At Great Barrier Reef leit föör't nuurduastküst faan Austraalien. Hat as det gratst tuuphingin regiuun faan muar üs 2.900 enkelt koralenraber üüb a eerd. 1981 as hat faan a UNESCO üs weltnatuurarewdial gudkäänd wurden. Hat woort uk üs ään faan a natüürelk sööwen weltwonern betiakent. Hat as amanbi 2.300 km lung an namt en weederflaak faan 34.870.000 ha iin. At Great Barrier Reef woort faan stiankoralen apbaud. Wan jo ufsterew, blaft diar en stianhard skel auer, huar weder ööder koralen üüb apbau. Sodenang wääkst en koralenrab suutjis, oober stüdag amhuuch. Uun't Great Barrier Reef lewe 359 slacher faan stiankoralen. An jo haa det gratst, faan laben organismen apracht struktuur skeeben. Sodenang as en leewentsrüm apwoksen för 80 ööder slacher faan koralen, muar üs 1.500 slacher faan fask, 1.500 swaampen, 5.000 wokdiarten, 800 puurthidjeten, 500 slacher song an 215 fögelslacher. A siagrünj, faan en fliiger ütj knipset En koralenguard Koralenrab mä en bläen siastäär (Linckia laevigata) En skorpionfask (Pterois antennata) En dokterfask (Chelmon rostratus) Skiltpod (Chelonia mydas) Commonskategorii: Great Barrier Reef – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Great Barrier Reef (sjiisk)


30.70532.344166666667 Di Sueskanaal (uk Suezkanaal, araabisk قناة السويس Qanāt as-Suwais) as en kanaal uun Egypten tesken a huuwenstääden Port Said an Port Taufiq bi Sues. Hi ferbanjt at Madlunsia mä't Ruad Sia. Sodenang as di wai faan a Nuurdatlantik tu a Indik aal wat kurter, an a skeb säär ei trinj am Süüd-Afrikoo siil. Hi as at geograafisk grens tesken Afrikoo an Aasien. Di 17. Nofember 1869 as di kanaal klaarsteld wurden. Doomols wiar hi 146 km lung. 2009 as hi jiper maaget wurden, an mä sin aanjer uun't nuurden an süüden as hi nü 193,3 km lung. 2015 san enkelt sleufen ferkört wurden, so dat hi nü tumanst üüb ään wai wat kurter wurden as. Uun det juar as hi faan 17.483 skeb befäären wurden. Di Sueskanaal hää nian slüüsen, auer di weederstant üüb eder ääg bal likedenang as. Satelitenbil faan a kanaal mä a Batersia maden uun Iinfaart bi Port Said En ööletanker üüb a kanaal Kanaalbrag bi El Qantara Containerskap üüb a Batersia Commonskategorii: Sueskanaal – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Sueskanaal (sjiisk)


En kanaal as en konstelk weederstruat, am tau sian tu ferbinjen. Det kön smääl gruuger wees, am di weederstant ütjtugliken, of uk böös graten för a skapsferkiar. Madellunkanaal naibi Minden Kanaal uun Franzensbad (Tschechien) Canal à Zaandam, moolet bil faan Claude Monet (1871) Kanaal faan Korinth Commonskategorii: Kanaalen – Saamlang faan bilen of filmer Slüüs


En slüüs as en bauwerk, am tau weederstruaten mä ünlik weederstant tu ferbinjen. Commonskategorii: Slüüsen – Saamlang faan bilen of filmer Kanaal


At list faan ISO 3166-2-Codes för Panama wiset di code för tjiin prowinsen (provincias) an trii teritoorien. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Panama PA), di ööder as di code för at prowins of at teritoorium. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk) ISO 3166-2, Referenstabel mä luncodes. ISO 3166-1, Referenstabel mä luncodes för domainnöömer


9.08-79.68 Di Panamakanaal as en konstelk weederstruat swäärs troch Panama. Hi ferlääpt faan Nuurdwaast tu Süüduast an as 82 km lung. Di kanaal ferbanjt a Atlantik uun't nuurden mä a Pasiifik uun't süüden. Di kanaal spaaret en widjen amwai trinj am Kap Hoorn of troch det Magellanstruat (Süüdameerikoo). Di Panamakanaal as 1914 klaarsteld wurden an woort faan amanbi 14.300 skeb arke juar befäären. Bit 2016 küd diar bluas skeb bit 4.600 TEU trochkeer (Pananmax-skeb). Faan 2007 bit 2016 as di kanaal ütjhbaud wurden, an nü kön diar skeb mä 14.000 TEU troch. Am di weederstant tesken Atlantik an Pasiifik ütjtugliken, san diar trii gewaltag slüüsen baud wurden. Koord an profiil faan a kanaal Gatun-slüüsen Pedro-Miguel-slüüs Miraflores-slüüsen Commonskategorii: Panamakanaal – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Panamakanaal (sjiisk)


Prag (aw Tschechisch: Praha) as jü hoodstää foon Tschechien än iinj foon 14 regioone. Deer booge 1.308.632 manschne (2019). Sjiisklun Berlin, Tjüschlönj. Belgien Brüssel, Bälgien Ferianagt Stooten Chicago, Feriinde Stoote Sjiisklun Frankfurt am Main, Tjüschlönj Sjiisklun Hamborj, Tjüschlönj Jaapan Kyoto, Jaapaan Ferianagt Stooten Miami-Dade County, Feriinde Stoote Sjiisklun Nürnberg, Tjüschlönj Ferianagt Stooten Phoenix, Feriinde Stoote Taiwan Taipeh, Taiwan Prag - Praha Czech Republic: Regions and Major Cities, citypopulation.de Czech Republic: Prague City, citypopulation.de


At list faan ISO 3166-2-Codes för Nigeria wiset di code för 36 Bundesstaaten und das Federal Capital Territory um die Hauptstadt Abuja. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Nigeria NG), di ööder as di code för den Bundesstaat. Di code as tuleetst di 21. Jüüne 2000 (PDF) feranert wurden. Bei der Aktualisierung im ersten Newsletter (ISO 3166-2:2000-06-21) wurden die Bundesstaaten Bayelsa, Ebonyi, Ekiti, Gombe, Nassarawa und Zamfara zu den bestehenden hinzugefügt. ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk)


6.45305555555563.3958333333333Koordinaaten: 6° 27′ N, 3° 24′ O Lagos wiar det hoodstääd an as det gratst stääd faan Nigeeria. Diar wene 22 miljuun minsken. Diarauer henwech as't sogoor det gratst stääd uun Afrikoo, noch grater üs Kairo. Mä't suwereniteet faan Nigeeria 1960 wiar tuiarst Lagos det hoodstääd, 1991 as't faan Abuja ufliaset wurden. Lagos as tuupsaat faan 16 Local Government Areas (LGA), det san eegentelk 16 enkelt stääden. Uun Lagos sat a wichtagst huuchskuulen an teootern, hat as di wiartskapelk an kulturel madelponkt faan't hialer lun. Det stääd Lagos namt di gratst dial faan a bundesstoot Lagos iin. 16 faan 20 LGAs hiar tu't stääd Lagos. Lagos leit uun a wakselwiat troopen, huart auer't hialer juar warem as, mä en loong rintidj uun a nuurd-somer. Commonskategorii: Lagos – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Lagos (sjiisk)


Hongkong, ufkört: HK (sjineesk 香港, Pinyin Xiānggǎng, Jyutping Hoeng1gong2, Yale Hēunggóng, kantoneesk Hêng1gong2, ingelsk Hong Kong ‚gud stirmin huuwen‘, ufk: 港) as en gratstääd an en aparte ferwaltet regiuun uun't süüden faan Sjiina. Diar wene gud sööwen miljuun minsken üüb 1106 kwadrootkilomeetern. Hongkong as en bedüüden wiartskap- an finansstääd. Hongkong wurd uun a Iarst Opiumkriich 1841 faan't Ferianagt Könangrik besaat, an 1843 tu en britisk krüünkolonii. 1997 as det stääd weder tu Sjiina auerden wurden. Daalang as Hongkong en aparte ferwaltet regiuun mä en grat autonomii. Di sjineesk stoot fersjükt oober muar an muar iinflööd üüb det stääd tu nemen. 2019 as't diarauer tu grat ünrauen kimen. Det ööder aparte ferwaltet regiuun Macau an Hongkong san auer en brag mäenööder ferbünjen. Hongkong hää 18 distrikten (十八區 / 十八区, Shíbā Qü, Jyutping Sap6baat3 Keoi1, ingelsk 18 districts) uun trii regiuunen: Regiuun Nei Teritoorien – 新界區: 1. Islands, 2. Kwai Tsing, 3. North, 4. Sai Kung, 5. Sha Tin, 6. Tai Po, 7. Tsuen Wan, 8. Tuen Mun, 9. Yuen Long Regiuun Kowloon – 九龍區: 10. Kowloon City, 11. Kwun Tong, 12. Sham Shui Po, 13. Wong Tai Sin, 14. Yau Tsim Mong Regiuun Hong Kong Island – 港島區: 15. Central and


19.419444444444-99.1455555555562310Koordinaaten: 19° 25′ N, 99° 9′ W Meksiko Stääd (spoonsk Ciudad de México [sjuˈða(ð) ðe ˈmexiko], bit 2016 México D.F.) as det hoodstääd faan Meksiko.Diar wene knaap njügen miljuun minsken. Uun't hoodstäädregiuun (Zona Metropolitana del Valle de México (ZMVM) wene auer 20 miljuunen. Meksiko Stääd hää 16 distrikten (delegaciones), an jo haa weder letjer colonias mä hör kwartiaren (barrios). Meksiko Stääd leit uun a troopen, huar't auer't hialer juar warem as mä en rintidj uun a nuurd-somer. Auer det stääd so huuch leit, woort at oober ei so furchboor hiat. Berlin, Sjiisklun (sant 1993) Cuzco, Peruu (sant 1987) Dolores Hidalgo, Meksiko (sant 2008) Havanna, Kuuba (sant 1997) Los Angeles, Ferianagt Stooten (sant 1969) Madrid, Spoonien (sant 1983) Nagoya, Jaapan (sant 1978) San Salwadoor, El Salwadoor (sant 1979) São Paulo, Brasiilien (sant 2011) Seoul, Süüdkorea (sant 1993) Frida Kahlo INEGI: Panorama sociodemográfico del Distrito Federal INEGI: [1] WMOWorld Weather Information Service: Mexico. World Meteorological Organization, ufrepen de 13. Deetsember 2011. ; wetterkontor.de Hoodsteeden faan Lunen uun Nuurd- (an Madel-)Ameerika: Basseterre, Belmopan, Bridgetown, Castries, Guatemala-Steed, Havanna, Kingston, Kingstown, Managua, Meksiko-Steed, Nassau, Ottawa, Panama-Steed, Port of Spain, Roseau, Port-au-Prince, St. George's, St. John's, San José, San Salvador, Santo Domingo, Tegucigalpa, Washington. Commonskategorii: Meksiko


At Prefektuur Tokio (japoonsk 東京都 Tōkyō-to, ingelsk Tokyo Prefecture of Tokyo Metropolis, of ianfach Tokyo) as en prefektuur uun't Regiuun Kantō uun Jaapan. Diar wene knaap 14 miljuun minsken. Det prefektuurhoodsteed as Shinjuku (uun't Stääd Tokio). At prefektuur Tokio amfaadet det eegentelk Stääd Tokio (at hoodstääd faan Jaapan) mä 23 distrikten an knaap 10 miljuun iinwenern; an diartu kem noch 39 amlungemeenen mä gud 4 miljuun iinwenern. At Stääd Tokio hää 23 distrikten (special wards) bütj 39 amlungemeenen. Tu't Prefektuur Tokio hiar uk noch a Nampō-shotō (süüdelk eilunen), diar dialwiis bit 2.000 km ütj efter süüdsüüduast uun a Pasiifik lei, a Izu-Eilunen an Ogasawara-Eilunen: Sjiisklun Berlin, Sjiisklun (sant 1994) Indoneesien Jakarta, Indoneesien (sant 1989) Egypten Kairo, Egypten (sant 1990) Ruslun Moskau, Ruslun (sant 1991) Ferianagt Stooten New York, USA (sant 1960) Frankrik Paris, Frankrik (sant 1982) Sjiina Peking, Sjiina (sant 1979) Itaalien Rom, Itaalien (sant 1996) Korea Sud Seoul, Süüdkorea (sant 1988) Ferianagt Könangrik London, Ferianagt Könangrik (sant 2015) Japan Meteorological Agency: Klimainformationen Tokio, 1981–2010. World Meteorological Organization, ufrepen de 1. Jüüle 2013. wetterkontor.de: Klimainformationen Sonnenschein/Wassertemperatur Tokio. Ufrepen de 1. Jüüle 2013. Commonskategorii: Tokio – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Tokio (sjiisk)


-34.599722222222-58.381944444444Koordinaaten: 34° 36′ S, 58° 23′ W Buenos Aires [ˈbwenos ˈai̯ɾes] as det hoodstääd faan Argentiinien. Hat as näämd efter det Halag Santa María del Buen Ayre an leit bi a Rio de la Plata. Trinjam det eegentelk stääd mä knaap 3 miljuun iinwenern lewe sowat 13 miljuun minsken uun det metropoolregiuun Gran Buenos Aires. Det stääd Buenos Aires täält üs en aanj prowins. Efter süüden tu leit det Prowins Buenos Aires, diar hiart det stääd oober ei mä tu. Buenos Aires hää 15 communas C1 bit C15, an jo ferwalte 48 stääddialen (barrios): C1: Retiro, San Nicolás, Puerto Madero, San Telmo, Montserrat an Constitución C2: Recoleta C3: San Cristóbal an Balvanera C4: La Boca, Barracas, Parque Patricios an Nueva Pompeya C5: Almagro an Boedo C6: Caballito C7: Flores an Parque Chacabuco C8: Villa Soldati, Villa Riachuelo an Villa Lugano C9: Parque Avellaneda, Liniers an Mataderos C10: Villa Real, Monte Castro, Versalles, Floresta, Vélez Sársfield an Villa Luro C11: Villa General Mitre, Villa Devoto, Villa del Parque an Villa Santa Rita C12: Coghlan, Saavedra, Villa Urquiza an Villa Pueyrredón C13: Belgrano, Núñez an Colegiales C14: Palermo C15: Chacarita, Villa Crespo, La Paternal, Villa Ortúzar, Agronomía an Parque Chas Postcode ZIP


-23.5-46.616666666667Koordinaaten: 23° 30′ S, 46° 37′ W São Paulo [ˈsɐ̃w ˈpawlu] (portugiisk för Sankt Paulus) as det hoodstääd faan di bundesstoot São Paulo uun Brasiilien. Hat as det gratst stääd uun Brasiilien an diar di wiartskap-, finans- an kultuurmadelponkt. Uun São Paulo wene gud 12 miljuun minsken, uun det metropoolregiuun Grande São Paulo san't 21 miljuunen. Diarmä as São Paulo det gratst stääd uun Süüdameeriko an ian faan a gratst stääden üüb a hialer eerd. Sao Paulo as iindiald tu 32 onerprefektuuren (subprefeituras of Prefeituras regionais), diar uun 9 ferwaltangsregiuunen (zonas) lei: IBGE: São Paulo – Panorama. Uun: cidades.ibge.gov.br. 1. Jüüle 2018, ufrepen di 31. August 2019 (brasiliaans Portugiisk). Histórico | Prefeitura Regional Sapopemba. Uun: gov.br. www.prefeitura.sp.gov.br, ufrepen de 21. September 2018 (brasiliaans Portugiisk). Detdiar onerprefektuur as iarst 2013 iinracht wurden. Commonskategorii: São Paulo – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: São Paulo (sjiisk)


