stootsmaan faan det Weimar Republiik, diar 1923 rikskansler an diarefter tu san duas riksminister faan't bütjlun wiar. 1926 fing hi tup mä Aristide Briand a Noobelpris för Frees. Rikskanslern faan det Weimar Republiik: Friedrich Ebert (1918-1919), Philipp Scheidemann (Febrewoore-Jüüne 1919), Gustav Bauer (1919-1920), Hermann Müller (Marts-Jüüne 1920, 1928-1930), Constantin Fehrenbach (1920-1921), Joseph Wirth (1921-1922), Wilhelm Cuno (1922-1923), Gustav Stresemann (August-Nofember 1923), Wilhelm Marx (1923-1925, 1926-1928), Hans Luther (1925-1926), Heinrich Brüning (1930-1932), Franz von Papen (Jüüne-Nofember 1932), Kurt von Schleicher (1932-1933).


Philipp Heinrich Scheidemann (* 26. Jüüle 1865 uun Kassel; † 29. Nofember 1939 uun Kopenhuuwen) wiar en tjiisk faan det SPD. Uun't Nofemberrewolutschuun ded hi 9. Nofember 1918 faan en balkoon faan a Riksdaisbau ütj at tupbreeg faan det Tjiisk Keiserrik an a began faan det Tjiisk Republiik bekäänd. Hi wiar faan 13. Febrewoore tu 20. Jüüne 1919 riksministerpresident faan't republiik. Hi wiar diarefter tu 1925 boowerbürgermääster faan Kassel. Efter at meechtauernoom faan a Natschunaalsosialisten uun't juar 1933 ging hi iin uun't eksiil. Rikskanslern faan det Weimar Republiik: Friedrich Ebert (1918-1919), Philipp Scheidemann (Febrewoore-Jüüne 1919), Gustav Bauer (1919-1920), Hermann Müller (Marts-Jüüne 1920, 1928-1930), Constantin Fehrenbach (1920-1921), Joseph Wirth (1921-1922), Wilhelm Cuno (1922-1923), Gustav Stresemann (August-Nofember 1923), Wilhelm Marx (1923-1925, 1926-1928), Hans Luther (1925-1926), Heinrich Brüning (1930-1932), Franz von Papen (Jüüne-Nofember 1932), Kurt von Schleicher (1932-1933).


Peter Michael Clemens (* 21. August 1804 uun Muasem, † 10. August 1870 uun Schleswig) wiar kantoor an skuulmääster uun Schleswig. Uun Tondern hää Clemens 1826 det seminaar för skuulmäästern besoocht. 1828 bit 1829 wiar hi skuulmäästerhalper uun Enge. 1831 freid hi Ose Peter Harmsen faan Muasem. Sant 1830 wiar hi kantoor bi't Michaelissark an skuulmääster bi't Wilhelmiinenskuul uun Schleswig. 1856 begand hi mä't auersaaten faan't Nei Testament an a salmen tu't Sölring, det wiar det iarst auersaatang tu't Nuurdfresk faan jodiar wichtag teksten. Sin werk as ei drükt wurden an iarst uun a 1950er juaren wederfünjen wurden. Iarst 2008 as't faan Hindrik Brouwer ütjden wurden (Estrikken 83). Hat mai di Man wel gung, diär ek wandelt eter di gottloas Lid jar Red; diär ek üp di Senders Wei geid, en ek set, hur di Spotmakers set (Huuchsjiisk) Wohl dem, der nicht wandelt im Rat der Gottlosen noch tritt auf den Weg der Sünder noch sitzt, da die Spötter sitzen Nordfrieslandelexikon faan't NFI Bibelarchiv Hindrik Brouwer (Hrsg), Peter Michael Clemens. Die vier Evangelien auf Sylterfriesisch. Estrikken 83, Kiel 2008.


August de Stark wiar faan 1694 tu san duas kurfürst an hertooch faan Saksen an uk faan 1697 uun personaalunioon köning faan Poolen-Liitauen. Hi wiar Johann Georg III. an Anna Sophie faan Denemark an Norweegen hör dring. Köninger faan Polen (1697-1795): August II. (1697-1704, 1709-1733), Stanisław Leszczyński (1704-1709, 1733-1736), August III. (1733-1763), Stanisław II. August (1764-1795). Commons: August de Stark – Saamling faan biljen of filmer


Lodsch as det traadgratst steed uun Poolen. At steed leit uun a maden faan't lun. Det hee 679.941 lidj (2019). Det as at hoodsteed faan det Lodsch Prowins. Poland: Major Cities, citypopulation.de


Danzig (üüb Poolsk Gdańsk [ɡdaɲsk], harke tu?/i; üüb Kaschuubisk: Gduńsk) as det seeksgratst steed uun Poolen. Det leit uun a nuurd faan't lun, nai bi det Uastsia. Det hee 470.907 lidj (2019). Det as a hoodsteed faan det Pomern Prowins. Poland: Major Cities, citypopulation.de


Breslau (üüb Poolsk: Wrocław [ˈvrɔt͡swaf] harke tu?/i; üüb Tschechisk: Vratislav) as det fjuardgratst steed uun Poolen. At steed leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 642.869 lidj (2019). Det as at hoodsteed faan det Niiderschleesien Prowins. Poland: Major Cities, citypopulation.de


Posen (üüb Poolsk: Poznań [ˈpɔznaj̃] of [ˈpɔznaɲ] harke tu?/i) as det füftgratst steed uun Poolen. At steed leit uun a maden faan't lun. Det hee 534.813 lidj (2019). Det as at hoodsteed faan det Gratpoolen Prowins. Poland: Major Cities, citypopulation.de


Datei:Franciscus.jpg Poop Fransiskus (üüb Latiinsk: Franciscus PP.; bäären Jorge Mario Bergoglio [ˈxo̞ɾxe ˈmaɾjo β̞e̞ɾˈɣ̞oɣ̞ljo̞]; * 17. Deetsember 1936 uun Buenos Aires, Argentiinien) as sant 13. Marts 2013 de 266. baskop faan Room an diarmä Poop, boowerhood faan det Rööms-Katuulsk Sark an suwereen faan't Watikaansteed. Hi as de iarst poop, diar faan Süüdameerika komt. Paapen uun det 21. juarhunert: Johanes Paul II. (1978-2005), Beenedikt XVI. (2005-2013), Fransiskus (2013-)


Stettin (üüb Poolsk: Szczecin [ˈʂt͡ʂɛt͡ɕin]; harke tu?/i) as det sööwengratst steed uun Poolen. At steed leit uun a nuurdwaast faan't lun. Det hee 401.907 lidj (2019). Det as at hoodsteed faan det Waastpomern Prowins. Poland: Major Cities, citypopulation.de


Det Ermlun-Masuuren Prowins (üüb Poolsk: Województwo Warmińsko-Mazurskie) as ian faan a prowinsen uun Poolen. At prowins leit uun nuurduast faan't lun. Det hee 1.696.193 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Olsztyn (Allenstein). Uun a nuurdwaast faan't prowins as det Frisk Hääf. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Poland: Administrative Division, citypopulation.de Poland: Warmińsko-Mazurskie, citypopulation.de


Det Gratpoolen Prowins (üüb Poolsk: Województwo Wielkopolskie [vɔjɛˈvut͡stfɔ vjɛlkɔˈpɔlskʲɛ]) as ian faan a prowinsen uun Poolen. At prowins leit uun a waast faan't lun. Det hee 3.498.733 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Posen. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Poland: Administrative Division, citypopulation.de Poland: Wielkopolskie, citypopulation.de


Det Haligkrüs Prowins (üüb Poolsk: Województwo Świętokrzyskie) as ian faan a prowinsen uun Poolen. At prowins leit uun a süüduast faan't lun. Det hee 1.233.961 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Kielce. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Poland: Administrative Division, citypopulation.de Poland: Świętokrzyskie, citypopulation.de


Det Karpaatenföörlun Prowins (üüb Poolsk: Województwo Podkarpackie) as ian faan a prowinsen uun Poolen. At prowins leit uun a süüduast faan't lun. Det hee 2.127.164 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Rzeszów. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Karpaatenföörlun hiard bit 1914 tu't Köningrik Galitsien. Poland: Administrative Division, citypopulation.de Poland: Subcarpathia Voivodeship, citypopulation.de


Det Kujaawien-Pomern Prowins (üüb Poolsk: Województwo Kujawsko-Pomorskie) as ian faan a prowinsen uun Poolen. At prowins leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 3.410.901 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Bromberg. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Poland: Administrative Division, citypopulation.de Poland: Kujawsko-Pomorskie, citypopulation.de


Det Leebus Prowins (üüb Poolsk: Województwo Lubuskie) as ian faan a prowinsen uun Poolen. At prowins leit uun a waast faan't lun. Det hee 1.011.592 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Landsberg an der Warthe. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Poland: Administrative Division, citypopulation.de Poland: Lubuskie, citypopulation.de Föör 1945 en steeddial faan Frankfurt an der Oder.


Det Letjpoolen Prowins (üüb Poolsk: Województwo Małopolskie) as ian faan a prowinsen uun Poolen. At prowins leit uun a süüduast faan't lun. Det hee 3.410.901 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Krakau. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Letjpoolen hiard bit 1914 dialwiis tu't Köningrik Galitsien. Poland: Administrative Division, citypopulation.de Poland: Małopolskie, citypopulation.de


Det Lodsch Prowins (üüb Poolsk: Województwo Łódzkie) as ian faan a prowinsen uun Poolen. At prowins leit uun a maden faan't lun. Det hee 2.454.779 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Lodsch. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Poland: Administrative Division, citypopulation.de Poland: Łódzkie. citypopulation.de


Friisk as en black metal band faan Uastfresklun. Jo maage musiik üüb Plaatsjiisk. De Doden van't Waterkant (EP, aanj ferlach, 2018) Kien Kummweer / Warndt (üs LP of CD, aanj ferlach, 2020) Wääbsteed faan Friisk Iindrach üüb Wikidata


Det Masoowien Prowins (üüb Poolsk: Województwo Mazowieckie) as ian faan a prowinsen uun Poolen. At prowins leit uun a uast faan't lun. Det hee 5.423.168 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Warschau. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Poland: Administrative Division, citypopulation.de Poland: Mazowieckie. citypopulation.de


Det Niiderschleesien Prowins (üüb Poolsk: Województwo Dolnośląskie) as ian faan a prowinsen uun Poolen. At prowins leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 2.900.163 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Breslau. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Poland: Administrative Division, citypopulation.de Poland: Dolnośląskie, citypopulation.de


Det Oppeln Prowins (üüb Poolsk: Województwo Opolskie) as ian faan a prowinsen uun Poolen. At prowins leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 982.626 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Oppeln. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Poland: Administrative Division, citypopulation.de Poland: Opolskie. citypopulation.de


Det Podlachien Prowins (üüb Poolsk: Województwo Podlaskie) as ian faan a prowinsen uun Poolen. At prowins leit uun a nuurduast faan't lun. Det hee 1.178.353 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Białystok. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Poland: Administrative Division, citypopulation.de Poland: Podlaskie, citypopulation.de