18.96666666666772.833333333333Koordinaaten: 18° 58′ N, 72° 50′ O Mumbai (Marathi: मुंबई, Mumbaī [ˈmumbəi]), bit 1996 Bombay, as det hoodstääd faan di bundesstoot Maharashtra uun Indien, an det wichtagst huuwenstääd faan't hialer lun. Mä 15 miljuun iinwenern an bal 29 miljuunen, wan dü det amlun märeegenst hiart hat tu a gratst stääden faan a welt. Di stäädmadelponkt leit üüb en hualeweilun, diar uun't Araabisk Sia iinraaget. Det stääd as apdiald tu 24 distrikten (wards) uun't banenstääd (Mumbai City) an föörstääd (Mumbai Suburban): Kwel: Municipal Corporation of Greater Mumbai, 2001 Mumbai leit uun a troopen, huar't auer't hialer juar hiat as, mä en rintidj uun a nuurd-somer. Miast weit a winj faan nuurduast an as drüg, oober uun a somer kiart di winj am an brangt focht faan waasten, det as di somermonsuun. Efter:MCGM Wääbsteed faan't MCGM Commonskategorii: Mumbai – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Mumbai (sjiisk)


33.50972222222236.309166666667Koordinaaten: 33° 30′ 35″ N, 36° 18′ 33″ O Damaskus [daˈmaskʊs] (araabisk دمشق Dimaschq, DMG Dimašq),(türkisk/osmaansk]] Şam) as det hoodstääd faan Syrien an faan't Gouvernement Rif Dimaschq Diar wene 1,8 miljuun minsken, mä't amlun diartu san't 2,8 miljuunen (2010). Damaskus as ian faan a äälst stääden üüb a welt. Turkei Ankara, Türkei Turkei Denizli, Türkei Turkei Istanbul, Türkei Argentiinien Buenos Aires, Argentiinien Ferianagt Araabisk Emiraaten Dubai, Ferianagt Araabisk Emiraaten Armeenien Jerewan, Armeenien Spoonien Málaga, Spoonien Brasiilien São Paulo, Brasiilien Commonskategorii: Damaskus – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Damaskus (sjiisk)


35.751.416666666667Koordinaaten: 35° 42′ N, 51° 25′ O Teheraan (persisk تهران Tehrān, uk طهران Ṭehrān /teɦˈrɔːn/, ingelsk Tehran, fransöösk Téhéran) as det hoodstääd faan Iraan, an uk faan det Prowins Teheraan. Uun det stääd lewe knaap 9 miljuun minsken, mä't amlun diartureegent san't sowat 20 miljuunen. Teheraan as di wiartskapelk an kulturel madelponkt faan't lun. Flag, Stääd, Lun (sant wan) Commonskategorii: Teheraan – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Teheraan (sjiisk)


21.422539.826111111111Koordinaaten: 21° 25′ N, 39° 50′ O Mekka (araabisk مكة, DMG Makka) as en stääd mä 1.484.858 iinwenern (2010) uun't waastelk Saudi-Araabien. Diar stäänt at Kaaba, det as en wichtag halagdoom faan a Islaam. Arke juar raise diar ~2,5 miljuun minsken hen tu't pilgerrais Hadsch. Mekka as uk det hoodstääd faan't Prowins Mekka. Uun Mekka stun a Abraj Al Bait Towers, a traadhuuchst hüsang faan a welt. Commonskategorii: Mekka – Saamlang faan bilen of filmer Mohamed


d1 Kalkutta, amtelk Kolkata (bengaals কলকাতা, IAST: Kalkātā; ingelsk bit 2001 Calcutta), as det hoodstääd faan di bundesstoot Waastbengaalen uun Indien. Diar lewe 4,5 miljuun iinwenern, mä't amlun tuup san't auer 14 miljuunen. Kalkutta as 1690 britisk wurden, üs det Britisk Uastindien Kompanie ham heer uunsiidelt hää. Bit 1911 wiar Kalkutta hoodstääd faan Britisk Indien, daalang as't ian faan a gratst stääden uun Indien, an uk en wichtag pilgerstääd faan a Hindus. Kalkutta hää 15 distrikten (Boroughs I bis XV) mä 141 stääddialen (Wards). Det stäädregiuun mä't amlun woort so iindiald: Old Kolkata: Sutanuti – Chitpur, Baghbazar, Sobhabazar, Hatkhola Kolkata – Dharmatala, Bowbazar, Simla, Janbazar Gobindapur – Hastings, Maidan, Bhowanipur New Kolkata: North – Sinthi, Cossipore, Gughudanga South – Tollygunge, Kidderpore, Behala East – Salt Lake, Beliaghata, Topsia West – Hooghly river Greater Kolkata: East – Kalyani bis Budge Budge West – Baruipur bis Bansberia Pakistaan Karatschi (Pakistaan) Sjiina Kunming an Guangzhou (Sjiina) Ferianagt Stooten Long Beach, CA (Ferianagt Stooten) Itaalien Neapel (Itaalien) Ukraine Odessa (Ukraine) Korea Sud Incheon (Süüdkorea) Kalkutta leit uun a troopen, huar't auer't hialer juar hiat as. Uun a somer as rintidj, auer mä a monsuun di winj dreit an nü focht faan sia brangt. Census


Monsuun (faan araabisk موسم mausim ‚Juarstidj‘) as en widjloftag winjferanerang bi a auergung faan a troopen tu a subtroopen, diar, huar normoolerwiis a pasaat weit. Wan a san uun a (nuurd-)somer efter nuurden waanert, do skinjt hat bi a nuurdelk kiarkreis lik faan boowen deel, an diar woort at furchboor hiat. Det hiat loft sticht ap an tjocht loft faan ööder regiuunen uun. Uun Indien komt nü nian drüg loft muar faan nuurduast, man diarför fochtag loft faan süüdwaast of süüduast. Det hää auer a Indik föl focht apnimen, an wan det nü üüb lun draapt, sticht hat ap an rinjt ham uf. Di rin häält auer flook wegen uun an suragt för föl komer bi a minsken. Nü feer a struumer föl muar weeder üs normool, an auerspeel dialwiis at lun. Fööraal Bangladesch last oner didiar furchboor rin arke juar. Man uk uun Waastindien (tiaknang rochts boowen) an Pakistaan wurd a minsken knaap her auer di rin. Uun a wonter kiart ham det ales am (tiaknang rochts oner), an nü weit keelag, drüg loft faan a berger deel tu a küsten. Commonskategorii: Monsuun – Saamlang faan bilen of filmer


Pasaat (portugiisk passar ‚pasiare‘, ‚föörbitji‘) as en stüdagen winj uun a nuurdelk an süüdelk troopen trinjam a hialer eerd. Üüb a nuurdelk eerdheleft weit hi faan nuurduast, üüb a süüdelk eerdheleft faan süüduast. Uun a maden diartesken weit at bal goorei, det as det banertroopisk konwergens (ITC, faan ingelsk: inter-tropical convergence) of ekwatoriaal jipdrukrön. A sialidj sai diar kalmen tu, faan fransöösk calme of ingelsk calm = raueg, winjstal. Det as oober man en smäälen strimel mä ünseeker winj, diarför haa a sialidj uk di nööm mallungen. Uun a ferluup faan a juarstidjen waanert di pasaatwinj oober muar efter nuurden of efter süüden. Bütjen faan't pasaatregiuun weit üüb a eerd miast en waastwinj. Bi di auergung faan pasaat tu waastwinj as't uk flooksis winjstal, det san a hingstbreetjin an uk mallungen. Wan a siilskeb diar iar fäästseeden haa an ei widjer kaam, skul's hör hingster slaachte, auer det drankweeder knaap wurd, ferlicht komt di nööm diar faan uf.


24.8667.01Koordinaaten: 24° 52′ N, 67° 1′ O Karatschi (Urdu كراچى, Sindhi ڪراچي, ingelsk Karachi) as det gratst stääd uun Pakistaan an hoodstääd faan't prowins Sindh. Bit 1959 wiar Karatschi det hoodstääd faan Pakistaan, det as daalang Islamabad. Mä ~15 miljuun iinwenern as Karatschi ian faan gratst stääden üüb a welt. * SITE ment Sindh Industrial Trading Estate. Karatschi leit uun a nuurdelk troopen, huar't auer't hialer juar temelk warem as. Bluas auer somer komt mä a monsuun en betj rin, ööders as't diar furchboor drüg. Pakistan: Provinces and Major Cities - Population Statistics, Maps, Charts, Weather and Web Information. Ufrepen di 24. Nofember 2017 (ingelsk). Commonskategorii: Karatschi – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Karatschi (sjiisk)


Sankt Petersburg Sankt Petersburg (rüsk Санкт-Петербург, diar sai's uk Piter) as mä knaap 5 miljuun iinwenern det öödergratst stääd uun Ruslun efter det hoodstääd Moskau, an det sjuardgratst uun Euroopa. Hat as näämd efter di apostel Simon Petrus. Det stääd leit uun't nuurdwaasten faan't lun bi a müs faan di struum Newa iin uun a Uastsia. Hat as 1703 faan Peter di Grat grünjlaanj wurden, auer Ruslun en Uastsiahuuwen haa wul. Faan 1914 bis 1924 hää det stääd Petrograd (Петроград) het, an faan 1924 bit 1991 as't efter Wladimir Leenin tu Leeningrad (Ленинград) wurden. Uun St. Petersburg stun 2.300 palasten an slööd, jo san sant 1991 weltkultuurarewdial faan a UNESCO. Uun St. Petersburg stäänt mä en hööchde faan 462 meetern at Lakhta Center, det huuchst hüs faan Euroopa. St. Petersburg hää 18 rajons mä 111 letjer ferwaltangsianhaiden: Commonskategorii: Sankt Petersburg – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Sankt Petersburg (sjiisk) Rüs Natschunaalbibleteek Wonterpalast


Di Euphrat ([ˈɔʏ̯frat], ualgreks Εὐφράτης Euphrátēs, araabisk الفرات, DMG al-Furāt, kurdisk Firat, türkisk Fırat) as di gratst struum uun Fööraasien. Hi komt faan't huuchlun uun a Türkei, an lääpt do widjer troch Syrien an Iraak, ferbanjt ham mä a Tiigris tu a Schatt al-Arab an lääpt ütj uun a Persisk Golf. Det früchtboor regiuun am Euphrat an Tiigris as det Taustruumlun (Mesopotaamien). Euphrat bi Ar-Raqqa, Syrien Euphrat bi Rumkale naibi Zeugma Ianbuum üüb a Schatt al-Arab Artikel Euphrat uun't Grat Sowjetisk Ensiklopedii (BSE), 3. aplaag 1969–1978 (rüsk) Commonskategorii: Euphrat – Saamlang faan bilen of filmer


A Tigris as en struum uun Fööraasien. Hi komt faan't huuchlun uun a Türkei, ferlääpt widjer troch Kurdistaan (Iraak) an ferbanjt haam mä a Euphrat tu a Schatt al-Arab, di uun a Persisk Golf uflääpt. Det früchtboor regiuun am Euphrat an Tiigris as det Taustruumlun (Mesopotaamien). Tigris, Êlih Tigris naibi Diyarbakır Commonskategorii: Tiigris – Saamlang faan bilen of filmer


A Schatt al-Arab, of uk Arvandrud as en struum uun Iraak an Iraan. Dialwiis leit hi üüb a grens tesken jo tau lunen. Hi begant, huar Euphrat an Tiigris tuupluup, an lääpt ütj uun a Persisk Golf. Commonskategorii: Schatt al-Arab – Saamlang faan bilen of filmer


Leonhard Euler (latiinsk Leonhardus Eulerus; * 15. April 1707 uun Baasel; † 7. Septemberjul./ 18. September 1783greg. uun Sankt Petersburg) wiar en matemaatiker an füüsiker faan a Sweits. Hi hää bedüüden bidracher leewert tu't analysis an taalenteorii. Euler as uun a Sweits apwoksen, an hää det huuger skuul uun Baasel besoocht. Sant 1720 hää hi diar studiaret an sin magisterwerk skrewen üüb latiinsk auer det filosofii faan Isaac Newton an Rene Descartes. 1727 kaam hi auer Daniel Bernoulli tu St. Petersburg. Diar kaam hi uk mä Christian Goldbach tuup. 1741 ging hi tu Berlin, 1766 weder tu St. Petersburg. Iarst as hi üüb't rochter uug blinj wurden, sin leetst 12 juar wiar hi haialandaal blinj. Likes kaam bedüüden skraften uun sin leetst juaren ütj. Euler hää 866 skraften ütjden. Euler wiar en grünjleier faan det fääk analysis uun a matematiik. Flook ufkörtangen, diar daalang noch brükt wurd, gung üüb ham turag: e, π, i, sumentiaken ∑, f(x) för funktjuunen. Uun a mechaanik hää Euler werket auer hüdrodünaamik an kreiselteorii, uun a optik auer waagenteorii, an uk auer balistik. Euler hää en skriiwwiis för't rian stemang ütjspikeliaret: Euler sin tuunnäät. Sin skraften san faan E001 bit E866 trochnumeriaret: Mechanica sive motus


Dialektik as en ütjdruk uun a filosofii. Hi ment oober ei aleewen detsalew. Det wurd komt faan greks διαλεκτική (τέχνη), dialektiké (téchne) = ‚konst faan't onerhualang‘; of latiinsk (ars) dialectica = ‚(konst faan't) snaak‘ (steget uk uun det wurd dialoog). Sant at 18. juarhunert woort di ütjdruk oober ööders brükt. Diar gongt at diaram, dat arke ding tau sidjen hää, an det dialektik skal det apklaare. Dialektik as en diskurs, am faan en these an sin antithese tu en synthese tu kemen. Det synthese as do en liasang faan en probleem, of en nei sicht üüb a dingen. För Hegel as at dialektik det jindial faan a metafüsiik, am tu a woorhaid tu finjen. Uun a marxismus as dialektik det wedenskap auer reegeln uun natuur, selskap an seenken.


Mä natuur men wi miast det, wat ei faan a minsk skeeben wurden as. at uniwersum di dial faan't realiteet, di ei konstelk, ei faan minsken maaget as, jindial faan kultuur eegenskapen faan dingen det, wat dingen ütjmaaget Tu a natuur hiart at labenen: diarten, plaanten an at ünlabenen: stianer, loft At wedenskap dialt hör feeg diarefter iin, of's jo mä natuur, kultuur of abstrakt dingen befaade. Natuurwedenskapen san: Astronomii Geografii Biologii Medesiin Chemii Füsiik Commonskategorii: Natuur – Saamlang faan bilen of filmer Wikibooks: Natuur (sjiisk) Wikiquote: Natuur (sjiisk)


Prešov as e hoodstää foon e Regjoon Prešov önj jü Slowakäi. Deer booge 84.824 manschne (2021). Dåt gebiit foon Prešov as 70,4 km². Jü inboogertächte as 1.302 manschne pro km². Jü pustliidjtål as 080 01, di forwoolnumer as 421-51 än dåt kfz-kåntiiken as PO. Slovakia: Prešovský kraj, citypopulation.de


Mechaanik (faan ualgreks μηχανικὴ τέχνη mechané, nordfriisk maskiin) as en fääk faan a füsiik. Diar gongt det am lifen uun reer an krääften. At mechaanik as uun't 17. juarhunert fööraal faan Isaac Newton grünjlaaanj wurden. Hat wiar det iarst modern natuurwedenskap. Commonskategorii: Mechaanik – Saamlang faan bilen of filmer Wikisource: Mechaanik (sjiisk) Wikiquote: Mechaanik (sjiisk)


Plasmodium as en skööl faan Chromista uun di stam faan a Myzozoa. Det san liitjelet parasiiten mä man ian sel. Superkingdom Eukaryota Kingdom Chromista Subkingdom Harosa [= "Supergroup SAR"] Infrakingdom Halvaria Superphylum Alveolata Phylum Myzozoa Subphylum Apicomplexa Infraphylum Sporozoa Classis Aconoidasida Ordo Haemospororida Familia Plasmodiidae Sköölen: Leucocytozoon mä 3 slacher – Plasmodium mä amanbi 200 slacher Enkelt slacher kön Malaaria ütjliase. At ICD käänt fiiw diagnoosen: B 50 bit B 54. Wikispecies hää en artiikel tu: Plasmodium


Victoria (bäären üüs Princess Alexandrina Victoria of Kent; * 24. Mei 1819 uun Kensington Palace, London; † 22. Janewoore 1901 uun Osborne House, Isle of Wight) wiar faan 1837 tu 1901 köningin faan det Ferianigt Köningrik faan Gratbritanien an Irlun an wiar uk faan 1. Mei 1876 keiserin faan Inje. Hat wiar at foomen faan Edward Augustus, Duke of Kent and Strathearn, an Victoire von Sachsen-Coburg-Saalfeld. Hat wurd köningin efter a duas faan san unkel Wilhelm IV.. Sin efterfuliger wiar hör dring Eduard VII.. Commons: Victoria (Ferianigt Köningrik) – Saamling faan biljen of filmer


Georg V. (üüb Ingels: George V.; bäären üüs Prince George Frederick Ernest Albert; * 3. Jüüne 1865 uun Marlborough House, City of Westminster, London; † 20. Janewoore 1936 uun Sandringham House, Norfolk) wiar faan 6. Mei 1910 tu san duas köning faan det Ferianigt Köningrik faan Gratbritanien an Irlun (faan 1927 Nuurdirlun) an uk keiser faan Inje. Hi wiar dring faan Eduard VII. an Alexandra faan Denemark.


Rääfwirem as nään wirem, man en hidjkraankhaid Hat woort faan swaampen ütjliaset. Üüb a hidj kem miast letj bleesen of ruad steeden, diar furchboor bitj, hal uk tesken a tuaner, huar't warem an fochtag as. Jo bleesen mut ei wechskraabet wurd, ööders ferdialt ham di swaamp amso gauer an jiper. Diar san trii slacher faan swaampen, diar a hidj uungrip: Dermatophyten faan't famile Arthrodermataceae Kwegels-slacher faan't order Saccharomycetales Skemelswaampen faan a ordern Ascomycetes of Zygomycetes Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


Hiasmöösk (lat.: Lichen) as en hial aparte leewentsfurem. Hat woort tu a swaampen tääld, as oober uun würelkhaid en tuuplewin (symbiose) faan swaampen mä green algen of blä algen. Hat as nian möösk. At jaft wel son 25.000 slacher hiasmöösk, uun Madeleuroopa san't sowat 2.000. En Cladonia slach En ööder Cladonia slach "Buumbiarder" Hypogymnia physodes Cladonia üüb dünemsun Ophioparma ventosa En Cladonia Rhizocarpon geographicum Letharia vulpina Rendiartmöösk (Cladonia rangiferina) Commonskategorii: Hiasmöösk – Saamlang faan bilen of filmer


A Cladonia san en skööl faan amanbi 500 slacher Hiasmöösk (Lichen), 100 diarfaan uun Euroopa. Rendiartmöösk Commonskategorii: Cladonia – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Cladonia


Di Kaarelswaanj (latiinsk Ursa Major, UMa), of uk "Grat Waanj" as en grat stäärbil üüb a nuurdelk hemel. Uun flook spriaken het hat "Grat Beer". A stäären β an α Ursae Majoris (Merak an Dubhe) wise üüb a Puulstäär hen. A sööwen laacht stäären faan a Kaarelswaanj Kaarelswaanj, Letj Waanj an Puulstäär Commonskategorii: Kaarelswaanj – Saamlang faan bilen of filmer


At laachtjuar as en miat för't lengde. Hat woort uun a astronomii brükt för grat waier. At laachtjuar as di wai, di det laacht uun ian juar skaafet (uun a leesag rüm). Det san 9,46 biljuun kilomeetern. (= 9,46 · 1012 km). Uk wan diar det wurd juar uun föörkomt, as det laachtjuar nian miat för't tidj. Uun't SI-süsteem as det ianhaid meeter (m) fäästlaanj auer det faard faan't laacht (= 299.792.458 m/s). Diaram as det laachtjuar en hial taal faan meetern: Amreegang tu ööder ianhaiden: Faan a eerd tu a muun san't ~ 1,28 laachtsekunden. Faan a san tu a eerd san't ~ 497 laachtsekunden (= 8,28 laachtminüten, = 149 597 870 700 meetern, = 1 AE). Faan a san tu a planeet Neptun san't ~ 4,17 laachtstünjen. At aanj faan üs sansüsteem as ~ 16,6 laachtstünjen wech. Di naist stäär Proxima Centauri as ~ 4,24 laachtjuaren wech. Di trochmeeder faan üüs galaksii, at moolkstruat as 170.000 bit 200.000 laachtjuaren. Di wai bit tu't naist galaksii, at Andromedagalaksii as 2,4 bit 2,7 miljuunen laachtjuaren. Bit tu't aanj faan't uniwersum san't ~ 46,6 miljaarden laachtjuaren.


At skiinboor magnituud (mag) as en miat diarför, hü laacht wi en stäär sä kön. Je letjer det taal, am so laachter as hi. Ufkört woort det skiinboor magnituud mä V mag of mä en letj m. En grat M of M abs wiset üüb det absoluut magnituud hen. San -26,73 mag Muun -12,73 mag ISS -5 mag Venus -4,67 mag Sirius -1,44 mag ; Sirius as a laachtest stäär. Wega +0,03 mag ; Efter Wega as di nolponkt saat wurden, leederhen skul det laachtens faan ±0,0 tu +0,03 ferbeedert wurd. Puulstäär +1,97 mag Andromedamist +3,4 mag Di Puulstäär hää en skiinboor magnituud faan ~ 2. Det woort leewen ei likedenang apskrewen: 2,0m 2 , m {\displaystyle {\stackrel {\text{m}}{\text{,}}}} 0 2,0 mag ↔ so skul det wees 2. Magnitude m = 2,0 Stäär 2. grate Gratinklas 2 2. Gratinklas bi Hans-Ulrich Keller, Kosmos Himmelsjahr 2013, ISBN 978-3-440-13097-1


At spektraalklas as en münster, am det laacht faan stäären tu beskriiwen. Hat gongt turag üüb Joseph von Fraunhofer, Robert Wilhelm Bunsen an Gustav Robert Kirchhoff. Jo haa ütjfünjen, dat det spektrum faan en stäär üüb a elementen henwiset, diar't uun di stäär jaft. Hertzsprung-Russell-Diagram Spektraalklas Brün swerger Witj swerger Ruad swerger Onerswerger Swerger Hoodrä Onerriisen Riisen Laacht riisen Auerriisen Hyperriisen Laacht- grate (mag) Commonskategorii: Spektraalklasen – Saamlang faan bilen of filmer


Di Bayer-Nööm as en oort an wiis, am stäären tu betiaknin. Hat gont üüb Johann Bayer turag. Normoolerwiis begant di nööm mä en greksen buksteew, an do fulagt di genitiif faan di latiinsk nööm faan det stäärbil. Bispal: γ Lyrae („Gamma“ + genitiif faan „Lyra“) of ζ Ursae Maioris („Zeta“ + genitiif faan „Ursa Major“). Di faan üs ütj sen laachtest stäär (skiinboor magnituud) as normoolerwiis α-Alpha, do komt β-Beta an so widjer. Muar bispalen: Stäärbil: Centaurus (Zentaur) Laachtest stäär: α („Alpha“, iarst buksteew) Stäärnööm efter Bayer: α Centauri („Alpha Centauri“), ufkört: α Cen Ööder nöömer: Rigil Kentaurus, Toliman Stäärbil: Gemini (Twanlanger) Traadlaachtest stäär: γ („Gamma“, traad buksteew) Stäärnööm efter Bayer: γ Geminorum („Gamma Geminorum“), ufkört: γ Gem Ööder nöömer: Alhena Detdiar reegel woort oober ei konsekwent trochhäälen, at jaft uk α-stäären, diar ei a laachtesten uun en stäärbil san. Flamsteed-Numer


At Flamsteed-Numer woort jüst so üs di Bayer-Nööm brükt, am stäären tu betiaknin. Hat gongt üüb John Flamsteed turag. Det betiaknang begant mä en numer, an do fulagt di geenitiif faan di latiinsk nööm faan't stäärbil. Bispal: 13 Lyrae of 23 Ursae Maioris. Ufkört woort det do so: 13 Lyr of 23 UMa. Jodiar numern san tuirast brükt wurden uun sin buk Historia coelestis Britannica, det as 1712 faan Edmond Halley an Isaac Newton ütjbroocht wurden. Flamsteed küd natüürelk bluas jodiar stäären betiakne, diar hi faan Gratbritanien ütj sä küd. Bayer-Nööm


At Rektaszension α of a (latiinsk ascensio recta ‚lik apstiigen‘) as ian faan jo tau polaarkoordinaaten uun't ekwatooriaal koordinaatensüsteem faan a astronomii. Det ööder koordinaat as at Deklination. At rektaszension as tu fergliken mä't geograafisk lengde üüb a eerd. At deklination wiar do det geograafisk breetje. A Ekliptik as at skiinboor boon faan üüs san auer a stäärenhemel.


En meteoor as en kurt aplochten faan letj stianer, diar auer a hemel flä an uun't atmosfeere faan a eerd fergleu. Jo jaage mä 30 bit 70 kilomeetern per stünj ambi. Grat meteooren (muar üs 10 mm trochmeeder) het uk boliiden. Det, wat faan a meteooren auerblaft, wan jo üüb a eerd deelfaal, san meteoriiten. Diar faal stüdag grater of letjer meteoriiten faan a hemel deel, det san wel amanbi 500 bit 5.000 tonen arke dai. Tu enkelt juarstidjen faal diar auer a miaten föl meteooren deel. Jodiar meteoorstruumer haa hör nööm efter det stäärbil, huar jo diarföör tu sen san. Jo san best uun a leed naacht tu sen, wan a san noch ei apgingen as. ZHR – Zenithal Hourly Rate. Soföl meteooren kön bi gud weder uun ian stünj tu sen wees. Commonskategorii: Meteooren – Saamlang faan bilen of filmer


At kwadrootgraad (deg², (°)²) (ingelsk square degree of sq degree) as en ianhaid för di rümwinkel. Hat woort brükt uun a astronomii för't ütjmeeden faan objekten üüb a stäärhemel. Letjer ianhaiden san: Kwadroot-böögminüüt (ingelsk square arcmin) = 1 3600 {\displaystyle ={\frac {1}{3600}}} kwadrootgraad Kwadroot-böögsekund (ingelsk square arcsec) = 1 3600 {\displaystyle ={\frac {1}{3600}}} kwadrootminüüten = 1 12 960 000 {\displaystyle ={\frac {1}{12\,960\,000}}} kwadrootgraad. Di fol rümwinkel as 4 π {\displaystyle 4\pi } sr = ( 360 d e g ) 2 π ≈ 41 253 d e g 2 {\displaystyle {\frac {(360\ \mathrm {deg} )^{2}}{\pi }}\approx 41\,253\ \mathrm {deg^{2}} } . Amreegnang tu steradiant: ⇔ 1 d e g 2 = ( 2 π 360 ) 2 s r = ( π 180 ) 2 s r = π 2 32 400 s r ≈ 3,046 1741 ⋅ 10 − 4 s r ≈ 0,000 30461741 s r {\displaystyle {\begin{aligned}\Leftrightarrow 1\ \mathrm {deg} ^{2}&=\left({\frac {2\pi }{360}}\right)^{2}\ \mathrm {sr} \\&=\left({\frac {\pi }{180}}\right)^{2}\ \mathrm {sr} \\&={\frac {\pi ^{2}}{32\,400}}\ \mathrm {sr} \\&\approx 3{,}0461741\cdot 10^{-4}\ \mathrm {sr} \\&\approx 0{,}00030461741\ \mathrm {sr} \end{aligned}}} of ⇔ 1 s r ≈ 3283 d e g 2 {\displaystyle \Leftrightarrow 1\ \mathrm {sr} \approx 3283\ \mathrm {deg} ^{2}} För


En stäärbil as en regiuun faan a hemel, huar'm en münster faan laacht stäären sä koon. Sodenang san diar 88 stäärbilen, diar a hialer hemel ufdek. Mä a uugen koon'am normoolerwiis bluas stäären faan üüs aanj galaksii, det Moolkstruat sä. Al uun ualang tidjen san a stäären brükt wurden uunsteed faan en kompaas. An am jo lachter tu käänen, haa a minsken diar diarten of ööder dingen uun sen. En gud bispal as di Kaarelswaanj, uk Grat Waanj of Grat Beer. Mä tau kaantstäären koon'am lacht di Puulstäär finj. Wan dü üüb 'Deklination' trakst (iansis of tweisis), sortiarest dü a nuurdelk stäärhemel mä bekäänd stäärbilen gans efter onern of gans efter boownen. Commonskategorii: Stäärbilen – Saamlang faan bilen of filmer Stäärkreis


Di Puulstäär as di laachtest stäär uun't stäärbil Letj Waanj (uk: Letj Beer, Ursa Minor, UMi). Hi as ~ 2 mag laacht an gud tu käänen. Eegentelk san't trii stäären, diar nai bienööder lei. Di Puulstäär leit temelk nai bi a nuurdpuul faan a hemel, an as sodenang en grat halep, am uk üüb a eerd di nuurdwai tu finjen. Tu tidjen, üs't noch nään kompaas jääw, haa a minsken jo efter a Puulstäär racht. Det blaft oober ei iiwag so. Det eerdaaks "aiert" en betj mä en pretsesioonsdüür faan ~ 25.700 juaren. Uun amanbi 12.000 juar as di Puulstäär ei muar di nuurdstäär, do wiset di stäär Wega tu nuurden. Rektaszension = 2h 31m 49s bit 2h 30m 42s Deklination = +89° 15′ 51″ bit +89° 15′ 38″ Skiinboor magnituud = 2,0 mag bit 9,2 mag Spektraalklas = F Bayer-Nööm = α UMi Flamsteed-Numer = 1 UMi Commonskategorii: Puulstäär – Saamlang faan bilen of filmer


A Kompaas (faan itajeensk compasso, grünjfurem compassare „ufstraal“) as en aperoot, am a hemelswaier uuntuwisin. Miast men wi di magneetkompaas, di aleewen efter di magneetisk nuurdpuul faan a eerd wiset. Hi as magnetisiaret an racht ham efter det magneetfial faan a eerd ütj. Di magneetisk nuurdpuul as oober ei akeroot detsalew üs di geograafisk nuurdpuul (det aanj faan a eerdaaks), sodenang skal di wäärs leewen en betj korigiaret wurd. Dat en magneet ham efter nuurden ütjracht, as al sant 2.500 juaren bekäänd. Saner det magneetfial komt di kreiselkompaas ütj. Hi hinget faan det eerdamdreiang uf an wiset akeroot tu a geograafisk nuurdpuul. Militeerkompaas En kompaas för siilskeb En kompaas mä iarembian Kreiselkompaas Commonskategorii: Kompaaser – Saamlang faan bilen of filmer


Wat menst dü? Mag, at nuurdelk steegmag mag, at ufkörtang för't skiinboor magnituud, en miat för't laachtens faan stäären


Chartuum (üüb Araabsk: ٱلْخُرْطُوم Al-Khurṭūm) as at hoodsteed faan Sudaan. At steed leit uun a uast faan't lun. Det hee 1.410.858 lidj (2008). Sudan, citypopulation.de Sudan Meteorological Authority: Klimainformationen Khartoum. World Meteorological Organization, ufrepen de 12. Nofember 2013.