Det Pomern Prowins (üüb Poolsk: Województwo Pomorskie) as ian faan a prowinsen uun Poolen. At prowins leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 2.343.928 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Danzig. Uun a uast faan't prowins as det Frisk Hääf. Uun a waast as det eilun Wolin. At uastdial faan't eilun Usedom hiart uk tu't prowins. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Poland: Administrative Division, citypopulation.de Poland: Pomorskie, citypopulation.de


Det Schleesien Prowins (üüb Poolsk: Województwo Śląskie) as ian faan a prowinsen uun Poolen. Det hee 4.517.635 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Kattowitz. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Öler steeden: Racibórz Schleesien hiard bit 1914 dialwiis tu't Köningrik Galitsien. Poland: Administrative Division, citypopulation.de Poland: Śląskie, citypopulation.de


Det Waastpomern Prowins (üüb Poolsk: Województwo Zachodniopomorskie) as ian faan a prowinsen uun Poolen. At prowins leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 1.696.193 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Stettin. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Poland: Administrative Division, citypopulation.de Poland: Pomorskie, citypopulation.de


Det Alytus Lungemeend (üüb Liitauisk: Alytaus rajono savivaldybė) as ian faan a lungemeenden uun Liitauen. Det hee 25.885 lidj (2020). At hoodsteed faan't lungemeend as Alytus, uk wan't steed nian dial diarfaan as. Lithuania: Administrative Division, citypopulation.de


Det Anykščiai Lungemeend (üüb Liitauisk: Anykščių rajono savivaldybė) as ian faan a lungemeenden uun Liitauen. Det hee 23.038 lidj (2020). At hoodsteed faan't lungemeend as Anykščiai. Lithuania: Administrative Division, citypopulation.de


Det Vilnius Lungemeend (üüb Liitauisk: Vilniaus rajono savivaldybė) as ian faan dön lungemeenden uun Liitauen. Det hee 100.146 lidj (2020). At hoodsteed faan't lungemeend as Vilnius, uk wan't steed nian dial diarfaan as. Lithuania: Administrative Division, citypopulation.de


Det Biržai Lungemeend (üüb Liitauisk: Biržų rajono savivaldybė) as ian faan a lungemeenden uun Liitauen. Det hee 22.719 lidj (2020). At hoodsteed faan't lungemeend as Biržai. Lithuania: Administrative Division, citypopulation.de


Det Joniškis Lungemeend (üüb Liitauisk: Joniškio rajono savivaldybė) as ian faan dön lungemeenden uun Liitauen. Det hee 20.730 lidj (2020). At hoodsteed faan't lungemeend as Joniškis. Lithuania: Administrative Division, citypopulation.de


Det Šiauliai Lungemeend (üüb Liitauisk: Šiaulių rajono savivaldybė) as ian faan a lungemeenden uun Liitauen. Det hee 30.521 lidj (2020). At hoodsteed faan't lungemeend as Šiauliai, uk wan't steed nian dial diarfaan as. Lithuania: Administrative Division, citypopulation.de


Det Telšiai Lungemeend (üüb Liitauisk: Telšių rajono savivaldybė) as ian faan dön lungemeenden uun Liitauen. Det hee 39.306 lidj (2020). At hoodsteed faan't lungemeend as Telšiai. Lithuania: Administrative Division, citypopulation.de


Det Mažeikiai Lungemeend (üüb Liitauisk: Mažeikių rajono savivaldybė) as ian faan dön lungemeenden uun Liitauen. Det hee 51.056 lidj (2020). At hoodsteed faan't lungemeend as Mažeikiai. Lithuania: Administrative Division, citypopulation.de


Det Ignalina Lungemeend (üüb Liitauisk: Ignalinos rajono savivaldybė) as ian faan dön lungemeenden uun Liitauen. Det hee 14.430 lidj (2020). At hoodsteed faan't lungemeend as Ignalina. Lithuania: Administrative Division, citypopulation.de


Det Jonava Lungemeend (üüb Liitauisk: Jonavos rajono savivaldybė) as ian faan dön lungemeenden uun Liitauen. Det hee 41.151 lidj (2020). At hoodsteed faan't lungemeend as Jonava. Lithuania: Administrative Division, citypopulation.de


Det Jurbarkas Lungemeend (üüb Liitauisk: Jurbarko rajono savivaldybė) as ian faan dön lungemeenden uun Liitauen. Det hee 24.835 lidj (2020). At hoodsteed faan't lungemeend as Jurbarkas. Lithuania: Administrative Division, citypopulation.de


Det Kaišiadorys Lungemeend (üüb Liitauisk: Kaišiadorių rajono savivaldybė) as ian faan dön lungemeenden uun Liitauen. Det hee 29.526 lidj (2020). At hoodsteed faan't lungemeend as Kaišiadorys. Lithuania: Administrative Division, citypopulation.de


Det Kaunas Lungemeend (üüb Liitauisk: Kauno rajono savivaldybė) as ian faan dön lungemeenden uun Liitauen. Det hee 96.423 lidj (2020). At hoodsteed faan't lungemeend as Kaunas, uk wan't steed nian dial diarfaan as. Lithuania: Administrative Division, citypopulation.de


Det Kėdainiai Lungemeend (üüb Liitauisk: Kėdainių rajono savivaldybė) as ian faan dön lungemeenden uun Liitauen. Det hee 45.275 lidj (2020). At hoodsteed faan't lungemeend as Kėdainiai. Lithuania: Administrative Division, citypopulation.de


Swinbeien (Empetrum) san en plaantenskööl uun det famile faan a Hiasplaanten (Ericaceae). Diar jaft at man en hunfol slacher faan. Uun Nuurdfresklun wääkst det Swinbei (Empetrum nigrum). Empetrum atropurpureum Empetrum eamesii Empetrum nigrum Empetrum rubrum Wikispecies hää en artiikel tu: Swinbeien Commonskategorii: Swinbeien – Saamlang faan bilen of filmer


Hiasruusen (Erica) san en plaantenskööl uun det famile faan a Hiasplaanten (Ericaceae) mä amanbi 860 slacher. A miasten lewe uun Süüdafrikoo; uun Nuurdfresklun wääkst det Hiasruus (Erica tetralix). E. subg. Chlamydanthe E. subg. Ectasis E. subg. Erica E. subg. Platystoma E. subg. Stellanthe E. subg. Syringodea Wikispecies hää en artiikel tu: Hiasruusen Commonskategorii: Hiasruusen – Saamlang faan bilen of filmer Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Erica slacher


A Ruad Foos of ianfach Foos (Vulpes vulpes) hiart tu at order faan a Hünjer an as en Tetjdiart. Ruad Foos Skrook faan Vulpes vulpes Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Ruad Foosen Wikispecies hää en artiikel tu: Ruad Foosen


Det Ankara Prowins (üüb Türkisk: Ankara ili) as en prowins, wat dialwiis uun det Madelanatoolien Regiuun an dialwiis uun det Suart Sia Regiuun uun a Türkei as. Det hee 5.639.076 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Ankara. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Turkey: Administrative Division, citypopulation.de Turkey: Ankara, citypopulation.de


Det Çankırı Prowins (üüb Türkisk: Çankırı ili) as en prowins, wat dialwiis uun det Madelanatoolien Regiuun an dialwiis uun det Suart Sia Regiuun uun a Türkei as. Det hee 195.789 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Çankırı. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Turkey: Administrative Division, citypopulation.de Turkey: Çankırı, citypopulation.de


Det Eskişehir Prowins (üüb Türkisk: Eskişehir ili) as en prowins, wat dialwiis uun det Madelanatoolien Regiuun an dialwiis uun det Suart Sia Regiuun uun a Türkei as. Det hee 887.475 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Eskişehir. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Turkey: Administrative Division, citypopulation.de Turkey: Eskişehir, citypopulation.de


Det Karaman Prowins (üüb Türkisk: Karaman ili) as en prowins, wat dialwiis uun det Madelanatoolien Regiuun an dialwiis uun det Madlunsia Regiuun uun a Türkei as. Det hee 253.279 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Karaman. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Turkey: Administrative Division, citypopulation.de Turkey: Karaman, citypopulation.de


Det Yozgat Prowins (üüb Türkisk: Yozgat ili) as en prowins, wat dialwiis uun det Madelanatoolien Regiuun an dialwiis uun det Suart Sia Regiuun uun a Türkei as. Det hee 421.200 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Yozgat. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Turkey: Administrative Division, citypopulation.de Turkey: Yozgat, citypopulation.de


Det Çorum Prowins (üüb Türkisk: Çorum ili) as en prowins, wat dialwiis uun det Suart-Sia-Regiuun an dialwiis uun det Madelanatoolien Regiuun uun a Türkei as. Det hee 530.864 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Çorum. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Turkey: Administrative Division, citypopulation.de Turkey: Çorum, citypopulation.de


Det Kelmė Lungemeend (üüb Liitauisk: Kelmės rajono savivaldybė) as ian faan a lungemeenden uun Liitauen. Det hee 25.383 lidj (2020). At hoodsteed faan't lungemeend as Kelmė. Lithuania: Administrative Division, citypopulation.de


Det Klaipėda Lungemeend (üüb Liitauisk: Klaipėdos rajono savivaldybė) as ian faan dön lungemeenden uun Liitauen. Det hee 60.124 lidj (2020). At hoodsteed faan't lungemeend as Klaipėda, uk wan't steed nian dial diarfaan as. Lithuania: Administrative Division, citypopulation.de


Det Kretinga Lungemeend (üüb Liitauisk: Kretingos rajono savivaldybė) as ian faan dön lungemeenden uun Liitauen. Det hee 37.425 lidj (2020). At hoodsteed faan't lungemeend as Kretinga. Lithuania: Administrative Division, citypopulation.de


Det Kupiškis Lungemeend (üüb Liitauisk: Kupiškio rajono savivaldybė) as ian faan dön lungemeenden uun Liitauen. Det hee 16.356 lidj (2020). At hoodsteed faan't lungemeend as Kupiškis. Lithuania: Administrative Division, citypopulation.de


Det Lazdijai Lungemeend (üüb Liitauisk: Lazdijų rajono savivaldybė) as ian faan dön lungemeenden uun Liitauen. Det hee 18.324 lidj (2020). At hoodsteed faan't lungemeend as Lazdijai. Lithuania: Administrative Division, citypopulation.de


Det Molėtai Lungemeend (üüb Liitauisk: Molėtų rajono savivaldybė) as ian faan dön lungemeenden uun Liitauen. Det hee 17.153 lidj (2020). At hoodsteed faan't lungemeend as Molėtai. Lithuania: Administrative Division, citypopulation.de


Det Pakruojis Lungemeend (üüb Liitauisk: Pakruojo rajono savivaldybė) as ian faan a lungemeenden uun Liitauen. Det hee 18.607 lidj (2020). At hoodsteed faan't lungemeend as Pakruojis. Lithuania: Administrative Division, citypopulation.de


Det Panevėžys Lungemeend (üüb Liitauisk: Panevėžio rajono savivaldybė) as ian faan dön lungemeenden uun Liitauen. Det hee 35.328 lidj (2020). At hoodsteed faan't lungemeend as Panevėžys, uk wan't steed nian dial diarfaan as. Lithuania: Administrative Division, citypopulation.de


Det Pasvalys Lungemeend (üüb Liitauisk: Pasvalio rajono savivaldybė) as ian faan a lungemeenden uun Liitauen. Det hee 22.829 lidj (2020). At hoodsteed faan't lungemeend as Pasvalys. Lithuania: Administrative Division, citypopulation.de


Det Plungė Lungemeend (üüb Liitauisk: Plungės rajono savivaldybė) as ian faan dön lungemeenden uun Liitauen. Det hee 32.991 lidj (2020). At hoodsteed faan't lungemeend as Plungė. Lithuania: Administrative Division, citypopulation.de


Det Prienai Lungemeend (üüb Liitauisk: Prienų rajono savivaldybė) as ian faan dön lungemeenden uun Liitauen. Det hee 25.806 lidj (2020). At hoodsteed faan't lungemeend as Prienai. Lithuania: Administrative Division, citypopulation.de


Det Radviliškis Lungemeend (üüb Liitauisk: Radviliškio rajono savivaldybė) as ian faan a lungemeenden uun Liitauen. Det hee 35.002 lidj (2020). At hoodsteed faan't lungemeend as Radviliškis. Lithuania: Administrative Division, citypopulation.de


Det Raseiniai Lungemeend (üüb Liitauisk: Raseinių rajono savivaldybė) as ian faan dön lungemeenden uun Liitauen. Det hee 31.230 lidj (2020). At hoodsteed faan't lungemeend as Raseiniai. Lithuania: Administrative Division, citypopulation.de


Det Rokiškis Lungemeend (üüb Liitauisk: Rokiškio rajono savivaldybė) as ian faan dön lungemeenden uun Liitauen. Det hee 28.072 lidj (2020). At hoodsteed faan't lungemeend as Rokiškis. Lithuania: Administrative Division, citypopulation.de


Det Skuodas Lungemeend (üüb Liitauisk: Skuodo rajono savivaldybė) as ian faan dön lungemeenden uun Liitauen. Det hee 16.084 lidj (2020). At hoodsteed faan't lungemeend as Skuodas. Lithuania: Administrative Division, citypopulation.de


Det Šakiai Lungemeend (üüb Liitauisk: Šakių rajono savivaldybė) as ian faan dön lungemeenden uun Liitauen. Det hee 26.707 lidj (2020). At hoodsteed faan't lungemeend as Šakiai. Lithuania: Administrative Division, citypopulation.de


Det Šalčininkai Lungemeend (üüb Liitauisk: Šalčininkų rajono savivaldybė) as ian faan dön lungemeenden uun Liitauen. Det hee 30.521 lidj (2020). At hoodsteed faan't lungemeend as Šalčininkai. Lithuania: Administrative Division, citypopulation.de


Det Šilalė Lungemeend (üüb Liitauisk: Šilalės rajono savivaldybė) as ian faan dön lungemeenden uun Liitauen. Det hee 21.899 lidj (2020). At hoodsteed faan't lungemeend as Šilalė. Lithuania: Administrative Division, citypopulation.de


Det Šilutė Lungemeend (üüb Liitauisk: Šilutės rajono savivaldybė) as ian faan dön lungemeenden uun Liitauen. Det hee 37.641 lidj (2020). At hoodsteed faan't lungemeend as Šilutė. Lithuania: Administrative Division, citypopulation.de


Det Trakai Lungemeend (üüb Liitauisk: Trakų rajono savivaldybė) as ian faan dön lungemeenden uun Liitauen. Det hee 32.541 lidj (2020). At hoodsteed faan't lungemeend as Trakai. Lithuania: Administrative Division, citypopulation.de


Det Ukmergė Lungemeend (üüb Liitauisk: Ukmergės rajono savivaldybė) as ian faan dön lungemeenden uun Liitauen. Det hee 33.482 lidj (2020). At hoodsteed faan't lungemeend as Ukmergė. Lithuania: Administrative Division, citypopulation.de


Det Utena Lungemeend (üüb Liitauisk: Utenos rajono savivaldybė) as ian faan dön lungemeenden uun Liitauen. Det hee 37.184 lidj (2020). At hoodsteed faan't lungemeend as Utena. Lithuania: Administrative Division, citypopulation.de


Det Širvintos Lungemeend (üüb Liitauisk: Širvintų rajono savivaldybė) as ian faan dön lungemeenden uun Liitauen. Det hee 15.072 lidj (2020). At hoodsteed faan't lungemeend as Širvintos. Lithuania: Administrative Division, citypopulation.de


Det Švenčionys Lungemeend (üüb Liitauisk: Švenčionių rajono savivaldybė) as ian faan dön lungemeenden uun Liitauen. Det hee 22.929 lidj (2020). At hoodsteed faan't lungemeend as Švenčionys. Józef Piłsudski (1867-1935), poolsk poliitiker. Lithuania: Administrative Division, citypopulation.de


Det Tauragė Lungemeend (üüb Liitauisk: Tauragės rajono savivaldybė) as ian faan dön lungemeenden uun Liitauen. Det hee 37.803 lidj (2020). At hoodsteed faan't lungemeend as Tauragė. Lithuania: Administrative Division, citypopulation.de


Det Varėna Lungemeend (üüb Liitauisk: Varėnos rajono savivaldybė) as ian faan dön lungemeenden uun Liitauen. Det hee 20.844 lidj (2020). At hoodsteed faan't lungemeend as Varėna. Lithuania: Administrative Division, citypopulation.de


Det Vilkaviškis Lungemeend (üüb Liitauisk: Vilkaviškio rajono savivaldybė) as ian faan dön lungemeenden uun Liitauen. Det hee 34.666 lidj (2020). At hoodsteed faan't lungemeend as Vilkaviškis. Lithuania: Administrative Division, citypopulation.de


Det Zarasai Lungemeend (üüb Liitauisk: Zarasų rajono savivaldybė) as ian faan dön lungemeenden uun Liitauen. Det hee 14.915 lidj (2020). At hoodsteed faan't lungemeend as Zarasai. Lithuania: Administrative Division, citypopulation.de


Alytus as det seekstgratst steed an en steedgemeend (üüb Liitauisk: Miesto Savivaldybė) uun Liitauen. Det leit uun a süüd faan't lun. Det hee 49.895 lidj (2010). At steed as uk at hoodsteed faan det Alytus Lungemeend, uk wan det nian dial faan't lungemeend as. Lithuania, citypopulation.de


Kaunas ([ˈkɐʊˑnɐs]; ual nööm üüb Tjiisk: Kauen) as det naistgratst steed an en steedgemeend (üüb Liitauisk: Miesto Savivaldybė) uun Liitauen. Det leit uun a süüd faan't lun. Det hee 289.364 lidj (2010). At steed as uk at hoodsteed faan det Kaunas Lungemeend, uk wan det nian dial faan't lungemeend as. Lithuania, citypopulation.de


Klaipėda ([ˈkɫɐɪˑpʲeːdɐ]; ual nööm üüb Tjiisk: Memel) as det traadgratst steed an en steedgemeend (üüb Liitauisk: Miesto Savivaldybė) uun Liitauen. At steed leit uun a waast faan't lun, bi a eeg faan't Uastsia. Det hee 149.116 lidj (2010). At steed as uk at hoodsteed faan det Klaipėda Lungemeend, uk wan det nian dial faan't lungemeend as. Lithuania, citypopulation.de


Šiauliai ([ʃɛʊ̯ˈlʲɛɪ̯]; ual nööm üüb Tjiisk: Schaulen) as det fjuardgratst steed an en steedgemeend (üüb Liitauisk: Miesto Savivaldybė) uun Liitauen. Det leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 101.511 lidj (2010). At steed as uk at hoodsteed faan det Šiauliai Lungemeend, uk wan det nian dial faan't lungemeend as. Lithuania, citypopulation.de


Panevėžys ([pɐnʲɛvʲeːˈʑiːs]; ual nööm üüb Tjiisk: Ponewiesch) as det füftgratst steed an en steedgemeend (üüb Liitauisk: Miesto Savivaldybė) uun Liitauen. Det leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 85.885 lidj (2010). At steed as uk at hoodsteed faan det Panevėžys Lungemeend, uk wan det nian dial faan't lungemeend as. Lithuania, citypopulation.de


Marijampolė (ual nööm üüb Tjiisk: Mariampol, 1955-1989 Kapsukas) as det sööwenstgratst steed uun Liitauen. At steed leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 34.975 lidj (2010). Det as at hoodsteed faan det Marijampolė Gemeend. Lithuania, citypopulation.de


Mažeikiai (ual nööm üüb Tjiisk: Moscheiken) as det aachstgratst steed uun Liitauen. At steed leit uun a nuurdwaast faan't lun. Det hee 32.470 lidj (2010). Det as at hoodsteed faan det Mažeikiai Lungemeend. Lithuania, citypopulation.de


Jonava (ual nööm üüb Tjiisk: Janau) as det njüügenstgratst steed uun Liitauen. At steed leit uun a maden faan't lun. Det hee 26.423 lidj (2010). Det as at hoodsteed faan det Jonava Lungemeend. Lithuania, citypopulation.de


Utena (ual nööm üüb Tjiisk: Utenen) as det tjiinstgratst steed uun Liitauen. At steed leit uun a nuurduast faan't lun. Det hee 25.397 lidj (2010). Det as at hoodsteed faan det Utena Lungemeend. Lithuania, citypopulation.de


De Bagrationowsk Steedkreis (üüb Rüs: Багратио́новский городско́й о́круг Bagratiónovskij gorodskój ókrug) as faan 1. Janewoore 2021 een faan dön 22 steedkreiser faan det Kaliningrad Prowins uun Rüslun. A steedkreis leit uun a süüdwaast faan't prowins. Det hee 32.786 lidj (2019). At hoodsteed faan a steedkreis as Bagrationowsk. Föör 1945 wiar't gebiit faan't steedkreis faan nü dial faan Uastpreussen. Kaliningrad Oblast: Region in Northwestern Federal District, citypopulation.de


Gäärsbuumplaanten (Xanthorrhoeaceae -> Asphodelaceae) san en plaantenfamile uun det order faan a Spargeloortagen (Asparagales). Agrostocrinum – Aloe – Aloiampelos – Aloidendron – Aristaloe – Arnocrinum – Asphodeline – Asphodelus – Astroloba – Bulbine – Bulbinella – Caesia – Chortolirion – Corynotheca – Dianella – Eccremis – Eremurus – Gasteria – Geitonoplesium – Gonialoe – Guillauminia – Haworthia – Haworthiopsis – Hemerocallis – Hensmania – Herpolirion – Hodgsoniola – Jodrellia – Johnsonia – Kniphofia – Kumara – Lemeea – Leptaloe – Pasithea – Phormium – Simethis – Stawellia – Stypandra – Thelionema – Trachyandra – Tricoryne – Tulista – Xanthorrhoea Wikispecies hää en artiikel tu: Gäärsbuumplaanten Commonskategorii: Gäärsbuumplaanten – Saamlang faan bilen of filmer