Freetown as at hoodsteed faan Sierra Leone. At steed leit uun a waast faan't lun. Det hee 1.055.964 lidj (2015). Sierra Leone: Cities, citypopulation.de


Twesken 23. Nofember an 7. Deetsember 2019 as en Referendum auer't Suwereniteet uun Bougainville. At resultoot skal hen jin a 20. Deetsember bekäänd den wurd. At referendum as at resultoot faan en ufmaaging twesken't regiaring faan Papua-Nei-Guinea an det autonoom regiaring faan Bougainville. A weelern haa't mögelkhaid, en grater autonomii uun Papua-Nei-Guinea of en komplet suwereniteet tu weelin. Papua-Neuguinea sait tu, at resultoot faan't referendum gud tu keenen.


Kigali as at hoodsteed faan Ruanda. At steed leit uun a maden faan't lun. Det hee 859.332 lidj (2012). Rwanda: Cities, citypopulation.de


Det Alaotra-Mangoro Regiuun as ian faan dön tau-an-twuntig regiuunen uun Madagaskar. At regiuun leit uun a uast faan't lun. Det hee 1.255.514 lidj (2018) . At hoodsteed faan’t regiuun as Ambatondrazaka. De Alaotra Sia leit uun't regiuun. Ambatondrazaka Amparafaravola Andilamena Moramanga At regiuun hee fiiw distrikten: Madagascar: Administrative Division, citypopulation.de


Det Amoron'i Mania Regiuun (üüb Malagasy: Faritra Amoron'i Mania, üüb Fraansöösk: La Région d'Amoron'i Mania) as ian faan dön tau-an-twuntig regiuunen uun Madagaskar. At regiuun leit uun a maden faan't lun. Det hee 833.919 lidj (2018) . At hoodsteed faan’t regiuun as Ambositra. Ambatofinandrahana Ambositra Fandriana At regiuun hee fjauer distrikten: Madagascar: Administrative Division, citypopulation.de


At (afrikoonsk) Öölepualem (Elaeis guineensis) as en wichtag pualemplaant. Hat wääkst ei bluas uun Afrikoo, man daalang uk uun a troopen faan Ameerikoo an fööraal uun Süüduastaasien. Hat woort bit 30 m huuch an drait 3.000 bit 6.000 früchten. Det pualemööle woort brükt tu köögin, man uk uun a industrii. Det tunemen iinrachtang faan öölebuumplantaajen gongt tu läästen faan a natüürelk troopenwalt. Öölebuumplantaaj uun Malaysia Früchten Pualemööle Pualemsiap Commonskategorii: Öölebuumer – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Öölebuumer


Öölepualmer (Elaeis) san en skööl faan Pualmer (Arecaceae). Diar hiar bluas tau slacher tu. Öölepualem (Elaeis guineensis), hää en grat bedüüdang för a büürerei. Amerikoonsk Öölepualem (Elaeis oleifera) Commonskategorii: Öölebuumer – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Öölebuumer


At Amerikoonsk Öölepualem (Elaeis oleifera) as en pualemplaant uun Madel- an Süüdameerikoo. Hat hää ei det grat bedüüdang üs det afrikoonsk öölepualem (Elaeis guineensis), woort oober haal diarmä iinkrüsagt, amdat a plaanten robuster wurd. Commonskategorii: Öölebuumer – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Öölebuumer


Arecoideae san en onerfamile faan Pualmer (Arecaceae). Det naier onerdialang san triibuus. Areceae – Chamaedoreeae – Cocoseae – Euterpeae – Geonomateae – Iriarteeae – Leopoldinieae – Manicarieae – Oranieae – Pelagodoxeae – Podococceae – Reinhardtieae – Roystoneeae – Sclerospermeae Beetelpualem (Areca catechu) Kokospualem (Cocos nucifera) Öölepualem (Elaeis guineensis) Kualpualem (Euterpe oleracea) Könangpualem (Roystonea regia) Commonskategorii: Arecoideae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Arecoideae


Dasypogonaceae san en plaantenfamile uun det order faan a Pualemplaanten (Arecales). Diar hiar 16 slacher tu; jo lewe bluas uun Austraalien. Dasypogon bromeliifolius Kingia australis Calectasia cyanea Baxteria australis Baxteria mä man ään slach: Baxteria australis Calectasia mä 11 slacher Dasypogon mä 3 slacher Kingia mä man ään slach: Kingia australis Commonskategorii: Dasypogonaceae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Dasypogonaceae


Coryphoideae san en onerfamile faan Pualmer (Arecaceae). Det naier onerdialang san triibuus. Borasseae – Caryoteae – Chuniophoeniceae – Corypheae – Cryosophileae – Phoeniceae – Sabaleae – Trachycarpeae Kanaarisk Datelpualem (Phoenix canariensis) Copernicia prunifera Sabal palmetto Zombia antillarum Kerriodoxa elegans Arenga engleri Sokerpualem (Arenga pinnata) Lodoicea maldivica Commonskategorii: Coryphoideae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Coryphoideae


Ceroxyloideae san en onerfamile faan Pualmer (Arecaceae). Jo waaks uun Süüdameerikoo, man uk üüb Madagaskar. Det naier onerdialang san triibuus. Ceroxyleae – Cyclospatheae – Phytelepheae Pseudophoenix sargentii Ceroxylon quindiuense Phytelephas spec. (Stiannöden) Commonskategorii: Ceroxyloideae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Ceroxyloideae


Krakau (üüb Poolsk: Kraków [ˈkrakuf]) as en steed uun Poolen. At steed leit uun a süüd faan't lun. Det hee 771.069 lidj (2018). Poland: Major Cities, citypopulation.de


Nypa fruticans, uk wel Nypapualem as en pualemplaant uun Süüduastaasien. Hat as di iansagst slach uun det skööl Nypa, an Nypa as det iansagst skööl uun det onerfamile Nypoideae. Hör bleeden haa leewen en grat rol spelet, am saagen tu driiwen. Frücht Leewentsrüm Commonskategorii: Nypa fruticans – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Nypa fruticans


Calamoideae san en onerfamile faan Pualmer (Arecaceae). Jo lewe uun Süüdameerikoo, man uk üüb Madagaskar. Det naier onerdialang san triibuus. Faan pualmer uun detdiar famile woort Rattan an Peddigröör maaget. Calameae – Eugeissoneae – Lepidocaryeae Eugeissona spec. Mauritia flexuosa Salacca magnifica Rattan komt faan sok pualmer Commonskategorii: Calamoideae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Calamoideae


Di Letj Waanj of uk Letj Beer, latiinsk Ursa Minor, UMi as en stäärbil üüb a nuurdelk hemel. Hi as auer't hialer juar tu sen. Di laachtest stäär as di Puulstäär (Polaris, α Ursae Minoris). Ferbinjang faan Kaarelswaanj an Letj Waanj Letj Waanj üüb a naachthemel Commonskategorii: Letj Waanj – Saamlang faan bilen of filmer


Di Orion [oˈʀiːɔn] (Ori), of uk Jeeger as en stäärbil mä tau laacht stäären faan maner üs 1 mag an as bi a wonterhemel gud tu käänen. Trii stäären faan ~2 mag san uun a maden üs 'Orion san riam' tu käänen. Di Orion"mist" Di "Hingsthoodmist" naibi Orion san riam A wichtagst stäären faan Orion Commonskategorii: Orion – Saamlang faan bilen of filmer


Cassiopeia, ufkört Cas as en stäärbil üüb a nuurdelk hemel. Hat het uk Hemel-W. A laachtest stäär as Schedir ( α Cassiopeiae) mä en skiinboor magnituud faan 2,24 mag. Det stäärbil as näämd efter det greks mütoloogisk figuur Cassiopeia, wüf faan könang Cepheus an mam faan Andromeda. Hör aalern wiar Arabos an Thronia. Cassiopeia üüb a naachthemel Commonskategorii: Cassiopeia – Saamlang faan bilen of filmer


Andromeda (faan ualgreks Ἀνδρομέδα Androméda) as en stäärbil üüb a nuurdelk hemel. Diaruun leit uk a "Andromedamist" (M 31), det as det naist galaksii tu üüs aanj galaksii, det Moolkstruat. A laachtest stäär as Sirrah ( α Andromedae) mä en skiinboor magnituud faan 2,06 mag. Andromeda üüb a naachthemel Uun Uranographia faan Johann Elert Bode (1801) Di Andromeda"mist" (M 31) Commonskategorii: Andromeda – Saamlang faan bilen of filmer


Lyra (faan ualgreks λύρα lýra‚ det musiikinstrument) as en stäärbil üüb a nuurdelk hemel. A laachtest stäär as Wega (uk: Vega). At somer-triihuk mä Wega, Altair an Deneb. Commonskategorii: Lyra – Saamlang faan bilen of filmer


A Swaan (latiinsk Cygnus, ufkört Cyg) as en stäärbil üüb a nuurdhemel. San laachtest stäär as Deneb mä en skiinboor magnituud faan 1,25 mag. Di Swaan üüb a naachthemel Det somer-triihuk mä Wega, Altair an Deneb. Commonskategorii: Swaan – Saamlang faan bilen of filmer Swaanen (Diarten)


Di Iarn (latiinsk Aquila, Aql) as en stäärbil üüb a nuurdelk hemel. San laachtest stäär as Altair. Det somer-triihuk mä Wega, Altair an Deneb. Di Iarn üüb a naachthemel Commonskategorii: Iarn – Saamlang faan bilen of filmer Iarner (Fögler)


Di Bright-Star-Kataloog (of uk Yale Catalog of Bright Stars) as en kataloog auer laacht stäären. Hi skal aal a stäären apfeer, diar mä't uug tu sen san. Det ment stäären, diar laachter üs 6,5 mag san. Tu tidj san diar 9110 objekten uun, 14 diarfaan san oober nian stäären faan üüs galaksii, at moolkstruat. Det san ööder galaksiin üs t.b. di "Andromedamist". 1983 as di kataloog am 2603 stäären ütjwidjet wurden mä en magnituud bit 7,1. Di kataloog amfaadet di Bayer-Nööm, det Flamsteed-Numer an noch muar dooten. Hi woort miast mä HR (efter Harvard Revised) betiakent. Wääbsteed Commonskategorii: HR-Kataloog – Saamlang faan bilen of filmer


Elektroonik as det wedenskap am't reeglin faan elektrisk struum mä elektroonisk baudialen. Di nööm komt faan't greks wurd elektron (ήλεκτρον) uf, det ment eegentelk rääf. Analoogelektroonik Digitaalelektroonik Huuchfrekwenselektroonik Efektelektroonik Elektroonisk baudialen Mikroelektroonik Integriaret scheekel (IC) Printplaaden Elektroindustrii Commonskategorii: Elektroonik – Saamlang faan bilen of filmer


En Motoor ([ˈmoːtoːr] of uk [moˈtoːr], faan latiinsk mōtor ‚reert uun‘) as en krääftmaskiin, diar energii amsaat tu werk. Motooren haa normoolerwiis en dial, di ham dreit (rootor), an detdiar amdreiang wort auer en getriibe widjerfeerd. Tau slacher faan motooren haa daalang en grat bedüüdang: elektromotooren an ferbraanermotooren. Dampmaskiin Dampturbiin, skal en generaator uundriiw Winjstruum"maln", draft en generaator uun Elektromotooren Automotoor Commonskategorii: Motooren – Saamlang faan bilen of filmer


En spuul of uk induktor as en elektrisk baudial. Det as miast en apwolet kööberwiar trinjam en iisenkial. Diar kön flook elektroonisk aperooten mä baud wurd. Wan diar likstruum troch en spuul feerd woort, baut ham en magneetfial ap. Arke spuul hää hör aanj induktiwiteet. Uun en spuul mä't lengde l {\displaystyle l} an n {\displaystyle n} amdreiangen, huar en struum I {\displaystyle I} lääpt, woort en magneetfial mä det magneetisk fialmäächt H {\displaystyle H} apbaud: H = I ⋅ n l {\displaystyle H=I\cdot {\frac {n}{l}}} Commonskategorii: Spuulen – Saamlang faan bilen of filmer Induksion


Induktiwiteet as en eegenskap faan elektroonisk baudialen, föraal faan spuulen. At formeltiaken as L tu iaren faan Emil Lenz. At ianhaid uun't SI-süsteem as Henry, näämd efter Joseph Henry. Induksion


Henry as det ianhaid för induktiwiteet uun't SI-süsteem, an näämd efter Joseph Henry. Arke spuul hää hör aanj induktiwiteet, an di Henry-wäärs stäänt diar miast üüb. 1 H = 1 V s A = 1 Ω s {\displaystyle 1\,\mathrm {H} =1\,\mathrm {\frac {V\,s}{A}} =1\,\Omega \,\mathrm {s} } En spuul hää en induktiwiteet faan 1 Henry, wan bi en struum faan 1 Ampere uun 1 Sekund en späänang faan 1 Volt apbaud woort. Abhenry (abH) as en ual ianhaid uun't CGS-süsteem. Diar täält: 1 abH = 10−9 H = 1 nH (Nanohenry) Magneetisk permeabiliteet


At Han-Dünastii (sjineesk 漢朝 / 汉朝, Pinyin hàncháo) hää det sjineesk keiserrik regiaret faan 206 f.Kr. bit 220 efter Krast. Ääder Han: 207 f.Kr. bit 6/9 e.Kr. Wang Mang: 6/9 e.Kr. bit 23/25 e.Kr. Leed Han: 23/25 bit 220 Üs det Qin-Dünastii grausoom jin a büüren föörging, jääw't en apstant, an di uunfeerer Liu Bang as 206 f.Kr. Keiser faan Sjiina wurden. Hi hää di aadel ufskaafet, det lun uun prowinsen apdiald, an mä beamten regiaret. Uun't Han-Dünastii kaam föl neis uun wiartskap an technik ap, det wiar hanel mä siisen, lak an jaade, an det maagin faan papiir, stial, pompen an bragen. A Qin hed buken ferbeeden an ferbraand; oner a Han ging det weder amhuuch mä wedenskap an kultuur. Efter waasten as det siisenstruat ütjbaud wurden, huar a Han-Sjineesen det hanelsmäächt hed. An efter süüden ging hör iinflööd bit Wjetnam an üüb a siawai bit tu't Röömsk Rik. Commonskategorii: Han-Dünastii – Saamlang faan bilen of filmer