Skrüüwenbuumplaanten (Pandanaceae) san en plaantenfamile uun det order faan a Pandanales. Diar hiar fiiw sköölen mä muar üs 800 slacher tu. Benstonea – Freycinetia – Martellidendron – Pandanus – Sararanga Commonskategorii: Skrüüwenbuumplaanten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Skrüüwenbuumplaanten


Sundsvall as en stää önj jü prowins Västernorrland, Sweeden. Jü stää heet 50 712 inboogere (2010). Commons: Sundsvall – Soomling foon bile än filme Sundsvall kommun


Skrüüwenbuumer (Pandanus) san en plaantenskööl uun det famile faan a Pandanaceae. Jo waaks uun a troopen an diar hiar son 600 slacher tu. Pandanus boninensis (Bonin-Eilunen) Wikispecies hää en artiikel tu: Skrüüwenbuumer Commonskategorii: Skrüüwenbuumer – Saamlang faan bilen of filmer


Aloen (Aloe) san en plaantenskööl uun det famile faan a Gäärsbuumplaanten (Asphodelaceae). Diar jaft at son 500 slacher faan. Kap-Aloe (Aloe ferox), Süüdafrikoo Plaket Aloe (Aloe maculata) Echt Aloe (Aloe vera) Commonskategorii: Aloen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Aloen


Echt Aloe (Aloe vera) as en plaantenslach uun det skööl faan a Aloen (Aloe). Di nöömdial vera komt faan't latiinsk uf an ment 'woor'. Echt Aloe (Aloe vera) Bloos faan Aloe vera Aloe smeer Faan a bleedensaft woort en smeer maaget. Det skal halep bi sünjen steeden. Wikispecies hää en artiikel tu: Aloe vera Commonskategorii: Aloe vera – Saamlang faan bilen of filmer Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


Phacelia san en plaantenskööl uun det famile faan a Rüchbleeden (Boraginaceae). Jo het uk "imenbruad". Diar hiar wel 150 bit 200 slacher tu. P. argentea – P. argillacea – P. bicolor – P. bolanderi – P. calthifolia – P. brachyloba – P. californica – P. campanularia – P. capitata – P. cicutaria – P. congesta – P. corymbosa – P. crenulata – P. distans – P. douglasii – P. dubia – P. fimbriata – P. formosula – P. fremontii – P. glandulosa – P. grandiflora – P. grisea – P. hastata – P. heterophylla – P. humilis – P. imbricata – P. insularis – P. integrifolia – P. inundata – P. linearis – P. lutea – P. malvifolia – P. minor – P. nemoralis – P. neomexicana – P. parryi – P. patuliflora – P. purshii – P. robusta – P. rupestris – P. sericea – P. tanacetifolia – P. viscida Wikispecies hää en artiikel tu: Phacelia Commonskategorii: Phacelia – Saamlang faan bilen of filmer


Phacelia tanacetifolia as en plaantenslach uun det skööl faan a Phacelia. Hat woort ütjsest üs nektaarplaant för imen an het uk "imenbruad". Bloos Fial mä Phacelia Siad faan Phacelia tanacetifolia Wikispecies hää en artiikel tu: Phacelia tanacetifolia Commonskategorii: Phacelia tanacetifolia – Saamlang faan bilen of filmer


Stevia rebaudiana as en plaantenslach uun det famile faan a Kurewbloosen (Asteraceae). Hör bleeden smääk swet, an hat het diaram uk Hönangkrüüs. Faan det plaant woort Stevia wonen, det koon uunsteed faan soker tu swet maagin nimen wurd. Bloos Sprööd mä bleeden Cheemisk formel faan Steviosid Stevia tableten Wikispecies hää en artiikel tu: Stevia rebaudiana Commonskategorii: Stevia rebaudiana – Saamlang faan bilen of filmer


Virginia Woolf ([vəˈdʒɪnjə wʊlf]; bäären Adeline Virginia Stephen; * 25. Janewoore 1882 uun London; † 28. Marts 1941 uun Rodmell nai bi Lewes, Sussex) wiar en britisk skriiwer an ferleier. Hat wiar dial faan det Bloomsbury Group, en skööl faan ingels konstmooler, intelektuelen an wedenskapslidj, wat faan 1905 tu de Naist Wäältkrich uun London wiar. The Voyage Out (At Faard ütj; 1915) Orlando: A Biography (1928) A Room of One’s Own (En Rüm för di Alian; 1929) Vita Sackville-West


Eskilstuna ([ˈɛ̂sːkɪlsˌtʉːna] hiir tu?/i) as en stää önj jü prowins Södermanland, Sweeden. Jü stää heet 75.902 inboogere (2019). Dåt as e hoodstää foon di Eskilstuna Komuun. Commons: Eskilstuna – Soomling foon bile än filme Sweden: Major Localities, citypopulation.de


De Baltijsk Steedkreis (üüb Rüs: Балти́йский городско́й о́круг Baltíjskij gorodskój ókrug) as faan 1. Janewoore 2021 een faan dön 22 steedkreiser faan det Kaliningrad Prowins uun Rüslun. A steedkreis leit uun a süüdwaast faan't prowins. Det hee 37.037 lidj (2019). At hoodsteed faan a steedkreis as Baltijsk. Dial faan a steedkreis leit üüb det Frisk Neering. Föör 1945 wiar't gebiit faan't steedkreis faan nü dial faan Uastpreussen. Kaliningrad Oblast: Region in Northwestern Federal District, citypopulation.de


De Gurjewsk Steedkreis (üüb Rüs: Гу́рьевский городско́й о́круг Gúr'jevskij gorodskój ókrug) as faan 1. Janewoore 2021 een faan dön 22 steedkreiser faan det Kaliningrad Prowins uun Rüslun. A steedkreis leit uun a waast faan't prowins. Det hee 68.579 lidj (2019). At hoodsteed faan a steedkreis as Gurjewsk. Föör 1945 wiar't gebiit faan't steedkreis faan nü dial faan Uastpreussen. Kaliningrad Oblast: Region in Northwestern Federal District, citypopulation.de


De Gwardejsk Steedkreis (üüb Rüs: Гварде́йский городско́й о́круг Gvardéjskij gorodskój ókrug) as faan 1. Janewoore 2021 een faan dön 22 steedkreiser faan det Kaliningrad Prowins uun Rüslun. A steedkreis leit uun a uast faan't prowins. Det hee 29.144 lidj (2019). At hoodsteed faan a steedkreis as Gwardejsk. Föör 1945 wiar't gebiit faan't steedkreis faan nü dial faan Uastpreussen. Kaliningrad Oblast: Region in Northwestern Federal District, citypopulation.de


De Jantarny Steedkreis (üüb Rüs: Янта́рный городско́й о́круг Jantárnyj gorodskój ókrug) as faan 1. Janewoore 2021 een faan dön 22 steedkreiser faan det Kaliningrad Prowins uun Rüslun. A steedkreis leit uun a waast faan't prowins, bi a eeg faan't Uastsia. Det hee 6475 lidj (2019). At hoodsteed faan a steedkreis as Jantarny. Föör 1945 wiar't gebiit faan't steedkreis faan nü dial faan Uastpreussen. Kaliningrad Oblast: Region in Northwestern Federal District, citypopulation.de


Gävle as en stää önj jü histoorisch prowins Gästrikland, Sweeden. Jü stää heet 77.699 inboogere (2019). Gävle as hoodstää foon Gävleborgs län än jü Gävle Komuun. Commons: Gävle – Soomling foon bile än filme Gävle kommun Sweden: Major Localities, citypopulation.de


De Krasnosnamensk Steedkreis (üüb Rüs: Краснознаме́нский городско́й о́круг Krasnoznaménskij gorodskój ókrug) as faan 1. Janewoore 2021 een faan dön 22 steedkreiser faan det Kaliningrad Prowins uun Rüslun. A steedkreis leit uun a nuurduast faan't prowins. Det hee 11.804 lidj (2019). At hoodsteed faan a steedkreis as Krasnosnamensk. Föör 1945 wiar't gebiit faan't steedkreis faan nü dial faan Uastpreussen. Kaliningrad Oblast: Region in Northwestern Federal District, citypopulation.de


De Laduschkin Steedkreis (üüb Rüs: Ладу́шкинский городско́й о́круг Ladúškinskij gorodskój ókrug) as faan 1. Janewoore 2021 een faan dön 22 steedkreiser faan det Kaliningrad Prowins uun Rüslun. A steedkreis leit uun a süüdwaast faan't prowins. Det hee 3960 lidj (2019). At hoodsteed faan a steedkreis as Laduschkin. Föör 1945 wiar't gebiit faan't steedkreis faan nü dial faan Uastpreussen. Kaliningrad Oblast: Region in Northwestern Federal District, citypopulation.de


De Mamonowo Steedkreis (üüb Rüs: Мамо́новский городско́й о́круг Mamónovskij gorodskój ókrug) as faan 1. Janewoore 2021 een faan dön 22 steedkreiser faan det Kaliningrad Prowins uun Rüslun. A steedkreis leit uun a süüdwaast faan't prowins. Det hee 8169 lidj (2019). At hoodsteed faan a steedkreis as Mamonowo. Föör 1945 wiar't gebiit faan't steedkreis faan nü dial faan Uastpreussen. Kaliningrad Oblast: Region in Northwestern Federal District, citypopulation.de


De Neman Steedkreis (üüb Rüs: Не́манский городско́й о́круг Némanskij gorodskój ókrug) as faan 1. Janewoore 2021 een faan dön 22 steedkreiser faan det Kaliningrad Prowins uun Rüslun. A steedkreis leit uun a nuurduast faan't prowins. Det hee 18.629 lidj (2019). At hoodsteed faan a steedkreis as Neman. Föör 1945 wiar't gebiit faan't steedkreis faan nü dial faan Uastpreussen. Kaliningrad Oblast: Region in Northwestern Federal District, citypopulation.de


De Nesterow Steedkreis (üüb Rüs: Не́стеровский городско́й о́круг Nésterovskij gorodskój ókrug) as faan 1. Janewoore 2021 een faan dön 22 steedkreiser faan det Kaliningrad Prowins uun Rüslun. A steedkreis leit uun u uast faan't prowins. Det hee 14.918 lidj (2019). At hoodsteed faan a steedkreis as Nesterow. Föör 1945 wiar't gebiit faan't steedkreis faan nü dial faan Uastpreussen. Kaliningrad Oblast: Region in Northwestern Federal District, citypopulation.de


De Osjorsk Steedkreis (üüb Rüs: Озёрский городско́й о́круг Ozjórskij gorodskój ókrug) as faan 1. Janewoore 2021 een faan dön 22 steedkreiser faan det Kaliningrad Prowins uun Rüslun. A steedkreis leit uun a süüduast faan't prowins. Det hee 13.384 lidj (2019). At hoodsteed faan a steedkreis as Osjorsk. Föör 1945 wiar't gebiit faan't steedkreis faan nü dial faan Uastpreussen. Kaliningrad Oblast: Region in Northwestern Federal District, citypopulation.de


De Pionerski Steedkreis (üüb Rüs: Пионе́рский городско́й о́круг Pionérskij gorodskój ókrug) as faan 1. Janewoore 2021 een faan dön 22 steedkreiser faan det Kaliningrad Prowins uun Rüslun. A steedkreis leit uun a waast faan't prowins. Det hee 11.454 lidj (2019). At hoodsteed faan a steedkreis as Pionerski. Föör 1945 wiar't gebiit faan't steedkreis faan nü dial faan Uastpreussen. Kaliningrad Oblast: Region in Northwestern Federal District, citypopulation.de


De Polessk Steedkreis (üüb Rüs: Поле́сский городско́й о́круг Polésskij gorodskój ókrug) as faan 1. Janewoore 2021 een faan dön 22 steedkreiser faan det Kaliningrad Prowins uun Rüslun. A steedkreis leit uun a maden faan't prowins. Det hee 18.223 lidj (2019). At hoodsteed faan a steedkreis as Polessk. Föör 1945 wiar't gebiit faan't steedkreis faan nü dial faan Uastpreussen. Kaliningrad Oblast: Region in Northwestern Federal District, citypopulation.de


De Prawdinsk Steedkreis (üüb Rüs: Пра́вдинский городско́й о́круг Právdinskij gorodskój ókrug) as faan 1. Janewoore 2021 een faan dön 22 steedkreiser faan det Kaliningrad Prowins uun Rüslun. A steedkreis leit uun a süüd faan't prowins. Det hee 18.869 lidj (2019). At hoodsteed faan a steedkreis as Prawdinsk. Föör 1945 wiar't gebiit faan't steedkreis faan nü dial faan Uastpreussen. Kaliningrad Oblast: Region in Northwestern Federal District, citypopulation.de


A Ruadbük, (mo.) rüdjburst, ååstenföögel (Erithacus rubecula) as en Sjongfögel (Passeriformes) uun't famile faan a Fleegensnapern (Muscicapidae). Nääst mä sääks aier. En Kukütjai faan C. c. canorus mad aier faan Erithacus rubecula - MHNT Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Ruadbüker Wikispecies hää en artiikel tu: Ruadbüker


Tu a eukarioten (Eukaryota) uun a biologii hiart ales labenen, wat en selkial hää. Labenen mä selen, oober saner selkial, hiart tu a prokarioten. ( Uurdiarten (Protista) ) Protozoa Diarten (Animalia) Chromista Plaanten (Plantae) Swaampen (Fungi) En sel faan en diart. En sel faan en plaant. Commonskategorii: Eukarioten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Eukarioten


De Slawsk Steedkreis (üüb Rüs: Сла́вский городско́й о́круг Slávskij gorodskój ókrug) as faan 1. Janewoore 2021 een faan dön 22 steedkreiser faan det Kaliningrad Prowins uun Rüslun. A steedkreis leit uun a nuurd faan't prowins. Det hee 19.076 lidj (2019). At hoodsteed faan a steedkreis as Slawsk. Föör 1945 wiar't gebiit faan't steedkreis faan nü dial faan Uastpreussen. Kaliningrad Oblast: Region in Northwestern Federal District, citypopulation.de


De Selenogradsk Steedkreis (üüb Rüs: Зеленогра́дский городско́й о́круг Zelenográdskij gorodskój ókrug) as faan 1. Janewoore 2021 een faan dön 22 steedkreiser faan det Kaliningrad Prowins uun Rüslun. A steedkreis leit uun a waast faan't prowins. Det hee 37.054 lidj (2019). At hoodsteed faan a steedkreis as Selenogradsk. Föör 1945 wiar't gebiit faan't steedkreis faan nü dial faan Uastpreussen. Kaliningrad Oblast: Region in Northwestern Federal District, citypopulation.de


De Swetlogorsk Steedkreis (üüb Rüs: Светлого́рский городско́й о́круг Svetlogórskij gorodskój ókrug) as faan 1. Janewoore 2021 een faan dön 22 steedkreiser faan det Kaliningrad Prowins uun Rüslun. A steedkreis leit uun a waast faan't prowins. Det hee 18.633 lidj (2019). At hoodsteed faan a steedkreis as Swetlogorsk. Föör 1945 wiar't gebiit faan't steedkreis faan nü dial faan Uastpreussen. Kaliningrad Oblast: Region in Northwestern Federal District, citypopulation.de


At list faan ISO 3166-2-Codes för at Mongolei wiset di code för 21 prowinsen an det hoodstääd. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för at Mongolei MN), di ööder as di code för di Aimag. Nian feranerang faan di code sant 1998. ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk)


A uurdiarten (Protista) wiar iar en aanj rik (regnum) faan a eukariooten , auer jo bluas ian sel of en hunfol selen haa. Daalang dialt a biologii jo oober mä bi a plaanten (Plantae) of diarten (Animalia) of swaampen (Fungi) iin. Commonskategorii: Uurdiarten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Uurdiarten Protozoa


Sowjetsk (üüb Rüs: Сове́тск Sovétsk [sɐˈvʲɛtsk]; ual tjiisk nööm Tilsit) as det naistgratst steed uun det Kaliningrad Prowins faan Rüslun. At steed leit uun a nuurd faan't prowins bi't grens tu Litauen. Det hee 39.150 lidj (2019). Det as sant a 1. Janewoore 2021 uk en steedkreis faan't prowins. Föör 1945 wiar't gebiit faan't steedkreis faan nü dial faan Uastpreussen. Russia: Kaliningrad Oblast, citypopulation.de Commons: Sowjetsk – Saamling faan biljen of filmer


De Swetly Steedkreis (üüb Rüs: Све́тловский городско́й о́круг Svétlovskij gorodskój ókrug) as faan 1. Janewoore 2021 een faan dön 22 steedkreiser faan det Kaliningrad Prowins uun Rüslun. Det hee 28.614 lidj (2019). At hoodsteed faan a steedkreis as Swetly. Föör 1945 wiar't gebiit faan't steedkreis faan nü dial faan Uastpreussen. Kaliningrad Oblast: Region in Northwestern Federal District, citypopulation.de


De Tschernjachowsk Steedkreis (üüb Rüs: Черняхо́вский городско́й о́круг Černjachóvskij gorodskój ókrug) as faan 1. Janewoore 2021 een faan dön 22 steedkreiser faan det Kaliningrad Prowins uun Rüslun. A steedkreis leit uun a maden faan't prowins. Det hee 46.351 lidj (2019). At hoodsteed faan a steedkreis as Tschernjachowsk. Föör 1945 wiar't gebiit faan't steedkreis faan nü dial faan Uastpreussen. Kaliningrad Oblast: Region in Northwestern Federal District, citypopulation.de


Gwardejsk (üüb Rüs: Гварде́йск Gvardéjsk [ɡvɐrˈdʲejsk]; ual tjiisk nööm: Tapiau) as det tjiinstgratst steed uun det Kaliningrad Prowins uun Rüslun. At steed leit uun a waast faan't prowins. Det hee 13.190 lidj (2019). Det as at hoodsteed faan de Gwardejsk Steedkreis. Föör 1945 wiar't steed dial faan Uastpreussen. Russia: Kaliningrad Oblast, citypopulation.de


Tschernjachowsk (üüb Rüs: Черняхо́вск Černjachóvsk; ual tjiisk nööm: Insterburg) as det traadgratst steed uun det Kaliningrad Prowins uun Rüslun. At steed leit uun a uast faan't prowins. Det hee 35.432 lidj (2019). Det as at hoodsteed faan de Tschernjachowsk Steedkreis. Föör 1945 wiar't steed dial faan Uastpreussen. Russia: Kaliningrad Oblast, citypopulation.de


Baltijsk (üüb Rüs: Балти́йск Baltíjsk; ual tjiisk nööm: Pillau) as det fjuardgratst steed uun det Kaliningrad Prowins uun Rüslun. At steed leit uun a waast faan't prowins, nai bi a eeg faan't Uastsia. Det hee 33.551 lidj (2019). Det as at hoodsteed faan de Baltijsk Steedkreis. Föör 1945 wiar't steed dial faan Uastpreussen. Russia: Kaliningrad Oblast, citypopulation.de


De Gusew Steedkreis (üüb Rüs: Гу́севский городско́й о́круг Gúsevskij gorodskój ókrug) as faan 1. Janewoore 2021 een faan dön 22 steedkreiser faan det Kaliningrad Prowins uun Rüslun. A steedkreis leit uun a uast faan't prowins. Det hee 37.435 lidj (2019). At hoodsteed faan a steedkreis as Gusew. Föör 1945 wiar't gebiit faan't steedkreis faan nü dial faan Uastpreussen. Kaliningrad Oblast: Region in Northwestern Federal District, citypopulation.de


Gusew (üüb Rüs: Гу́сев Gúsev; ual tjiisk nööm: Gumbinnen) as det füftgratst steed uun det Kaliningrad Prowins uun Rüslun. At steed leit uun a uast faan't prowins. Det hee 28.307 lidj (2019). Det as at hoodsteed faan de Gusew Steedkreis. Föör 1945 wiar't steed dial faan Uastpreussen. Russia: Kaliningrad Oblast, citypopulation.de


Swetly (üüb Rüs: Све́тлый Svétlyj; ual tjiisk nööm: Zimmerbude) as det seekstgratst steed uun det Kaliningrad Prowins uun Rüslun. At steed leit uun a waast faan't prowins. Det hee 21.679 lidj (2019). Det as at hoodsteed faan de Swetly Steedkreis. Föör 1945 wiar't steed dial faan Uastpreussen. Russia: Kaliningrad Oblast, citypopulation.de


Gurjewsk (üüb Rüs: Гу́рьевск Gúr'jevsk; ual tjiisk nööm: Neuhausen) as det sööwenstgratst steed uun det Kaliningrad Prowins uun Rüslun. At steed leit uun a waast faan't prowins. Det hee 18.317 lidj (2019). Det as at hoodsteed faan de Gurjewsk Steedkreis. Föör 1945 wiar't steed dial faan Uastpreussen. Russia: Kaliningrad Oblast, citypopulation.de


Selenogradsk (üüb Rüs: Зеленогра́дск Zelenográdsk; ual tjiisk nööm: Cranz) as det aachstgratst steed uun det Kaliningrad Prowins uun Rüslun. At steed leit uun a waast faan't prowins, nai bi a eeg faan't Uastsia. Det hee 15.946 lidj (2019). Det as at hoodsteed faan de Selenogradsk Steedkreis. Föör 1945 wiar't steed dial faan Uastpreussen. Russia: Kaliningrad Oblast, citypopulation.de


Swetlogorsk (üüb Rüs: Светлого́рск Svetlogórsk; ual tjiisk nööm: Rauschen) as det njüügenstgratst steed uun det Kaliningrad Prowins uun Rüslun. At steed leit uun a waast faan't prowins, nai bi a eeg faan't Uastsia. Det hee 14.355 lidj (2019). Det as at hoodsteed faan de Swetlogorsk Steedkreis. Föör 1945 wiar't steed dial faan Uastpreussen. Russia: Kaliningrad Oblast, citypopulation.de