A Gupta (Sanskrit, गुप्त, gupta) wiar en dünastii uun Indien uun a juaren 320 bis 550 efter Krast. Hat as grünjlaanj wurden faan Chandragupta I.. Hör määcht amfaadet det nuurdelk Indien. A Guptas haa det skaafet, flook letj könangriken tuuptuslütjen. Fööraal di dring Chandragupta II. hää di määchtrüm ütjwidjet. Gupta (~ 275–300) Ghatotkacha (~ 300–320) Chandragupta I. (320–335) Samudragupta (335–375) Ramagupta am 375 (?) Chandragupta II. (375–413/5) Kumaragupta I. (415–455) Skandagupta (455–467) Purugupta (~ 467–472) Narasimhagupta Baladitya (~ 472/73) Kumaragupta II. (~ 473–476) Budhagupta (~ 476–495) am 500 as't ünseeker: Chandragupta III. Vainyagupta am 507 (?) Bhanugupta am 510 (?) Narasimhagupta Baladitya II. ~ 500–530 (?) Kumaragupta III. Kramaditya (~ 532) Vishnugupta Chandraditya (~ 550) Commonskategorii: Gupta-Rik – Saamlang faan bilen of filmer


En fliiger as en ferkiarsmedel föör a loft. Hat flocht uun a atmosfeere faan a eerd. Wat huuger üs 100 km flocht, bedraft nian loftferkiar, det as rümfaard. Loftferkiar Ferkiarsmedel lachter üs loft saner aanj uundrift: Balong, frei of bi en liin mä aanj uundrift: Loftskap, Zeppelin Ferkiarsmedel swaarer üs loft saner aanj uundrift: Siilfliiger, Siilskirem mä aanj uundrift: Propelerfliiger, Düüsenfliiger, Dreifliiger Loftskap, Zeppelin NT Gasbalong, frei Gasbalong, bi en liin Siilfliiger Siilskirem Siilskirem, Draag Propelerfliiger, Cessna 172 Düüsenfliiger, Airbus 380 Dreifliiger, Hupskrüüwer, Helikopter Dreifliiger, Gyrokopter Jachtfliiger, Eurofighter Modelfliiger Pasajiirdroon Commonskategorii: Fliigern – Saamlang faan bilen of filmer


Sümetrii (faan ualgreks συμμετρία symmetria eewenmiatag, egool, likedenang, tuupsaat faan σύν syn „tuup“ an μέτρον metron, miat) as en eegenskap uun a geometrii, wan en objekt troch sümeetrisk operatjuunen üüb ham salew tu leien komt. Sümetrii an Asümetrii Sümetrii uun a baukonst … uun a biologii ... üüb en bil faan Leonardo da Vinci Dreisümetrii: Dreiang am en bröökdial faan 360° (=180°, 120°, 90°, 72°, 60°...) Aaksen- of Speegelsümetrii: Diar as ian speegelaaks Ponktsümetrii: Diar as ään speegelponkt Fersküüwen Fergratrin of Ferletjrin: Heer bi en fraktaal Speegelflaak (ruad) uun't traad dimenjuun Commonskategorii: Sümetrii – Saamlang faan bilen of filmer


Uun a statistik gongt det diaram, taalen an dooten efter was reegeln tu saamlin an aptuskriiwen of aptutiaknin, so dat jo mä ööder taalen an dooten ferglikt wurd kön. Statistiken spele en grat rol uun flook beriker faan't daielk leewent: Medesiin, Ferkiar, Geografii, Psychologii, Ferwaltang, Ferseekerang. Grünjlaagen för a statistik kem faan a matemaatisk feeg Analysis an Algebra. Commonskategorii: Statistik – Saamlang faan bilen of filmer Wikiquote: Statistik (sjiisk) Wikibooks: Iinferang tu statistik (sjiisk)


En funksion (faan latiinsk functio) as uun a matematiik en relatsion tesken tau mengdin. Diarbi hiart tu arke element faan det ian mengde ( x {\displaystyle x} -wäärs) genau ian element faan det ööder mengde ( y {\displaystyle y} -wäärs). Tun bispal jaft det för arke reel taal en kwadroottaal; det as det kwadrootfunksion. Funksioonsliknang mä Definitsioonsmengde f ( x ) = x 2 , x ∈ N {\displaystyle f(x)=x^{2},\qquad x\in \mathbb {N} } Iandüüdag tuwisin (ingelsk: maplet) mä definitsioonsmengde x ↦ x 2 , x ∈ N {\displaystyle x\mapsto x^{2},\qquad x\in \mathbb {N} } Iandüüdag tuwisin mä definitsioons- an mualmengde f : N → N , x ↦ x 2 {\displaystyle f\colon \mathbb {N} \rightarrow \mathbb {N} ,\;x\mapsto x^{2}} , of jüst so gud: f : { N → N x ↦ x 2 {\displaystyle f\colon \,{\begin{cases}\mathbb {N} \to \mathbb {N} \\x\mapsto x^{2}\end{cases}}} Wäärstabel y = x² Aptäälang mä en dialmengde f = { ( 1 , 1 ) , ( 2 , 4 ) , ( 3 , 9 ) , ( 4 , 16 ) , … } {\displaystyle f=\{(1,1),(2,4),(3,9),(4,16),\ldots \}} Bispalen faan funksioonsgraafen Lineaarfunksion Polynoomfunksion Sinusfunksion "Normool"ferdialang Wikibooks: Funksioonen (sjiisk) Commonskategorii: Funksioonen – Saamlang faan bilen


At mengdeliar as en grünjleien fääk faan't matematiik. Hat befaadet ham diarmä, hü mengden mäenööder tuuphinge an faanenööder ufhinge. Det spriak faan't mengdeliar woort brükt uun a algebra, analysis, geometrii, topologii an ööder matemaatisk feeg. Det eegenskap ∈ {\displaystyle \in } (as element faan) as det wichtagst ferbinjang tesken mengden. Ales, wat diarütj fulagt, san loogisk slütjer. Aptäälang At mengde mä a elementen x 1 {\displaystyle x_{1}} bit x n {\displaystyle x_{n}} häält det element a {\displaystyle a} genau do, wan a {\displaystyle a} mä ian element x k {\displaystyle x_{k}} auerianstemet: a ∈ { x 1 , … , x n } :⟺ a = x 1 ∨ a = x 2 ∨ ⋯ ∨ a = x n {\displaystyle a\in \{x_{1},\dotsc ,x_{n}\}:\Longleftrightarrow a=x_{1}\vee a=x_{2}\vee \dotsb \vee a=x_{n}} Det ütjsaag a ∈ { 1 , 2 , 3 , 4 } {\displaystyle a\in \{1,2,3,4\}} as likwäärdag (ekwiwalent) mä: a = 1 ∨ a = 2 ∨ a = 3 ∨ a = 4. {\displaystyle a=1\vee a=2\vee a=3\vee a=4.} Beskriiwang At mengde faan x {\displaystyle x} , huarför det eegenskap P ( x ) {\displaystyle P(x)} tudraapt, häält en element a {\displaystyle a} genau do, wan det eegenskap üüb a


Biir as en droonk, huar geeret soker tu alkohol woort. Di soker komt faan det starken uun bere, wiaten, roog, heewer. Det koon oober uk faan hirse, ris of meis maaget wurd. För di smaag komt diar noch hoop tu, an uk ööder gewürtsen. Uun biir as miast tesken 4,5% an 6% alkohol, at jaft oober uk alkoholfrei biir. Laachtbiir Ualbiir Pils Kölsch Wiaten Commonskategorii: Biir – Saamlang faan bilen of filmer Wikisource: Biir (sjiisk) Wikiquote: Biir (sjiisk)


Pöberplaanten (Piperaceae) san en plaantenfamile uun det order faan a Pöberoortagen (Piperales). Diar hiar 5 sköölen mä amanbi 3.600 slacher tu. Faan det skööl Piper woort pöber maaget. Manekia Peperomia Piper Verhuellia Zippelia Piper nigrum, suart pöber Drüget früchten faan Piper nigrum Peperomia caperata Peperomia marmorata Commonskategorii: Pöberplaanten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Pöberplaanten


Wanile ([vaˈnɪlə]; latiinsk Vanilla) as en plaantenskööl uun det famile faan a Orchideen (Orchidaceae). Diar jaft at gud 100 slacher faan; en grat bedüüdang hää det Gewürtswanile (Vanilla planifolia). V. abundiflora – V. acuminata – V. acuta – V. africana – V. albida – V. andamanica – V. angustipetala – V. annamica – V. aphylla – V. appendiculata – V. arcuata – V. aspericaulis – V. atropogon – V. bahiana – V. barbellata – V. barrereana – V. bertoniensis – V. bicolor – V. borneensis – V. bradei – V. calyculata – V. capixaba – V. chalotii – V. chamissonis – V. claviculata – V. cobanensis – V. columbiana – V. corinnae – V. costaricensis – V. coursii – V. crenulata – V. cribbiana – V. cristagalli – V. cucullata – V. decaryana – V. decesareae – V. denshikoira – V. diabolica – V. dietschiana – V. dilloniana – V. dressleri – V. dubia – V. dungsii – V. edwallii – V. espondae – V. esquipulensis – V. fimbriata – V. francoisii – V. gardneri – V. giulianettii – V. grandifolia – V. griffithii – V. guatemalensis – V. guianensis – V. hallei – V. hamata – V. hartii –


At Gewürtswanile (Vanilla planifolia) of Echt Wanile as en orchideenplaant. Di nöömt komt faan't fransöösk vanille (letj röör, bong). Hat woort ferkääft oner di nööm Bourbon-Vanille (faan a eilunen Madagaskar an Reunion [ual nööm: Bourbon]). At jaft oober uk wanile faan Meksiko of Tahiti. Det gewürts woort ütj jo siadbongen maaget. Wanilebloos Wanile mei hal bi buumer huuchklemre Wanile"buanen", noch green Wanile, tu ferkuup Commonskategorii: Gewürtswanile – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Gewürtswanile


Könang Redbad stürwen


Poppo (* 674; † 734) wiar di leetst könang faan't Fresk Rik uun a juaren 719 bis 734. Hi wiar di efterfulger faan könang Redbad. Üs Poppo stoorew, ging't mä't Fresk Rik tu aanj. San föörgunger Redbad strääd saner lok jin a Franken, an skul di waastelk dial faan't Fresk Rik ufdu. Uun't juar 716 küd Redbad noch ans dialen turagwan, man Karl Martell, di nei baas faan a Franken, haalet det waastelk Fresk Rik 720 weder turag. 734 ging Karl Martell weder jin a Fresken föör, huar Poppo stoorew, an haalet ham nü di gratst dial bit hen tu a Lauwers. Det wiar det aanj faan't Fresk Rik. Franz Kurowski: Die Friesen. Das Volk am Meer. Türmer-Verlag. Berg am Starnberger See 1984. ISBN 3-88199-356-8, sidj 12 f. Könger faan Fresklun: Finn (6. juarhunert), Audulf (amanbi 600-630), Aldgillis (623?-680), Redbad (679/680-719), Poppo (719-734).


Könang Poppo stürwen


Könang Poppo bäären


A Lauwers (Gronings Laauwers) as en 40 kilomeeter lungen struum uun a Neederlunen. Hi hää san müs uun a bocht faan't Lauwerszee an lääpt tesken a eilunen Skiermûntseach an Rottumerplaat ütj uun a Nuurdsia. A Lauwers as det histoorisk grens tesken Waast- an Uast-Fresklun. Di waastelk dial as 734 faan a Franken auernimen wurde. An uk daalang noch as a Lauwers at grens tesken det prowins Waastfresklun an det prowins Groningen. Commonskategorii: Lauwers – Saamlang faan bilen of filmer 53.256926.23216Koordinaaten: 53° 15′ N, 6° 14′ O


Mississipi [ˌmɪsɪˈsɪpi] as en diiljstoot foon da Feriind Stoote. E diiljstoot läit önj't sööden foon't lönj. Dåt heet 2.976.149 manschne (2019). E hoodstää foon e diiljstoot as Jackson. Da tiin grutst stääse önj e diiljstoot san: Mississippi heet 82 counties: Kiik uk deer: List foon counties önj Mississippi DeSoto Tate Marshall Benton Tippah Alcorn Prentiss Tisho- mingo Ita- wamba Lee Monroe Lowndes Noxubee Kemper Lauder- dale Clarke Wayne Greene Perry George Jackson Stone Harrison Hancock Pearl River Forrest Lamar Marion Walthall Pike Amite Wilkinson Adams Franklin Jefferson Clai- borne Warren Issa- quena Shar- key Wash- ington Bolivar Coa- homa Tunica Quit- man Panola Lafayette Union Pontotoc Chicka- saw Clay Oktib- beha Winston Neshoba Newton Jasper Jones Covington Jefferson Davis Law- rence Lin- coln Copiah Hinds Yazoo Hum- phreys Sun- flo- wer Le- flore Talla- hatchie Yalo- busha Cal- houn Webster Choctaw Attala Leake Scott Smith Simpson Rankin Madison Holmes Carroll Mont- gomery Grenada USA: States, citypopulation.de USA: Mississippi, citypopulation.de 32.783333333333-89.633333333333Koordinaaten: 32° 47′ N, 89° 38′ W


Wat menst Dü? Prääster (Sark), di maan faan a sark Prääster (Fögel) Prääster (Bluum)


Gemüüse (komt faan madelhuuchsjiisk gemüese, det ment eegentelk gemuuse) as en wurd för plaanten, diar eden wurd kön. Det san bleeden, ruter of uk früchten, diar miast kööget eden wurd. Swet früchten, diar miast rä eden wurd, hiar diar ei mä tu. Gemüüse spelet en grat rol uun üüs iidj, hat fersuragt üs mä witamiinen, mineraalen an boolääst, wat wichtag as, dat üüs siarem gud werket. Plaantendialen kön oober uk üs gewürts brükt wurd, det san do man letj uundialen, an jo wurd uk ei üs gemüüse tääld. Irten Buanen Wochler Gurken Rööwen Kual Tomooten Commonskategorii: Gemüüse – Saamlang faan bilen of filmer Wikibooks: Resepten (sjiisk)


Det Bács-Kiskun Komitaat (üüb Ungaars: Bács-Kiskun megye) as ian faan dön njüügentanj komitaaten uun Ungarn. At komitaat leit uun a süüd faan't lun. Det hee 503.825 lidj (2019). At hoodsteed faan't komitaat as Kecskemét. Hungary, citypopulation.de


Alan Mathison Turing OBE, FRS [ˈælən ˈmæθɪsən ˈtjʊəɹɪŋ] (* 23. Jüüne 1912 uun London; † 7. Jüüne 1954 uun Wilmslow, Cheshire) wiar en britisken loogiker, matemaatiker an informaatiker. Hi wiar en grünjleier faan't kompjuutertechnik. Uun a Ööder Weltkriich hää hi det krüptografii faan't sjiisk Enigma-maskiin apliaset. 1953 hää hi det iarst schachprogram skrewen. Efter Turing as di Turing Award näämd, di wichtagst pris för informaatikern. An do hää hi di Turing-Test ütjwerket, am konstelk inteligens (KI) tu preewin. 1952 as Turing cheemisk kastriaret wurden, auer hi homoseksuel wiar; det sted doomools noch oner stroof. Diarfaan as hi swaarmudag wurden, an hää ham 1954 salew at leewent nimen. 2009 hää det britisk regiarang ham diarför entskilagt. 2013 hää Könangin Elisabeth II. en royal pardon tu sin rehabilitatsion ütjspreegen. Alan M. Turing: On Computable Numbers, with an Application to the Entscheidungsproblem. In: Proceedings of the London Mathematical Society. Band 42, 1937, S. 230–265, doi:10.1112/plms/s2-42.1.230. Alan M. Turing: Computing Machinery and Intelligence. In: Mind. Band LIX, Nr. 236, 1950, ISSN 0026-4423, S. 433–460, doi:10.1093/mind/LIX.236.433 (PDF-Scan - OffPrint mä Autograph, Uni Münster, PDF - MIND, HTML-Transkription - CogPrints). Alan M. Turing: The Chemical Basis of Morphogenesis. In: Philosophical Transactions of the Royal Society of


DPLP stäänt för't Digital Bibliography & Library Project. Det as en bibliograafisk saamlang faan wedenskapelk werken auer informaatik. Det iinrachtang sat uun't uniwersiteet Trier bi't Leibniz Zentrum für Informatik. Diar san muar üs 4 miljuun iindracher. Jo kön online ufrepen wurd. dblp.org – dblp dootenbeenk dblp.uni-trier.de – Informatjuunsidj auer't DBLP


At ACM Digital Library as en iinrachtang faan't Association for Computing Machinery (ACM). Detdiar wedenskapelk selskap för informaatik as 1947 grünjlaanj wurden, an hää daalang 78.000 mäfulgern uun auer hunert lunen. Hat sat uun New York City. Üüb det digitaal bibliteek koon online tugreben wurd, an hat as wel det gratst saamlang auer informaatik üüb a hialer welt. acm.org – Amtelk wääbsteed faan't ACM (ingelsk)


Det Uusimaa Lunskap (Ütjspriik üüb Finsk: [ˈuːsimɑː], üüb Sweedsk: Nyland [ˈnyːland]) as ian faan dön njüügentanj lunskapen uun Finlun. At lunskap leit uun a süüd faan't lun. Det hee 1.655.624 lidj (2017). At hoodsteed faan't lunskap as Helsinki. Dön tjiin gratst steeden an taarpen uun't lunskap san: Finland: Administrative Division, citypopulation.de Finland: Uusimaa, citypopulation.de


Krüptografii (ualgreks κρυπτός kryptós, nordfriisk ferbürgen, ‚gehiam‘ an γράφειν gráphein, nordfriisk skriiw) as det wedenskap an technik, am informatsion widjer tu dun, oober bluas tu jodiaren, diar det uungongt. Daalang befaadet det krüptografii ham uk algemianer mä informatsioonseekerhaid. Krüptografii (gehiamskraft) maaget det skrewenen för ööder lidj ei tu käänen. Hoker ei witj, hü det krüptograafisk informatsion apliaset woort, koon mä det informatsion niks began. Steganografii woort brükt, am di wai faan't informatsion tu fersteegen. Ööder lidj, diar det niks uungongt, skel goorei mäfu, dat diar auerhood en informatsion sjüürd wurden as. 1. Bluas lidj, diar det uungongt, skel det informatsion fu. 2. Det informatsion skal akeroot so uunkem, üs det ufsjüürd wurden as. 3. Diar skal iandüüdag tu käänen wees, faan hoker det informatsion komt. 4. Bias dialnemern skel seeker wees, dat det informatsion ufsjüürd an uunkimen as. Uun a modern digitaal krüptografii spele primtaalen an at taalenteorii en grat rol. Arke enkelt byte woort efter reegeln, diar bluas a bedialagten kään, feranert. Uun a Ööder Weltkriich jääw't noch nian digitaaltechnik, diar hed a Sjiisken en aperoot, di liket en skriiwmaskiin, at Enigma. Diarmä küd a soldooten mäenööder dial, saner dat öödern mäfung, huarauer. Man di Ingeluner Alan Turing hää


En kompjuuter (faan ingelsk: to compute ütjreegne, bereegne) as en maskiin, diar mä en algoritmus dooten ferwerket. Flooksis woort en kompjuuter uk ianfach reegner näämd. Det komt diarfaan, dat a minsken al loong diarauer spikeliaret haa, hü reegenapgoowen automatisiaret wurd kön. Di kompjuuter koon oober föl muar üs bluas reegne, diaram snaaket am leeder uk faan EDV (elektroonisk dooten ferwerkin). Uun't leed 20. juarhunert begand di kompjuuter, üüs leewent auer't internet faan grünj ap tu feranrin. Charles Babbage sin mechaanisk reegenmaskiin faan 1822 Konrad Zuse sin elektroonisk reegenmaskiin Z3 faan 1941 ENIAC faan 1946 Di iarst personal computer (PC) faan IBM, 1981 Commodore 64, 1982 Atari, en kompjuuter för spalen, 1984 Nintendo Game Boy för spalen, 2001 Notebook faan Apple, 2006 IBM Blue Gene supercomputer, 2007 Smartphone, en ferbinjang faan kompjuuter an tilefoon 2014 Alan Turing Ada Lovelace Charles Babbage Commonskategorii: Kompjuuter – Saamlang faan bilen of filmer Wikiquote: Kompjuuter (sjiisk) Wikibooks: Kompjuuterhistoore (sjiisk) Hardware Software Kompjuuterwiirus


En byte as en miat uun a digitaaltechnik för en fulag faan 8 bit. Auer arke bit di wäärs 0 of 1 uunnem koon, jaft at 2 8 = 256 {\displaystyle 2^{8}=256} onerskiaselk bytes (tiaken). Jo wurd miast faan 0 bit 255 trochnumeriaret. Ei arke süsteem werket mä 8-bit, didiar standard as oober faan IBM iinfeerd wurden, an täält uk üs ISO standard ISO-C99. 1 Kilobyte (kB) = 1000 Byte, 1 Megabyte (MB) = 1000 Kilobyte = 1000 × 1000 Byte = 1.000.000 Byte an so widjer. Uun a kompjuuterwelt ha wi det oober miast mä potensen faan 2 tu dun, diaram jaft det uk en ööder skriiwwiis: 1 Kibibyte (KiB) = 1024 Byte; 1 Mebibyte (MiB) = 1024 × 1024 Byte = 1.048.576 Byte. ( 2 10 = 1024 {\displaystyle 2^{10}=1024} ) Bispal: 1440 KiB = 1440 × 1024 Byte = 1.474.560 Byte. Bispal: < (120 GiB = 128.849.018.880 Byte = 120 × 1024 × 1024 × 1024 Byte). Commonskategorii: Bits an bytes – Saamlang faan bilen of filmer


Det Kainuu Lunskap (Ütjspriik üüb Finsk: [ˈkɑi̯nuː], üüb Sweedsk: Kajanaland) as ian faan dön njüügentanj lunskapen uun Finlun. At lunskap leit uun a uast faan't lun. Det hee 73.959 lidj (2017). At hoodsteed faan't lunskap as Kajaani. Dön tjiin gratst steeden an taarpen uun't lunskap san: Finland: Administrative Division, citypopulation.de Finland: Kainuu, citypopulation.de


Det Kanta-Häme Lunskap (Ütjspriik üüb Finsk: [ˈkɑntɑˌhæmɛ], üüb Sweedsk: Egentliga Tavastland) as ian faan dön njüügentanj lunskapen uun Finlun. At lunskap leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 172.720 lidj (2017). At hoodsteed faan't lunskap as Hämeenlinna. Dön tjiin gratst steeden an taarpen uun't lunskap san: Finland: Administrative Division, citypopulation.de Finland: Tavastia Prosper, citypopulation.de


Det Kymenlaakso Lunskap (Ütjspriik üüb Finsk: [ˈkymɛnlɑːksɔ], üüb Sweedsk: Kymmenedalen) as ian faan dön njüügentanj lunskapen uun Finlun. At lunskap leit uun a süüd faan't lun. Det hee 175.511 lidj (2017). At hoodsteed faan't lunskap as Kouvola. Dön tjiin gratst steeden an taarpen uun't lunskap san: Finland: Administrative Division, citypopulation.de Finland: Kymenlaakso / Kymmenedalen, citypopulation.de


Det Lapplun Lunskap (üüb Finsk: Lappi, üüb Sweedsk: Lappland) as ian faan dön njüügentanj lunskapen uun Finlun. At lunskap leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 179.223 lidj (2017). At hoodsteed faan't lunskap as Rovaniemi. Dön tjiin gratst steeden an taarpen uun't lunskap san: Finland: Administrative Division, citypopulation.de Finland: Lapland, citypopulation.de


Informatsion as weden, diar faan en ufsjüürer auer en (informatsioons)kanaal tu en ufnemer sjüürd woort. Det informatsion woort diarbi kodiaret. Uun a informaatik as informatsion det grünjlaag, huar mä werket woort. Det ianfachst informatsion as ja of naan, för en kompjuuter as det 0 of 1. Wan minsken direkt mäenööder snaake of tilefoniare, do as det spriak hör code, am informatsion widjer tu dun. Uun en briaf of en e-mail as det skraft noch en code muar bitu det spriak. Faan ian skap tu en ööder san signaalflagen of morsetiaken brükt wurden. An so jaft'at noch flook ööder kodiarangen för informatsion. Commonskategorii: Informatsion – Saamlang faan bilen of filmer Wikiquote: Informatsion (sjiisk) Wikibooks: Informatsion (sjiisk)


Di Turing-Test gongt üüb Alan Turing turag. Sin grünjfraag wiar 1950: Wan en minsk (skraftelk) fraagen stelt, an hi koon ei entskias, of det oonswaar eder faan en minsk of en maskiin komt, do hää det maskiin konstelk inteligens. Detdiar wurd jääw't 1950 noch goorei, iarst 1956 as konstelk inteligens (KI, of ingelsk AI, faan artificial intelligence) tu en fääk faan't informaatik wurden. Sant di tidj spikeliare a minsken diarauer, of maskiinen a minsken ans auerhaale küd. Commonskategorii: Turing-Test – Saamlang faan bilen of filmer


At Konstelk Inteligens (KI, üüb ingelsk: AI, faan artificial intelligence) as en dial faan't informaatik, diar ham mä't automatisiarin faan inteligent ferhualen an mä't liaren faan maskiinen befaadet. Miast woort KI so ferstenen, dat kompjuutern baud an programiaret wurd, am dat jo salew tu liasangen faan probleemen kem. Det gongt widj auer algoritmen henwech, diar bluas för enkelt klaar definiaret fraagen en liasang finj, t.b. schachkompjuutern. Turing-Test Commonskategorii: Konstelk Inteligens – Saamlang faan bilen of filmer


En programiarspriak as en formaal spriak för dooten an algoritmen, diar en kompjuuter ferstun an ütjfeer koon. Diar san hunerten faan spriaken, an arke hää san aanj föördial. Det komt üüb uun, huar't för brükt woort. Tesken di code faan't programiarspriak an di kompjuuter werket en auersaaterprogram, det as di compiler of interpreter. Strukturiaret programiarspriaken C, C++, C#, Java, Pascal, Python, Visual Basic Imperatiif programiarspriaken ALGOL, Fortran, Pascal, Ada, PL/I, Cobol, C Deklaratiif programiarspriaken SQL, Linda, Oz, Haskell, Prolog, XSLT Objektorientiaret programiarspriaken AppleScript, C++, C#, Fortran, IDL, Java, JavaScript, Perl, PHP, Python, Ruby, Scratch, Smalltalk, VB.NET, Visual Objects Wikibooks: Programiarin (sjiisk) Commonskategorii: Programiarspriaken – Saamlang faan bilen of filmer


En Transformaator (faan latiinsk transformare ‚amfurme‘), of kurt traafo as en elektrisk baudial. Diar hiar normoolerwiis tau spuulen tu an en magneet. Troch det iingungspuul lääpt en wakselstruum an bi det ütjgungspuul komt en wakselstruum mä en ööder späänang ütj. Hün ütjgungspäänang diarbi ütjkomt, hinget faan a amdreiangen uun a spuulen uf. Det iingungspuul hää 1000 amdreiangen, det ütjgungspuul hää 50 amdreiangen. Wan diar nü 240 Volt [V] bi't iingungspuul uunlei, kem diar 240 : 1000 * 50 = 12 Volt bi det ütjgungspuul uun. Ideaalerwiis gongt det reegnang algemian: U 2 U 1 = N 2 N 1 {\displaystyle {\frac {U_{2}}{U_{1}}}={\frac {N_{2}}{N_{1}}}} of U 2 = N 2 N 1 ⋅ U 1 {\displaystyle U_{2}={\frac {N_{2}}{N_{1}}}\cdot U_{1}} . U1 as det iingungspäänang, U2 det ütjgungspäänang, N1 san a amdreiangen fan det iingungspuul, N2 faan det ütjgungspuul. Späänangen faan 12 Volt of noch maner wurd flooksis uun a hüshual brükt, diaram werke letj elektroaperooten miast mä en traafo. Di struum I {\displaystyle I} (meeden uun Ampere [A]) ferhäält ham amkiard tu a späänangen: I 2 = N 1 N 2 ⋅ I 1 {\displaystyle I_{2}={\frac {N_{1}}{N_{2}}}\cdot I_{1}} . Di efekt P {\displaystyle P} (meeden uun Watt [W]) blaft konstant: P


Det ufkörtang ISSN komt faan't ingelsk International Standard Serial Number. Hat as en numer, am tidjskraften iandüüdag tu kääntiaknin. Son numer jaft det uk för buken, det as ISBN (International Standard Book Number). För digitaal objekten het det DOI (Digital Object Identifier). Det ISSN woort efter det internatjunaal ferianboorang ISO 3297 faan 1975 fäästlaanj. Hat woort uun Pariis ferwaltet. Son ISSN koon t.b. so ütjsä: 1234-5679. Hat sait oober niks diar auer ütj, huar det tidjskraft drükt wurden as, of uun hün spriak. Commonskategorii: ISSN – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: ISSN-numern faan bioloogisk tidjskraften ISSN.org


Det Alto Paraguay Department (üüb Spaans: Departamento de Alto Paraguay) as ian faan dön sööwentanj departmenten uun Paraguay. At department leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 17.200 lidj (2017). At hoodsteed faan’t department as Fuerte Olimpo. Bahía Negra Capitán Carmelo Peralta Cerrito Jara Fuerte Olimpo Mayor Pablo Lagerenza Puerto Casado Toro Pampa Paraguay, citypopulation.de


A Falkland-Eilunen (ingelsk Falkland Islands), Falklands of uk Malwiinen (fransöösk Îles Malouines, spoonsk Islas Malvinas), san en skööl faan eilunen uun a süüdelk Atlantik. Jo hiar geograafisk tu Süüdameerikoo, san oober en bütjenlun faan't Ferianagt Könangrik. Al sant knaap 200 juar ferlangt Argentiinien jo eilunen. A Falklands san en skööl faan amanbi 200 eilunen, a gratsten san Waast-Falkland an Uast-Falkland, arke grater üs 6.000 km². Diar tesken lääpt di briad Falklandsund. At kliima liket det faan a Shetlands of Färöern, as oober noch muar ütjglikt. Geoklima 2.1 Wääbsteed Geoklima Commonskategorii: Falkland-Eilunen – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Falkland-Eilunen (sjiisk) Wikimedia Atlas: Falkland-Eilunen – Geograafisk an histoorisk koorden -51.796253-59.523613705Koordinaaten: 51° 48′ S, 59° 31′ W