Augusta Ada King-Noel, Countess of Lovelace, algemian üüs Ada Lovelace bekäänd (bäären Augusta Ada Byron; * 10. Deetsember 1815 uun London; † 27. Nofember 1852 uk diar), wiar en britisk matemaatiker. Hat werket mä Charles Babbage bi san ploon för en reegenmaskiin (üüb Ingels: Analytical Engine). Hat wiar det iarst persuun tu keenen, dat at maskiin brük för muar üüs at reegnin hed. 1843 ded hat en komentaar tu't programiaring faan't maskiin ütj an wurt diarför üüs det iarst kompjuuterprogramiarer uunsen. Commons: Ada Lovelace – Saamling faan biljen of filmer George Gordon Byron


Laser (ütjspreegen /ˈlɛɪzər/) as en ufkörtang för di ingelsk ütjdruk light amplification by stimulated emission of radiation. Det ment eder det füsikaalisk fenomeen, an uk di aperoot, di laserstrualen ütjsjüürt. Ööders üs ööder lampen hää en laser en fiinen laachtstrual an miast bluas ian klöör (= en smääl frekwensbian). Man at jaft uk lasern mä huuger frekwensen (röntgenlaser) of mä liager frekwensen (mikrowaagenlaser) Commonskategorii: Laser – Saamlang faan bilen of filmer


At Einsteinkrüs as en laacht uun't stäärbil Pegasus. Det laacht faan di stäär QSO 2237+0305 (en quasar), di aacht miljaarden laachtjuaren widj wech as, koon ei lik tu üüs skiin. Hat woort faan en galaksii ferdekt, diar 400 miljuunen laachtjuaren widj wech as. An det galaksii hää son stark grawitatsioon, dat det laacht faan di stäär ambaanj woort. Son krüs jaft at üüb a hialer hemel bluas iansis. Dat tau stäären lik bääftenööder stun, jaft at oober muarsis, an diar komt do miast en Einsteinring bi tu sen. Wan laachtstrualen faan't swaarkrääft ambaanj wurd, woort det üs grawitatsioonslens betiakent. Commonskategorii: Einsteinkrüs – Saamlang faan bilen of filmer Commonskategorii: Grawitatsioonslens – Saamlang faan bilen of filmer Commonskategorii: Einsteinringer – Saamlang faan bilen of filmer


Det Belluno Prowins as ian faan dön seeks prowinsen uun det Veneetien Regiuun faan Itaalien. At prowins leit uun a nuurd faan't regiuun. Det hee 201.972 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Belluno. Italy: Administrative Division, citypopulation.de


Det Padua Prowins (üüb Italjeensk: Provincia di Padova) as ian faan dön seeks prowinsen uun det Veneetien Regiuun faan Itaalien. At prowins leit uun a süüd faan't regiuun. Det hee 939.672 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Padua. Italy: Administrative Division, citypopulation.de


Halmstad as e hoodstää foon e prowins Halland, önj Sweeden. Jü stää heet 70.480 inboogere (2019). Dåt as uk e hoodstää foon jü Halmstad Komuun. Commons: Halmstad – Soomling foon bile än filme Halmstad stää Sweden: Major Localities, citypopulation.de


Det Rovigo Prowins (üüb Italjeensk: Provincia di Rovigo) as ian faan dön seeks prowinsen uun det Veneetien Regiuun faan Itaalien. At prowins leit uun a süüd faan't regiuun. Det hee 233.386 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Rovigo. Italy: Administrative Division, citypopulation.de


Det Treviso Prowins (üüb Italjeensk: Provincia di Treviso) as ian faan dön seeks prowinsen uun det Veneetien Regiuun faan Itaalien. At prowins leit uun a uast faan't regiuun. Det hee 888.309 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Treviso. Italy: Administrative Division, citypopulation.de


Det Verona Prowins (üüb Italjeensk: Provincia di Verona) as ian faan dön seeks prowinsen uun det Veneetien Regiuun faan Itaalien. At prowins leit uun a süüdwaast faan't regiuun. Det hee 930.339 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Verona. Italy: Administrative Division, citypopulation.de


Det Vicenza Prowins (üüb Italjeensk: Provincia di Vicenza) as ian faan dön seeks prowinsen uun det Veneetien Regiuun faan Itaalien. At prowins leit uun a waast faan't regiuun. Det hee 862.363 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Vicenza. Italy: Administrative Division, citypopulation.de


Det Arezzo Prowins (üüb Italjeens: provincia di Arezzo) as ian faan dön njüügen prowinsen uun det Toskaana Regiuun faan Itaalien. At prowins leit uun a uast faan't regiuun. Det hee 341.766 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Arezzo. Italy: Administrative Division, citypopulation.de


Det Grosseto Prowins (üüb Italjeens: Provincia di Grosseto) as ian faan dön njüügen prowinsen uun det Toskaana Regiuun faan Itaalien. At prowins leit uun a süüd faan't regiuun. Det hee 220.785 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Grosseto. Italy: Administrative Division, citypopulation.de


Södertälje as en stää önj jü prowins Stockholm (histoorisch prowins Södermanland), Sweeden. E stää läit önjt söödweesten foon e prowins, bai di Södertälje Kanool, amenbai 29 km önjt söödweesten foon e mal foon e stää Stockholm. Dåt heet 75.773 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Södertälje Komuun. Commons: Södertälje – Soomling foon bile än filme Södertälje kommun Sweden: Stockholm, citypopulation.de


Det Livorno Prowins (üüb Italjeens: Provincia di Livorno) as ian faan dön njüügen prowinsen uun det Toskaana Regiuun faan Itaalien. At prowins leit uun a waast faan't regiuun. Det hee 333.509 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Livorno. Italy: Administrative Division, citypopulation.de


Det Lucca Prowins (üüb Italjeens: Provincia di Lucca) as ian faan dön njüügen prowinsen uun det Toskaana Regiuun faan Itaalien. At prowins leit uun a nuurdwaast faan't regiuun. Det hee 388.678 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Lucca. Italy: Administrative Division, citypopulation.de


Det Massa-Carrara Prowins (üüb Italjeens: Provincia di Massa-Carrara) as ian faan dön njüügen prowinsen uun det Toskaana Regiuun faan Itaalien. At prowins leit uun a nuurdwaast faan't regiuun. Det hee 193.934 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Massa. Italy: Administrative Division, citypopulation.de


Det Pisa Prowins (üüb Italjeens: Provincia di Pisa) as ian faan dön njüügen prowinsen uun det Toskaana Regiuun faan Itaalien. At prowins leit uun a waast faan't regiuun. Det hee 422.310 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Pisa. Italy: Administrative Division, citypopulation.de


Det Pistoia Prowins (üüb Italjeens: Provincia di Pistoia) as ian faan dön njüügen prowinsen uun det Toskaana Regiuun faan Itaalien. At prowins leit uun a nuurd faan't regiuun. Det hee 293.059 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Pistoia. Italy: Administrative Division, citypopulation.de


Karlstad ([ˈkɑ̌ːɭsta(d)] hiir tu?/i) as en stää önj jü prowins Värmland, Sweeden bai e Vänern siie. Jü stää heet 69.123 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Karlstad Komuun. Sweden: Värmland, citypopulation.de Commons: Karlstad – Soomling foon bile än filme Karlstad stää


Det Prato Prowins (üüb Italjeens: Provincia di Prato) as ian faan dön njüügen prowinsen uun det Toskaana Regiuun faan Itaalien. At prowins leit uun a nuurd faan't regiuun. Det hee 258.152 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Prato. Italy: Administrative Division, citypopulation.de


Det Siena Prowins (üüb Italjeens: Provincia di Siena) as ian faan dön njüügen prowinsen uun det Toskaana Regiuun faan Itaalien. At prowins leit uun a süüduast faan't regiuun. Det hee 266.238 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Siena. Italy: Administrative Division, citypopulation.de


Det Nuoro Prowins (üüb Italjeens: Provincia di Nuoro; üüb Sardisk: Provìntzia de Nùgoro) as ian faan a prowinsen faan det autonoom regiuun Sardiinien uun Itaalien. At prowins leit uun a waast faan't regiuun. Det hee 206.843 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Nuoro. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Italy: Administrative Division, citypopulation.de Nuoro: Province in Sardinia, citypopulation.de


Det Oristano Prowins (üüb Italjeens: Provincia di Oristano; üüb Sardisk: Provìntzia de Aristanis) as ian faan a prowinsen faan det autonoom regiuun Sardiinien uun Itaalien. At prowins leit uun a waast faan't regiuun. Det hee 156.078 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Oristano. Italy: Administrative Division, citypopulation.de Commons: Oristano (Prowins) – Saamling faan biljen of filmer


Det Sassari Prowins (üüb Italjeens: Provincia di Sassari; üüb Sardisk: Provìntzia de Tàtari) wiar föör 2021 ian faan dön fjauer prowinsen faan det autonoom regiuun Sardiinien uun Itaalien. At prowins leit uun a nuurd faan't regiuun. Det hee 489.634 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Sassari. At prowins as sant 2021 at Metropolitanstääd Sassari. Italy: Administrative Division, citypopulation.de


Det Süüd Sardiinien Prowins (üüb Italjeens: Provincia del Sud Sardegna; üüb Sardisk: Provìntzia de Sud Sardigna) wiar faan 2016 tu 2021 ian faan dön fjauer prowinsen faan det autonoom regiuun Sardiinien uun Itaalien. At prowins leit uun a süüd faan det regiuun. Det hee 347.005 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Carbonia. Det wurd 2021 iin uun tau prowinsen diald: Medio Campidano an Sulcis Iglesiente. Italy: Administrative Division, citypopulation.de Commons: Süüd Sardiinien (Prowins) – Saamling faan biljen of filmer


Det Barletta-Andria-Trani Prowins (üüb Italjeens: Provincia di Barletta-Andria-Trani) as ian faan dön fiiw prowinsen faan det Apuulien Regiuun uun Itaalien. At prowins leit uun a nuurd faan't regiuun. Det hee 388.390 lidj (2020). A hoodsteeden faan't prowins san Barletta, Andria an Trani. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: At prowins hee 10 komuunen (üüb Italjeens: comuni): Det Barletta Sloot. Castel del Monte, en sloot, wat uun det 13. juarhunert bagt wurd. Italy: Administrative Division, citypopulation.de Barletta-Andria-Trani: Province in Apulia, citypopulation.de Barletta-Andria-Trani: Province in Puglia - Communes, citypopulation.de Barletta-Andria-Trani: Province in Puglia - Communes, citypopulation.de


Det Brindisi Prowins (üüb Italjeens: Provincia di Brindisi) as ian faan dön fiiw prowinsen faan det Apuulien Regiuun uun Itaalien. At prowins leit uun a süüd faan't regiuun. Det hee 390.456 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Brindisi. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: At prowins hee 20 komuunen (üüb Italjeens: comuni): Italy: Administrative Division, citypopulation.de Brindisi: Province in Apulia, citypopulation.de Brindisi: Province in Puglia - Communes, citypopulation.de


Det Foggia Prowins (üüb Italjeens: Provincia di Foggia) as ian faan dön fiiw prowinsen faan det Apuulien Regiuun uun Itaalien. At prowins leit uun a nuurd faan't regiuun. Det hee 616.310 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Foggia. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: At prowins hee 62 komuunen (üüb Italjeens: comuni): Italy: Administrative Division, citypopulation.de Foggia: Province in Apulia, citypopulation.de Foggia: Province in Puglia - Communes