At Prowins Buenos Aires as ian faan 24 prowinsen uun Argentiinien. Hat leit süüdelk an uastelk faan't stääd Buenos Aires. Diar lewe gud 15 miljuun minsken (2010) üüb 307571 km². Hör hoodstääd as La Plata Woopen faan't prowins Flag faan't prowins Loftbil faan't prowins, faan a weltrüm deel knipset Commonskategorii: Prowins Buenos Aires – Saamlang faan bilen of filmer


Süüdgeorgien an a Süüdelk Sandwich-Eilunen (ufkört SGSSI) san en bütjenlun faan't Ferianagt Könangrik uun a süüdelk Atlantik. Jo lei nuurden faan 60° süüdelk breetje, an hiar diarmä ei tu Antarktikaa. Det regiuun woort, jüst sü üs a Falklands, faan Argentiinien ferlangd. Det iansagst siidlang as King Edward Point üüb Süüdgeorgien. Diar lewe man en hunfol wedenskapslidj an tau fertreedern faan't britisk regiarang. Commonskategorii: Süüdgeorgien an Süüdelk Sandwich-Eilunen – Saamlang faan bilen of filmer Wikimedia Atlas: Süüdgeorgien an Süüdelk Sandwich-Eilunen – Geograafisk an histoorisk koorden Wikivoyage Raisfeerer: Süüdgeorgien an Süüdelk Sandwich-Eilunen (sjiisk) -56.933333333333-32.4Koordinaaten: 57° S, 32° W


Det Alto Paraná Department (üüb Spaans: Departamento de Alto Paraná) as ian faan dön sööwentanj departmenten uun Paraguay. At department leit uun a süüduast faan't lun. Det hee 796.700 lidj (2017). At hoodsteed faan’t department as Ciudad del Este. Ciudad del Este Presidente Franco Hernandarias Minga Guazú Paraguay, citypopulation.de


Det Amambay Department (üüb Spaans: Departamento de Amambay) as ian faan dön sööwentanj departmenten uun Paraguay. Det hee 164.500 lidj (2017). At hoodsteed faan’t department as Pedro Juan Caballero. Bella Vista Norte Capitán Bado Cerro Corá Karapaí Zanja Pytá Paraguay, citypopulation.de


Det Boquerón Department (üüb Spaans: Departamento de Boquerón) as ian faan dön sööwentanj departmenten uun Paraguay. At department leit uun a nuurdwaast faan't lun. Det hee 63.000 lidj (2017). At hoodsteed faan’t department as Filadelfia. Boquerón Doctor Pedro P. Peña Filadelfia Infante Rivarola Loma Plata Mariscal José Félix Estigarribia Yalve Sanga Paraguay, citypopulation.de


Det Caaguazú Department (üüb Spaans: Departamento de Caaguazú) as ian faan dön sööwentanj departmenten uun Paraguay. At department leit uun a süüduast faan't lun. Det hee 545.900 lidj (2017). At hoodsteed faan’t department as Coronel Oviedo. Paraguay, citypopulation.de


Det Caazapá Department (üüb Spaans: Departamento de Caazapá) as ian faan dön sööwentanj departmenten uun Paraguay. At department leit uun a süüduast faan't lun. Det hee 184.500 lidj (2017). At hoodsteed faan’t department as Caazapá. Paraguay, citypopulation.de


Det Canindeyú Department (üüb Spaans: Departamento de Canindeyú) as ian faan dön sööwentanj departmenten uun Paraguay. At department leit uun a uast faan't lun. Det hee 221.600 lidj (2017). At hoodsteed faan’t department as Salto del Guairá. Paraguay, citypopulation.de


Det Central Department as ian faan dön sööwentanj departmenten uun Paraguay. At department leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 2.072.000 lidj (2017). At hoodsteed faan’t department as Asunción. De Paraguay Struum maaget at süüdwaastgrens faan't department. Asunción Luque San Lorenzo Capiatá Paraguay, citypopulation.de


Det Concepción Department (üüb Spaans: Departamento de Concepción) as ian faan dön sööwentanj departmenten uun Paraguay. At department leit uun a uast faan't lun. Det hee 244.100 lidj (2017). At hoodsteed faan’t department as Concepción. Paraguay, citypopulation.de


Det Cordillera Department (üüb Spaans: Departamento de Cordillera) as ian faan dön sööwentanj departmenten uun Paraguay. At department leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 299.200 lidj (2017). At hoodsteed faan’t department as Caacupé. Paraguay, citypopulation.de


Det Guairá Department (üüb Spaans: Departamento de Guairá) as ian faan dön sööwentanj departmenten uun Paraguay. At department leit uun a süüd faan't lun. Det hee 220.800 lidj (2017). At hoodsteed faan’t department as Villarrica. Paraguay, citypopulation.de


Det Itapúa Department (üüb Spaans: Departamento de Itapúa) as ian faan dön sööwentanj departmenten uun Paraguay. At department leit uun a süüduast faan't lun. Det hee 592.000 lidj (2017). At hoodsteed faan’t department as Encarnación. Paraguay, citypopulation.de


Det Misiones Department (üüb Spaans: Departamento de Misiones) as ian faan dön sööwentanj departmenten uun Paraguay. At department leit uun a süüd faan't lun. Det hee 123.400 lidj (2017). At hoodsteed faan’t department as San Juan Bautista. Paraguay, citypopulation.de


Det Ñeembucú Department (üüb Spaans: Departamento de Ñeembucú) as ian faan dön sööwentanj departmenten uun Paraguay. At department leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 88.800 lidj (2017). At hoodsteed faan’t department as Pilar. Paraguay, citypopulation.de


Det Paraguarí Department (üüb Spaans: Departamento de Paraguarí) as ian faan dön sööwentanj departmenten uun Paraguay. At department leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 254.900 lidj (2017). At hoodsteed faan’t department as Paraguarí. Paraguay, citypopulation.de


Det Presidente Hayes Department (üüb Spaans: Departamento de Presidente Hayes) as ian faan dön sööwentanj departmenten uun Paraguay. At department leit uun a maden faan't lun. Det hee 121.100 lidj (2017). At hoodsteed faan’t department as Villa Hayes. Paraguay, citypopulation.de


Det San Pedro Department (üüb Spaans: Departamento de San Pedro) as ian faan dön sööwentanj departmenten uun Paraguay. At department leit uun a maden faan't lun. Det hee 419.600 lidj (2017). At hoodsteed faan’t department as San Pedro de Ycuamandiyú. Paraguay, citypopulation.de


Det Amazonas Department (üüb Spaans: Departamento de Amazonas) as ian faan dön fiiw-an-twuntig departmenten faan Peruu. Det hee 379.384 lidj (2017). At hoodsteed faan't department as Chachapoyas. At department hee sööwen prowinsen. Peru, citypopulation.de Peru, citypopulation.de


.af as det top-level-domain (TLD) faan Afghaanistaan. Commonskategorii: .af – Saamlang faan bilen of filmer


.eg as det top-level-domain (TLD) faan Egypten. Commonskategorii: .eg – Saamlang faan bilen of filmer


.al as det top-level-domain (TLD) faan Albaanien. Commonskategorii: .al – Saamlang faan bilen of filmer


.dz as det top-level-domain (TLD) faan Algeerien. Commonskategorii: .dz – Saamlang faan bilen of filmer


.vi as det top-level-domain (TLD) faan a Amerikoonsk Jongfoomen Eilunen. Commonskategorii: .vi – Saamlang faan bilen of filmer


.ad as det top-level-domain (TLD) faan Andora. Commonskategorii: .ad – Saamlang faan bilen of filmer


.ai as det top-level-domain (TLD) faan Anguilla. Commonskategorii: .ai – Saamlang faan bilen of filmer


.ag as det top-level-domain (TLD) faan Antiigua an Barbuuda. Commonskategorii: .ag – Saamlang faan bilen of filmer


.ar as det top-level-domain (TLD) faan Argentiinien. Commonskategorii: .ar – Saamlang faan bilen of filmer


.am as det top-level-domain (TLD) faan Armeenien. Commonskategorii: .am – Saamlang faan bilen of filmer


.aw as det top-level-domain (TLD) faan Aruuba. Commonskategorii: .aw – Saamlang faan bilen of filmer


.az as det top-level-domain (TLD) faan Aserbaidschaan. Commonskategorii: .az – Saamlang faan bilen of filmer


.et as det top-level-domain (TLD) faan Etioopien. Commonskategorii: .et – Saamlang faan bilen of filmer


.au as det top-level-domain (TLD) faan Austraalien. Commonskategorii: .au – Saamlang faan bilen of filmer


A Prääster, (sö.) Pröst, (mo.) preester (Turdus torquatus) as en fögel uun't trooselfamile Turdidae. Tiaknang faan Präästern, föör a mantje, bääft at wiiftje. Turdus torquatus torquatus - MHNT Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Präästern Wikispecies hää en artiikel tu: Präästern


.bs as det top-level-domain (TLD) faan a Bahaamas. Commonskategorii: .bs – Saamlang faan bilen of filmer


.bb as det top-level-domain (TLD) faan Barbaados. Commonskategorii: .bb – Saamlang faan bilen of filmer


.be as det top-level-domain (TLD) faan Belgien. Commonskategorii: .be – Saamlang faan bilen of filmer


.bz as det top-level-domain (TLD) faan Belize. Commonskategorii: .bz – Saamlang faan bilen of filmer


.bo as det top-level-domain (TLD) faan Boliiwien. Commonskategorii: .bo – Saamlang faan bilen of filmer


.ba as det top-level-domain (TLD) faan Bosnien an Hertsegowina. Commonskategorii: .ba – Saamlang faan bilen of filmer


.br as det top-level-domain (TLD) faan Brasiilien. Commonskategorii: .br – Saamlang faan bilen of filmer


.vg as det top-level-domain (TLD) faan a Britisk Jongfoomen Eilunen. Commonskategorii: .vg – Saamlang faan bilen of filmer


.bg as det top-level-domain (TLD) faan Bulgaarien. Commonskategorii: .bg – Saamlang faan bilen of filmer


.cl as det top-level-domain (TLD) faan Chiile. Commonskategorii: .cl – Saamlang faan bilen of filmer


.cr as det top-level-domain (TLD) faan Costa Rica. Commonskategorii: .cr – Saamlang faan bilen of filmer


.cw as det top-level-domain (TLD) faan Curacao. Commonskategorii: .cw – Saamlang faan bilen of filmer


.an as det apjiwen top-level-domain (TLD) faan a Neederluns Antilen. Commonskategorii: .an – Saamlang faan bilen of filmer


.dk as det top-level-domain (TLD) faan Denemark. Commonskategorii: .dk – Saamlang faan bilen of filmer


.dm as det top-level-domain (TLD) faan Domiinika. Commonskategorii: .dm – Saamlang faan bilen of filmer


.do as det top-level-domain (TLD) faan't Dominikaans Republiik. Commonskategorii: .do – Saamlang faan bilen of filmer


.im as det top-level-domain (TLD) faan't Eilun Man. Commonskategorii: .im – Saamlang faan bilen of filmer


.ec as det top-level-domain (TLD) faan Ekwadoor. Commonskategorii: .ec – Saamlang faan bilen of filmer


.sv as det top-level-domain (TLD) faan El Salwadoor. Commonskategorii: .sv – Saamlang faan bilen of filmer


.de as det top-level-domain (TLD) faan Sjiisklun. Commonskategorii: .de – Saamlang faan bilen of filmer


.nl as det top-level-domain (TLD) faan a Neederlunen. Commonskategorii: .nl – Saamlang faan bilen of filmer


.cn as det top-level-domain (TLD) faan Sjiina. Commonskategorii: .cn – Saamlang faan bilen of filmer


.ru as det top-level-domain (TLD) faan Ruslun. Commonskategorii: .ru – Saamlang faan bilen of filmer


.kr as det top-level-domain (TLD) faan Süüdkorea. Commonskategorii: .kr – Saamlang faan bilen of filmer


.hk as det top-level-domain (TLD) faan Hongkong. Commonskategorii: .hk – Saamlang faan bilen of filmer


.ir as det top-level-domain (TLD) faan Iraan. Commonskategorii: .ir – Saamlang faan bilen of filmer


.jo as det top-level-domain (TLD) faan Jordaanien. Commonskategorii: .jo – Saamlang faan bilen of filmer


.ps as det top-level-domain (TLD) faan Palestiina. Commonskategorii: .ps – Saamlang faan bilen of filmer


.sa as det top-level-domain (TLD) faan Saudi-Araabien. Commonskategorii: .sa – Saamlang faan bilen of filmer


.lk as det top-level-domain (TLD) faan Sri Lanka. Commonskategorii: .lk – Saamlang faan bilen of filmer


.tw as det top-level-domain (TLD) faan Taiwan. Commonskategorii: .tw – Saamlang faan bilen of filmer


.th as det top-level-domain (TLD) faan Thailun. Commonskategorii: .th – Saamlang faan bilen of filmer


.tn as det top-level-domain (TLD) faan Tuneesien. Commonskategorii: .tn – Saamlang faan bilen of filmer


.ae as det top-level-domain (TLD) faan a Ferianagt Araabisk Emiraaten. Commonskategorii: .ae – Saamlang faan bilen of filmer


.fk as det top-level-domain (TLD) faan a Falkland Eilunen. Commonskategorii: .fk – Saamlang faan bilen of filmer


.uk as det top-level-domain (TLD) faan't Ferianagt Könangrik. Commonskategorii: .uk – Saamlang faan bilen of filmer .gb


.ph as det top-level-domain (TLD) faan a Filipiinen. Commonskategorii: .ph – Saamlang faan bilen of filmer


.fr as det top-level-domain (TLD) faan Frankrik. Commonskategorii: .fr – Saamlang faan bilen of filmer


.fo as det top-level-domain (TLD) faan a Färöer. Commonskategorii: .fo – Saamlang faan bilen of filmer


.pf as det top-level-domain (TLD) faan Fransöösk Polyneesien. Commonskategorii: .pf – Saamlang faan bilen of filmer


.tf as det top-level-domain (TLD) faan a Fransöösk Süüd- an Antarktisregiuunen. Commonskategorii: .tf – Saamlang faan bilen of filmer


.nc as det top-level-domain (TLD) faan Neikaledoonien. Commonskategorii: .nc – Saamlang faan bilen of filmer


.bl as det top-level-domain (TLD) faan St. Barths. Commonskategorii: .bl – Saamlang faan bilen of filmer


.mf as det top-level-domain (TLD) faan Saint-Martin. Commonskategorii: .mf – Saamlang faan bilen of filmer


.pm as det top-level-domain (TLD) faan Saint-Pierre an Miquelon. Commonskategorii: .pm – Saamlang faan bilen of filmer


.wf as det top-level-domain (TLD) faan Wallis an Futuna. Commonskategorii: .wf – Saamlang faan bilen of filmer


.re as det top-level-domain (TLD) faan Réunion. Commonskategorii: .re – Saamlang faan bilen of filmer


.yt as det top-level-domain (TLD) faan Mayotte. Commonskategorii: .yt – Saamlang faan bilen of filmer


.mq as det top-level-domain (TLD) faan Martinique. Commonskategorii: .mq – Saamlang faan bilen of filmer


.gp as det top-level-domain (TLD) faan Guadeloupe. Commonskategorii: .gp – Saamlang faan bilen of filmer


.gf as det top-level-domain (TLD) faan Fransöösk Guayana. Commonskategorii: .gf – Saamlang faan bilen of filmer


.ge as det top-level-domain (TLD) faan Georgien. Commonskategorii: .ge – Saamlang faan bilen of filmer


.gi as det top-level-domain (TLD) faan Gibraltaar. Commonskategorii: .gi – Saamlang faan bilen of filmer


.gl as det top-level-domain (TLD) faan Greenlun. Commonskategorii: .gl – Saamlang faan bilen of filmer


.gr as det top-level-domain (TLD) faan Griichenlun. Commonskategorii: .gr – Saamlang faan bilen of filmer


.gd as det top-level-domain (TLD) faan Grenaada. Commonskategorii: .gd – Saamlang faan bilen of filmer


.gt as det top-level-domain (TLD) faan Guatemaala. Commonskategorii: .gt – Saamlang faan bilen of filmer


.gg as det top-level-domain (TLD) faan Guernsey. Commonskategorii: .gg – Saamlang faan bilen of filmer


.gy as det top-level-domain (TLD) faan Guyaana. Commonskategorii: .gy – Saamlang faan bilen of filmer


.ht as det top-level-domain (TLD) faan Haiti. Commonskategorii: .ht – Saamlang faan bilen of filmer


.hn as det top-level-domain (TLD) faan Honduuras. Commonskategorii: .hn – Saamlang faan bilen of filmer


.mo as det top-level-domain (TLD) faan Macau. Commonskategorii: .mo – Saamlang faan bilen of filmer


Macau as en gratstääd an en aparte ferwaltet regiuun faan Sjiina. Hat leit 50 km waasten faan Hongkong. Bit 1999 wiar't en portugiisk kolonii. Macau an Hongkong san auer en brag mäenööder ferbünjen. Tu portugiisk tidjen wiar det stääd iindiald tu tau concelhos (dialstääden): Concelho de Macau (澳門市), fäästääg Concelho das Ilhas (海島市), eilunen Di Concelho de Macau hed fiiw gemeenen (freguesias): Freguesia de Nossa Senhora de Fátima (花地瑪堂區) Freguesia de Santo António (聖安多尼堂區) Freguesia de São Lazaro (望德堂區) Freguesia de São Lourenço (風順堂區 oder 聖老愣佐堂區) Freguesia da Sé (大堂區) Di Concelho das Ilhas hed tau gemeenen: Freguesia da Nossa Senhora do Carmo (嘉模堂區) üüb det eilun Taipa Freguesia do São Francisco Xavier (聖方濟各堂區) üüb det eilun Coloane Macau leit bi a kaant faan a troopen mä en starken somermonsuun The World Factbook. CIA, ufrepen di 27. Febrewoore 2014 (ingelsk). Government of Macao Special Administrative Region Statistics and Census Service: Population estimate , ufrepen di 16. August 2016 imf.org Commonskategorii: Macau – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Macau (sjiisk) 22.198611111111113.54472222222Koordinaaten: 22° 12′ N, 113° 33′ O


De Rondônia Bundesstoot as een faan dön aacht-an-twuntig bundesstooten uun de süüdameerikoons stoot Brasiilien. Det leit uun a waast faan't lun. Uun a waast leit de Acre Bundesstoot, uun a nuurd Amazonas Bundesstoot, uun a uast Mato Grosso Bundesstoot an uun a süüd an süüdwaast Boliiwien. A bundesstoot hee 1.777.225 lidj (2017). At hoodsteed faan a bundesstoot as Porto Velho. Brazil, citypopulation.de


Brasiilien Brasiilien, amtelk Föderatiiw Republiik Brasilien (üüb Portugiisk: Brasil an República Federativa do Brasil) as det gratst lun uun Süüdameerika. At lun leit uun a uast faan't eerddial. Uun a nuurduast, uast an süüduast leit a Atlantik, uun a süüdwaast lei Uruguay, Argentiinien an Paraguay, uun a waast Boliiwien, Peruu an Kolumbien an uun a nuurdwaast Guyaana, Suurinam an Fraansöösk-Guayana. At lun hee 210.147.125 lidj (2019). At hoodsteed faan't lun as Brasília. Dön tjiin gratst steeden uun't lun san: At lun hee aacht-an-twuntig bundesstooten: Brazil, citypopulation.de Brazil: States and Major Cities, citypopulation.de


De Acre Bundesstoot (üüb Portugiisk: Estado do Acre) as een faan dön aacht-an-twuntig bundesstooten uun de süüdameerikoons stoot Brasiilien. A bundesstoot leit uun a waast faan't lun. Det hee 881.935 lidj (2017). At hoodsteed faan a bundesstoot as Rio Branco. Brazil, citypopulation.de climate-data.org


De Alagoas Bundesstoot as een faan dön aacht-an-twuntig bundesstooten uun de süüdameerikoons stoot Brasiilien. A bundesstoot leit uun a uast faan't lun. Det hee 3.337.357 lidj (2017). At hoodsteed faan a bundesstoot as Maceió. Dön tjiin gratst steeden uun a bundesstoot san: Brazil, citypopulation.de climate-data.org Brazil: Alagoas, citypopulation.de


.in as det top-level-domain (TLD) faan Indien. Commonskategorii: .in – Saamlang faan bilen of filmer


.id as det top-level-domain (TLD) faan Indoneesien. Commonskategorii: .id – Saamlang faan bilen of filmer


.iq as det top-level-domain (TLD) faan Iraak. Commonskategorii: .iq – Saamlang faan bilen of filmer


.ie as det top-level-domain (TLD) faan Irlun. Commonskategorii: .ie – Saamlang faan bilen of filmer


.krd as det top-level-domain (TLD) faan Kurdistaan. Commonskategorii: .krd – Saamlang faan bilen of filmer


.il as det top-level-domain (TLD) faan Israel. Commonskategorii: .il – Saamlang faan bilen of filmer


.it as det top-level-domain (TLD) faan Itaalien. Commonskategorii: .it – Saamlang faan bilen of filmer


.jp as det top-level-domain (TLD) faan Jaapan. Commonskategorii: .jp – Saamlang faan bilen of filmer


.jm as det top-level-domain (TLD) faan Jamaika. Commonskategorii: .jm – Saamlang faan bilen of filmer


.ye as det top-level-domain (TLD) faan Jemen. Commonskategorii: .ye – Saamlang faan bilen of filmer


.je as det top-level-domain (TLD) faan Jersey. Commonskategorii: .je – Saamlang faan bilen of filmer


.ca as det top-level-domain (TLD) faan Kanada. Commonskategorii: .ca – Saamlang faan bilen of filmer


.cv as det top-level-domain (TLD) faan a Kapwerden. Commonskategorii: .cv – Saamlang faan bilen of filmer


.kz as det top-level-domain (TLD) faan Kasachstaan. Commonskategorii: .kz – Saamlang faan bilen of filmer


.qa as det top-level-domain (TLD) faan Kataar. Commonskategorii: .qa – Saamlang faan bilen of filmer


At präästerbluum (Lychnis flos-cuculi of uk Silene flos-cuculi) hiart tu at plaantenfamile faan a neegelken (Caryophyllaceae). Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Präästern Wikispecies hää en artiikel tu: Präästern


.ke as det top-level-domain (TLD) faan Keenia. Commonskategorii: .ke – Saamlang faan bilen of filmer


.kg as det top-level-domain (TLD) faan Kirgistaan. Commonskategorii: .kg – Saamlang faan bilen of filmer


.co as det top-level-domain (TLD) faan Kolumbien. Commonskategorii: .co – Saamlang faan bilen of filmer


.kp as det top-level-domain (TLD) faan Nuurdkorea. Commonskategorii: .kp – Saamlang faan bilen of filmer


.hr as det top-level-domain (TLD) faan Kroatien. Commonskategorii: .hr – Saamlang faan bilen of filmer


.cu as det top-level-domain (TLD) faan Kuuba. Commonskategorii: .cu – Saamlang faan bilen of filmer


.kw as det top-level-domain (TLD) faan Kuwait. Commonskategorii: .kw – Saamlang faan bilen of filmer


.as as det top-level-domain (TLD) faan Amerikoonsk Samoa. Commonskategorii: .as – Saamlang faan bilen of filmer


Amerikoonsk Samoa (Samoaans Sāmoa Amelika) as en bütjenlun faan a USA uun a süüdelk Pasiifik. Hat es en dial faan a Samoa-Eilunen, huar uk di suwereen stoot Samoa tu hiart. Jo lei uun Polyneesien. Amerikoonsk Samoa as det gratst bütjenlun faan a USA. Det hoodstääd as Pago Pago. Tutuila mä letjer eilunen trinjam Manua-Eilunen Atol Swains Island Rose-Atol. Commonskategorii: Amerikoonsk Samoa – Saamlang faan bilen of filmer Wikimedia Atlas: Amerikoonsk samoa – Geograafisk an histoorisk koorden -14.295833333333-170.7075Koordinaaten: 14° 18′ S, 170° 42′ W


.lv as det top-level-domain (TLD) faan Letlun. Commonskategorii: .lv – Saamlang faan bilen of filmer


.ly as det top-level-domain (TLD) faan Liibyen. Commonskategorii: .ly – Saamlang faan bilen of filmer


.li as det top-level-domain (TLD) faan Liechtenstein. Commonskategorii: .li – Saamlang faan bilen of filmer


.lt as det top-level-domain (TLD) faan Litauen. Commonskategorii: .lt – Saamlang faan bilen of filmer


.lu as det top-level-domain (TLD) faan Luksemborag. Commonskategorii: .lu – Saamlang faan bilen of filmer


De Amapá Bundesstoot as een faan dön aacht-an-twuntig bundesstooten uun de süüdameerikoons stoot Brasiilien. A bundesstoot leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 845.731 lidj (2017). At hoodsteed faan a bundesstoot as Macapá. Brazil, citypopulation.de


De Amazonas Bundesstoot (üüb Portugiisk: Estado do Amazonas) as een faan dön aacht-an-twuntig bundesstooten uun de süüdameerikoons stoot Brasiilien. A bundesstoot leit uun a nuurdwaast faan't lun. Det hee 4.144.597 lidj (2017). At hoodsteed faan a bundesstoot as Manaus Brazil, citypopulation.de


.mt as det top-level-domain (TLD) faan Malta. Commonskategorii: .mt – Saamlang faan bilen of filmer


.ma as det top-level-domain (TLD) faan Marokko. Commonskategorii: .ma – Saamlang faan bilen of filmer


.mk as det top-level-domain (TLD) faan Nuurd-Matsedoonien. Commonskategorii: .mk – Saamlang faan bilen of filmer


.mx as det top-level-domain (TLD) faan Meksiko. Commonskategorii: .mx – Saamlang faan bilen of filmer


.md as det top-level-domain (TLD) faan Moldaawien. Commonskategorii: .md – Saamlang faan bilen of filmer


.mc as det top-level-domain (TLD) faan Monako. Commonskategorii: .mc – Saamlang faan bilen of filmer


.me as det top-level-domain (TLD) faan Monteneegro. Commonskategorii: .me – Saamlang faan bilen of filmer


.ms as det top-level-domain (TLD) faan Montserrat. Commonskategorii: .ms – Saamlang faan bilen of filmer


.na as det top-level-domain (TLD) faan Namiibia. Commonskategorii: .na – Saamlang faan bilen of filmer


.nr as det top-level-domain (TLD) faan Nauru. Commonskategorii: .nr – Saamlang faan bilen of filmer


.nz as det top-level-domain (TLD) faan Nei-Sialun. Commonskategorii: .nz – Saamlang faan bilen of filmer


.ni as det top-level-domain (TLD) faan Nikaraagua. Commonskategorii: .ni – Saamlang faan bilen of filmer


.no as det top-level-domain (TLD) faan Norweegen. Commonskategorii: .no – Saamlang faan bilen of filmer


.om as det top-level-domain (TLD) faan Omaan. Commonskategorii: .om – Saamlang faan bilen of filmer


.pa as det top-level-domain (TLD) faan Panama. Commonskategorii: .pa – Saamlang faan bilen of filmer


.pg as det top-level-domain (TLD) faan Papua-Nei-Guinea. Commonskategorii: .pg – Saamlang faan bilen of filmer


.py as det top-level-domain (TLD) faan Paraguay. Commonskategorii: .py – Saamlang faan bilen of filmer


.pe as det top-level-domain (TLD) faan Peruu. Commonskategorii: .pe – Saamlang faan bilen of filmer


.pl as det top-level-domain (TLD) faan Poolen. Commonskategorii: .pl – Saamlang faan bilen of filmer


.pt as det top-level-domain (TLD) faan Portugal. Commonskategorii: .pt – Saamlang faan bilen of filmer


.pr as det top-level-domain (TLD) faan Puerto Riko. Commonskategorii: .pr – Saamlang faan bilen of filmer


.rw as det top-level-domain (TLD) faan Ruanda. Commonskategorii: .rw – Saamlang faan bilen of filmer


.ro as det top-level-domain (TLD) faan Rumeenien. Commonskategorii: .ro – Saamlang faan bilen of filmer


Die neun Provinzen von Gabun bilden die größten Verwaltungseinheiten des Staates Gabun. Die Provinzen sind wiederum in zusammen 37 verschiedene Departements eingeteilt.


Di Ogooué (uk Ogoué of Ogowe) as en 1200 km lungen struum uun Gabuun. Sin hood leit uun't Republiik Kongo. Sin iintoochregiuun leit fööraal uun a troopenwalt an amfaadet bal det hialer lun. Hüdrologii faan Gabuun (PDF, fransöösk) Commonskategorii: Ogooué – Saamlang faan bilen of filmer geonames.org


Harry S. Truman (* 8. Mei 1884 uun Lamar, Missouri; † 26. Deetsember 1972 uun Kansas City, Missouri) wiar en US-ameerikoons poliitiker faan det Demokraatisk Partei an faan 1945, efter Franklin Delano Roosevelt san duas, tu 1953 de 33. president faan dön Ferianigt Stooten. Tuföör wiar hi oner-president an fertreed twesken 1935 an 1945 a bundestoot Missouri uun det US-Senaat. Presidenten faan dön Ferianigt Stooten (1945-2001): Harry S. Truman (1945-1953), Dwight Eisenhower (1953-1961), John F. Kennedy (1961-1963), Lyndon B. Johnson (1963-1969), Richard Nixon (1969-1974), Gerald Ford (1974-1977), Jimmy Carter (1977-1981), Ronald Reagan (1981-1989), George H.W. Bush (1989-1993), Bill Clinton (1993-2001). Vize-Presidenten faan dön Ferianigt Stooten 1901-1945: Theodore Roosevelt (Marts-September 1901), neen (1901-1905), Charles W. Fairbanks (1905-1909), James S. Sherman (1909-1912), nian (1912-1913), Thomas R. Marshall (1913-1921), Calvin Coolidge (1921-1923), nian (1923-1925), Charles G. Dawes (1925-1929), Charles Curtis (1929-1933), John Garner (1933-1941), Henry A. Wallace (1941-1945), Harry S. Truman (Janewoore-April 1945).