Det Lecce Prowins (üüb Italjeens: Provincia di Lecce) as ian faan dön fiiw prowinsen faan det Apuulien Regiuun uun Itaalien. At prowins leit uun a süüd faan't regiuun. Det hee 791.122 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Lecce. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Italy: Administrative Division, citypopulation.de Lecce: Province in Apulia, citypopulation.de


Det Tarent Prowins (üüb Italjeens: Provincia di Taranto) as ian faan dön fiiw prowinsen faan det Apuulien Regiuun uun Itaalien. At prowins leit uun a süüd faan't regiuun. Det hee 572.772 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Tarent. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Italy: Administrative Division, citypopulation.de Taranto: Province in Apulia, citypopulation.de


Det Avellino Prowins (üüb Italjeens: Provincia di Avellino) as ian faan dön fjauer prowinsen uun det Kampaanien Regiuun faan Itaalien. At prowins leit uun a uast faan't regiuun. Det hee 413.926 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Avellino. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: At prowins wurd 1860 grünjlaanjen. Italy: Administrative Division, citypopulation.de Avellino: Province in Campania, citypopulation.de


Det Benevento Prowins (üüb Italjeens: Provincia di Benevento) as ian faan dön fjauer prowinsen uun det Kampaanien Regiuun faan Itaalien. At prowins leit uun a nuurduast faan't regiuun. Det hee 274.080 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Benevento. Italy: Administrative Division, citypopulation.de


Det Caserta Prowins (üüb Italjeens: Provincia di Caserta) as ian faan dön fjauer prowinsen uun det Kampaanien Regiuun faan Itaalien. At prowins leit uun a nuurduast faan't regiuun. Det hee 922.171 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Caserta. Italy: Administrative Division, citypopulation.de


Det Salerno Prowins (üüb Italjeens: Provincia di Salerno) as ian faan dön fjauer prowinsen uun det Kampaanien Regiuun faan Itaalien. At prowins leit uun a süüd faan't regiuun. Det hee 1.092.779 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Salerno. Italy: Administrative Division, citypopulation.de


Det Frosinone Prowins (üüb Italjeens: Provincia di Frosinone) as ian faan dön fjauer prowinsen faan det Latium Regiuun uun Itaalien. At prowins leit uun a süüd faan't regiuun. Det hee 485.241 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Frosinone. Italy: Administrative Division, citypopulation.de Frosinone: Province in Latium - Localities, citypopulation.de


Det Latina Prowins (üüb Italjeens: Provincia di Latina) as ian faan dön fjauer prowinsen faan det Latium Regiuun uun Itaalien. At prowins leit uun a süüd faan't regiuun. Det hee 576.655 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Latina. Italy: Administrative Division, citypopulation.de


Det Rieti Prowins (üüb Italjeens: Provincia di Rieti) as ian faan dön fjauer prowinsen faan det Latium Regiuun uun Itaalien. At prowins leit uun a uast faan't regiuun. Det hee 154.232 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Rieti. Italy: Administrative Division, citypopulation.de


Det Viterbo Prowins (üüb Italjeens: Provincia di Viterbo) as ian faan dön fjauer prowinsen faan det Latium Regiuun uun Itaalien. Det hee 316.142 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Viterbo. Italy: Administrative Division, citypopulation.de


A (Guard-)Ruadstört, (mo.) rüdjstjart, smuk kaike (Phoenicurus phoenicurus) as en sjongfögel uun't famile faan a Fleegensnapern (Muscicapidae). Nääst faan Ruadstörter Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Ruadstörter Wikispecies hää en artiikel tu: Ruadstörter


Det Ancona Prowins (üüb Italjeens: Provincia di Ancona) as ian faan dön fiiw prowinsen faan det Marken Regiuun uun Itaalien. At prowins leit uun a maden faan't regiuun. Det hee 469.750 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Ancona. Italy: Administrative Division, citypopulation.de


Det Ascoli Piceno Prowins (üüb Italjeens: Provincia di Ascoli Piceno) as ian faan dön fiiw prowinsen faan det Marken Regiuun uun Itaalien. At prowins leit uun a süüd faan't regiuun. Det hee 206.363 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Ascoli Piceno. Italy: Administrative Division, citypopulation.de


Det Fermo Prowins (üüb Italjeens: Provincia di Fermo) as ian faan dön fiiw prowinsen faan det Marken Regiuun uun Itaalien. At prowins leit uun a süüd faan't regiuun. Det hee 173.004 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Fermo. Italy: Administrative Division, citypopulation.de


Det Macerata Prowins (üüb Italjeens: Provincia di Macerata) as ian faan dön fiiw prowinsen faan det Marken Regiuun uun Itaalien. At prowins leit uun a maden faan't regiuun. Det hee 312.146 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Macerata. Italy: Administrative Division, citypopulation.de


Det Pesaro an Urbino Prowins (üüb Italjeens: Provincia di Pesaro e Urbino) as ian faan dön fiiw prowinsen faan det Marken Regiuun uun Itaalien. At prowins leit uun a nuurd faan't regiuun. Det hee 357.137 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Pesaro. Italy: Administrative Division, citypopulation.de


Det Ferrara Prowins (üüb Italjeensk: Provincia di Ferrara) as ian faan a prowinsen faan det Emilia-Romagna Regiuun uun Itaalien. Det hee 344.840 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Ferrara. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Italy: Administrative Division, citypopulation.de Ferrara: Province in Emilia Romagna, citypopulation.de


Det Forlì-Cesena Prowins (üüb Italjeensk: Provincia di Forlì-Cesena) as ian faan a prowinsen faan det Emilia-Romagna Regiuun uun Itaalien. At prowins leit uun a süüd faan't regiuun. Det hee 394.833 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Forlì. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Italy: Administrative Division, citypopulation.de Forlì-Cesena: Province in Emilia Romagna, citypopulation.de


Det Modena Prowins (üüb Italjeensk: Provincia di Modena) as ian faan a prowinsen faan det Emilia-Romagna Regiuun uun Itaalien. At prowins leit uun a maden faan't regiuun. Det hee 707.292 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Modena. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Italy: Administrative Division, citypopulation.de Modena: Province in Emilia-Romagna, citypopulation.de


Det Parma Prowins (üüb Italjeensk: Provincia di Parma) as ian faan a prowinsen faan det Emilia-Romagna Regiuun uun Itaalien. At prowins leit uun a waast faan't regiuun. Det hee 453.930 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Parma. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Italy: Administrative Division, citypopulation.de Parma: Province in Emilia Romagna, citypopulation.de


Det Piacenza Prowins (üüb Italjeensk: Provincia di Piacenza) as ian faan a prowinsen faan det Emilia-Romagna Regiuun uun Itaalien. At prowins leit uun a uast faan't regiuun. Det hee 287.236 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Piacenza. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Italy: Administrative Division, citypopulation.de Piacenza: Province in Emilia-Romagna - Localities, citypopulation.de


Det Ravenna Prowins (üüb Italjeensk: Provincia di Ravenna) as ian faan a prowinsen faan det Emilia-Romagna Regiuun uun Itaalien. At prowins leit uun a uast faan't regiuun. Det hee 389.634 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Ravenna. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Italy: Administrative Division, citypopulation.de Ravenna: Province in Emilia-Romagna - Localities, citypopulation.de


Det Reggio Emilia Prowins (üüb Italjeensk: Provincia di Reggio nell'Emilia) as ian faan a prowinsen faan det Emilia-Romagna Regiuun uun Itaalien. At prowins leit uun a maden faan't regiuun. Det hee 531.751 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Reggio Emilia. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Italy: Administrative Division, citypopulation.de Reggio nell'Emilia: Province in Emilia-Romagna - Localities, citypopulation.de


Det Rimini Prowins (üüb Italjeensk: Provincia di Rimini) as ian faan a prowinsen faan det Emilia-Romagna Regiuun uun Itaalien. At prowins leit uun a süüd faan't regiuun. Det hee 339.796 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Rimini. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Italy: Administrative Division, citypopulation.de Rimini: Province in Emilia-Romagna - Localities, citypopulation.de


Det Bergamo Prowins (üüb Italjeens: Provincia di Bergamo) as ian faan dön elwen prowinsen uun det Lombardei Regiuun faan Itaalien. At prowins leit uun a maden faan't regiuun. Det hee 1.116.384 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Bergamo. Italy: Administrative Division, citypopulation.de


Det Brescia Prowins (üüb Italjeens: Provincia di Brescia) as ian faan dön elwen prowinsen uun det Lombardei Regiuun faan Itaalien. At prowins leit uun a uast faan't regiuun. Det hee 1.268.455 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Brescia. Italy: Administrative Division, citypopulation.de


Det Como Prowins (üüb Italjeens: Provincia di Como) as ian faan dön elwen prowinsen uun det Lombardei Regiuun faan Itaalien. At prowins leit uun a nuurdwaast faan't regiuun. Det hee 603.828 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Como. Italy: Administrative Division, citypopulation.de


Det Cremona Prowins (üüb Italjeens: Provincia di Cremona) as ian faan dön elwen prowinsen uun det Lombardei Regiuun faan Itaalien. At prowins leit uun a süüd faan't regiuun. Det hee 358.347 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Cremona. Italy: Administrative Division, citypopulation.de


Det Lecco Prowins as ian faan dön elwen prowinsen uun det Lombardei Regiuun faan Itaalien. At prowins leit uun a nuurdwaast faan't regiuun. Det hee 337.087 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Lecco. Italy: Administrative Division, citypopulation.de


Det Lodi Prowins (üüb Italjeens: Provincia di Lodi) as ian faan dön elwen prowinsen uun det Lombardei Regiuun faan Itaalien. At prowins leit uun a süüd faan't regiuun. Det hee 230.607 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Lodi. Italy: Administrative Division, citypopulation.de


Det Mantua Prowins (üüb Italjeens: Provincia di Mantova) as ian faan dön elwen prowinsen uun det Lombardei Regiuun faan Itaalien. At prowins leit uun a süüduast faan't regiuun. Det hee 411.062 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Mantua. Italy: Administrative Division, citypopulation.de


Det Monza an Brianza Prowins (üüb Italjeens: Provincia di Monza e della Brianza) as ian faan dön elwen prowinsen uun det Lombardei Regiuun faan Itaalien. At prowins leit uun a waast faan't regiuun. Det hee 878.267 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Monza. Italy: Administrative Division, citypopulation.de


Det Pavia Prowins (üüb Italjeens: Provincia di Pavia) as ian faan dön elwen prowinsen uun det Lombardei Regiuun faan Itaalien. At prowins leit uun a süüdwaast faan't regiuun. Det hee 546.515 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Pavia. Italy: Administrative Division, citypopulation.de


Det Sondrio Prowins (üüb Italjeens: Provincia di Sondrio) as ian faan dön elwen prowinsen uun det Lombardei Regiuun faan Itaalien. At prowins leit uun a nuurd faan't regiuun. Det hee 180.941 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Sondrio. Italy: Administrative Division, citypopulation.de


Det Varese Prowins (üüb Italjeens: Provincia di Varese) as ian faan dön elwen prowinsen uun det Lombardei Regiuun faan Itaalien. At prowins leit uun a nuurdwaast faan't regiuun. Det hee 892.532 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Varese. Italy: Administrative Division, citypopulation.de


Det Campobasso Prowins (üüb Italjeens: Provincia di Campobasso) as ian faan dön tau prowinsen faan det Molise Regiuun uun Itaalien. At prowins leit uun a uast faan't regiuun. Det hee 218.679 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Campobasso. Italy: Administrative Division, citypopulation.de


Det Isernia Prowins (üüb Italjeens: Provincia di Isernia) as ian faan dön tau prowinsen faan det Molise Regiuun uun Itaalien. At prowins leit uun a waast faan't regiuun. Det hee 83.586 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Isernia. Italy: Administrative Division, citypopulation.de


Det Alessandria Prowins (üüb Italjeens: Provincia di Alessandria) as ian faan dön sööwen prowinsen faan det Piemont Regiuun uun Itaalien. At prowins leit uun a süüduast faan't regiuun. Det hee 419.037 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Alessandria. Italy: Administrative Division, citypopulation.de


Det Asti Prowins (üüb Italjeens: Provincia di Asti) as ian faan dön sööwen prowinsen faan det Piemont Regiuun uun Itaalien. At prowins leit uun a süüd faan't regiuun. Det hee 213.216 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Asti. Italy: Administrative Division, citypopulation.de


Moers as en stää önj dåt tjüsch bundeslönj Nordrhin-Weestfåålen. E stää läit önj e Kris Wesel. Dåt heet 103.487 inboogere (2020). Germany: North Rhine-Westphalia, citypopulation.de


Rucht as en süsteem ma räigele, mååstens foon di stoot mååged. Da räigele san amschraawen wörden önj gesätse. Ouers jeeft et uk internasjonool rucht, dåt rucht twasche stoote wårt ma en ferdråch mååged. Frasch rucht Tjüsch rucht Uunet Rocht


Det Biella Prowins (üüb Italjeens: Provincia di Biella) as ian faan dön sööwen prowinsen faan det Piemont Regiuun uun Itaalien. At prowins leit uun a nuurd faan't regiuun. Det hee 174.384 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Biella. Italy: Administrative Division, citypopulation.de


Det Cuneo Prowins (üüb Italjeens: Provincia di Cuneo) as ian faan dön sööwen prowinsen faan det Piemont Regiuun uun Itaalien. At prowins leit uun a süüdwaast faan't regiuun. Det hee 586.568 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Cuneo. Italy: Administrative Division, citypopulation.de


Det Novara Prowins (üüb Italjeens: Provincia di Novara) as ian faan dön sööwen prowinsen faan det Piemont Regiuun uun Itaalien. At prowins leit uun a uast faan't regiuun. Det hee 368.040 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Novara. Italy: Administrative Division, citypopulation.de


Det Verbano-Cusio-Ossola Prowins (üüb Italjeens: Provincia del Verbano-Cusio-Ossola) as ian faan dön sööwen prowinsen faan det Piemont Regiuun uun Itaalien. At prowins leit uun a nuurdwaast faan't regiuun. Det hee 157.455 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Verbania. Italy: Administrative Division, citypopulation.de


Det Vercelli Prowins (üüb Italjeens: Provincia di Vercelli) as ian faan dön sööwen prowinsen faan det Piemont Regiuun uun Itaalien. At prowins leit uun a nuurduast faan't regiuun. Det hee 170.296 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Vercelli. Italy: Administrative Division, citypopulation.de


Wat as Wikipedia ? Wikipedia:Auer Artiikel üüb't sjiisk Wikipedia auer Wikipedia.


Det Hiroshima Prefektüür (üüb Jaapaans: 広島県 Hiroshima-ken) as ian faan a prefektüüren uun det Chūgoku Regiuun faan Jaapaan. Det hee 2.819.962 lidj (2018). At hoodsteed faan't prefektüür as Hiroshima. Steeden At prefektüür hee 14 steeden. Lunkreiser Det hee 5 lunkreiser. Japan: Administrative Division, citypopulation.de Japan: Administrative Division, citypopulation.de


Det Okayama Prefektüür (üüb Jaapaans: 岡山県 Okayama-ken) as ian faan a prefektüüren uun det Chūgoku Regiuun faan Jaapaan. Det hee 1.899.739 lidj (2018). At hoodsteed faan't prefektüür as Okayama. Steeden At prefektüür hee 15 steeden. Lunkreiser Det hee 10 lunkreiser. Japan: Administrative Division, citypopulation.de Japan: Administrative Division, citypopulation.de


Det Shimane Prefektüür (üüb Jaapaans: 島根県 Shimane-ken) as ian faan a prefektüüren uun det Chūgoku Regiuun faan Jaapaan. Det hee 679.626 lidj (2018). At hoodsteed faan't prefektüür as Matsue. Steeden At prefektüür hee 8 steeden. Lunkreiser Det hee 5 lunkreiser. Japan: Administrative Division, citypopulation.de Japan: Administrative Division, citypopulation.de


Det Tottori Prefektüür (üüb Jaapaans: 鳥取県 Tottori-ken) as ian faan a prefektüüren uun det Chūgoku Regiuun faan Jaapaan. Det hee 560.517 lidj (2018). At hoodsteed faan't prefektüür as Tottori. Steeden At prefektüür hee fjauer steeden. Lunkreiser Det hee fiiw lunkreiser. Japan: Administrative Division, citypopulation.de Japan: Administrative Division, citypopulation.de


Det Yamaguchi Prefektüür (üüb Jaapaans: 山口県 Yamaguchi-ken) as ian faan a prefektüüren uun det Chūgoku Regiuun faan Jaapaan. Det hee 1.368.495 lidj (2018). At hoodsteed faan't prefektüür as Yamaguchi. Steeden At prefektüür hee 13 steeden. Lunkreiser Det hee fjauer lunkreiser. Japan: Administrative Division, citypopulation.de Japan: Administrative Division, citypopulation.de


Wat menst dü? Di piin faan en wüf, wan hat en letj fu skal? Di piin faan en kraankes, di flooksis komt an gongt: Sküüren (kraankes) A lüünen faan en minsk. Sjüüren


Sküüren (uk Koliik of Koolik) san en piin uun a bük. Jo kem an gung flooksis, an do as uk ans rau, iar's weder began. Jo gung faan en orgaan uun a bük ütj, miast as det at niir, at gaal of a siarem. Alphabetisches Verzeichnis zur ICD-10-WHO Version 2019, Band 3. Deutsches Institut für Medizinische Dokumentation und Information (DIMDI), Köln, 2019, S. 456 Commonskategorii: Sküüren – Saamlang faan bilen of filmer Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


Dåt Weestfrasch (aw weestfrasch: Frysk unti Westerlauwersk Frysk) as en friiske spräke ma amenbai 400.000 spreegere önj Weestfraschlönj. Weestfrasch as frün tu da ouder biise frasche spräke, Saaterfrasch unti Nordfrasch. Widere as dåt weestfrasch uk frün tu da angelsakische spräke, sü as et ainglisch unti schotsk. Da angelsaksische un frasche spräken bile tuhuupe jü anglofrasche spräkefloose bane jü germåånsche spräkefloose. Döör foole spräkekontakt ouer da iirhunerte heet dåt weestfrasche diling uk foole ma dåt neederlönjsch gemiinsom. Jü weestfrasche spräke wårt in jü neederlönjsche prowins Fryslân snååked. Awt fååstlönj wårt önj jü gemiinde Weststellingwerf jü weestfrasche spräke ai as mamenspräke snååked. Önj da gemiinden Kollumerlönj, It Bilt (gemiinde Waadhoeke) unti Ooststellingwerf wårt dåt foon en diilj foont fölkj as mamenspräke snååked. Aw da ailönje wårt jü spräke awt weestlike unti ååsterlike diilj foon Skylge un awt ailönj Skiermûntseach. Önjt Groningerlönj wårt jü spräke önj e toorpe Marum, De Wülp unti De Pein snååked. Aw weestfrasch jeeft et oocht dialäkte. Dåt Noardhoeksk, Klaaifrysk, Wâldfrysk unti Súdwesthoeksk san da grutste dialäkte. Da snååkere foon daheere fjouer dialäkte koone jam gödj ferstönje. Deerbai is dåt Noardhoeksk en ouergungsdialäkt twasche Klaaifrysk unti Wâldfrysk. Foont Noardhoeksk wårt oofting säid, dåt is en sliik foont Klaaifrysk. Da


Dön Olympisk Somerspalen 1896 wiar faan 6. April tu 15. April 1896 uun Atheen. Jo wiar dön iarst Olympisk Spalen uun det neimuudis tidj. Dön Olympisk Spalen faan det ääder histoore wurd uun't juar 393 faan rööms keiser Theodosius I. auer't feriaring faan heidnisk göder ferbeeden.


Brons as en klöör an hää en waagenlengde faan 380 bit 425 nm. Waagenlengden oner (kurter üs) 380 nm koon det uug ei muar woornem, det as ultraviolet. Laacht mä waagenlengden auer 425 nm as blä. Brons koon ünlik tuuner uunnem, mä ünlik nöömer: Veilchen Klöörcode: #8B00FF Violet Klöörcode: #A146FF Jonk violet Klöörcode: #9400D3 Jonk magenta Klöörcode: #8B008B Puurpuur Klöörcode: #800080 Brons uun a natüür RAL as en norm föör klöören, an arke slach brons hää diar en aanj numer: En jong foomen as üs en brons plum, diar'm sanag mä amgung skal, amdat di fiin brons ei ferleesen gongt. Volkert Faltings an Reinhard Jannen: Fering-Öömrang Spreegwurdleksikon, Hüsem 2012 Commonskategorii: Brons – Saamlang faan bilen of filmer


Dön Olympisk Somerspalen 1900 wiar faan 14. Mei tu 28. Oktuuber 1900 uun Pariis. Jo wiar dön naist Olympisk Spalen uun det neimuudis tidj.


Güül as en klöör an hää en waagenlengde faan 565 bit 585 nm. Waagenlengden oner (kurter üs) 565 nm hää green laacht, an laacht mä waagenlengden auer 585 nm as orangj. Güül koon ünlik tuuner uunnem, mä ünlik nöömer: Sitroonengüül Klöörcode: #DFFF00 Neutraal güül Klöörcode: #FFFF00 Gulgüül, Gul Klöörcode: #FFD700 Indisk güül Klöörcode: #F7B600 Güül uun a natüür RAL as en norm föör klöören, an arke slach güül hää diar en aanj numer: Commonskategorii: Güül – Saamlang faan bilen of filmer


Orangj of aapelsiinklööret as en klöör an hää en waagenlengde faan 585 bit 650 nm. Waagenlengden oner (kurter üs) 585 nm haa güül laacht, an laacht mä waagenlengden auer 650 nm as ruad. Di nööm komt faan aapelsiinen, ingelsk: orange Orangj pigmenten Orangj gongt a san oner Orangj skal wäärne Orangj uun a natüür RAL as en norm föör klöören, an arke slach orangj hää diar en aanj numer: Commonskategorii: Orangj – Saamlang faan bilen of filmer