Itajeensk (uk Italjeensk, Italjeens, ital. lingua italiana, italiano [itaˈli̯aːno]) as en indogermaans spriak faan di romaansk twiig. Hat woort fööraal uun Itaalien spreegen. Nuurditajeensk (Padaanisk, bit deel tu't La-Spezia-Rimini-liinje) 1. Galoitaalisk: Piemonteesk, Lombardisk, Liguurisk, Emilians mä Romagnol 2. Veneetisk Toskaans "Huuchitajeensk" uun't Toskaana Madelitajeensk uun't Latium, Umbrien an a Marken, Korsisk Süüditajeensk Sizilians, Kalabreesk, Kampaanisk, Neapolitaans Sardisk, Ladiins an Furlaans tääl üs aanj spriaken Berloco, Fabrizio (2018). The Big Book of Italian Verbs: 900 Fully Conjugated Verbs in All Tenses. With IPA Transcription, 2nd Edition. Lengu. ISBN 978-8894034813. Serianni, Luca; Castelvecchi, Alberto (1997). Italiano. Grammatica, sintassi, dubbi. Milan: Garzanti. Berruto, Gaetano (1987). Sociolinguistica dell'italiano contemporaneo. Roma: Carocci. Commonskategorii: Italjeensk spriak – Saamlang faan bilen of filmer Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Italjeensk ütjspriak https://www.ethnologue.com/language/ITA Berloco 2018


Frascheschörk bäged. 30. Marts: Aleksios Komnenos, uaströömsk aristokraat († 1183) 27. Mei: Eisai, grünjleier faan det Rinzai-Skuul faan't Zen-Buddhismus († 1215) 13. Febrewoore: Béla II., Köning faan Ungarn (* amanbi 1110) 10. Jüüne: Richenza faan Northeim, Keiserin faan det Hilig Röömsk Rik (* twesken 1087 an 1089)


Albaansk hiart tu a indogermaans spriaken. Hat as sant at 15. juarhunert en skraftspriak an daalang amtsspriak uun Albaanien an uun't Kosovo. Di aanj nööm as Gjuha Shqipe /ˈɟuha ˈʃcipɛ/ of kurt Shqipja /ˈʃcipja/. Geegisk (ruad) Nuurdwaastgeegisk uun Nuurdwaastalbaanien an Montenegro Nuurduastgeegisk uun Nuurduastalbaanien an uun't Kosovo Madelgeegisk uun't nuurdelk Madelalbaanien Süüdgeegisk uun Madelalbaanien Geegisk-Toskisk auergungsregiuun (green) Toskisk (brons) Nuurdtoskisk Labisktoskisk Çamisk-Toskisk uun Süüdalbaanien an Griichenlun Arberesk-Toskisk uun Süüditaalien Arvanitisk-Toskisk uun Madel- an Süüdgriichenlun Commonskategorii: Albaansk spriak – Saamlang faan bilen of filmer


GNIS ment Geographic Names Information System. Det as en dootenbeenk för auer 2 miljuun geograafisk objekten uun Ameerikoo. Geographic Names Information System. Wääbsteed, ingelsk.


Kliawer (Trifolium) as en plaantenskööl uun det famile faan a bongfrüchten (Fabaceae) mä 245 slacher. Mä di nööm kliawer wurd oober uk plaanten betiakent, diar eegentelk tu ööder plaantensköölen hiar: Medicago, Melilotus of Oxalis. Kliawer as en wäärdag fuderplaant, an hat ferbeedert a grünj. Kääntiaken faan kliawer san jo triidiald bleeden. Kliawerbleeden san uk en sümbool för lok. An bi spelkoorden jaft at en klöör kliawer. T. subg. Chronosemium – T. subg. Trifolium Haasknober, Eersprop (Trifolium arvense) Ruad Kliawer, Hönangruus (Trifolium pratense) Tinirip, Gulkliawer (Trifolium aureum) Witj Kliawer (Trifolium repens) T. arvense T. pratense T. aureum T. repens Commonskategorii: Kliawer – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Kliawer


En Wulkaan daaget ap, huar at bütjenst skel faan a eerd ünstabiil as, an huar hiat magma faan banen uun a eerd efter boowen kem koon. Uun ööder spriaken het hi uk Ialberag. Wan en wulkaan ütjbräächt, komt hiat luupen stian (at lava) efter boowen, man uk fääst materiol an gas. Sowat 100 km oner a boowerkaant faan a eerd as't amanbi 1000 graad hiat an faan diar uf uun begant stian tu smolten. Det woort do tu magma, en tuch materiol, wat tu luupen begant an ham uun en magmaheerd saamelt. Didiar heerd koon bit tau km oner a boowerkaant huuchling. An wan di druk faan son magmaheerd tu grat woort, do raft hi det bütjenst eerdskel ütjenööder an sjükt san wai efter boowen. Diarbi wurd a eerdplaaden ütjenööder trakt an so komt at miast uk tu en eerdbeewrin. Wan di ütjbruch föörbi as, blaft diar miast en keegelfuremten berag bi auer. Det koon oober uk üs en graten traachter ütjsä of üs en graten pokel uun a loonskap. Commonskategorii: Wulkaanen – Saamlang faan bilen of filmer Todoque (La Palma, 2021) Cumbre Vieja (La Palma, 2021)


En mineraal as en cheemisk element of en ferbinjang diarfaan, an komt miast üs en kristal föör. Hat entstäänt üüb en geoloogisken wai. Uun di nööm steget det wurd miin, auer mineraalen miast uun miinen ufbaud wurd. Am snaaket faan amanbi 4.800 bekäänd mineraalen, man diar hiar daalang uk natüürelk stian üs t.b. niirenstian tu. Diar wurd 10 klasen faan mineraalen onerskääst Elementen, 23 rian (dääg) materiolen, det san 18 metalen an 5 öödern Sulfiiden, t.b. Pyrit Halogeniiden, t.b. Kalisaalt Hüdroksiiden, t.b. Korund of Limonit Karbonaaten an Nitraaten, t.b. Calcit Boraaten, saalt mä Boor uun Sulfaaten an öödern, t.b. Gips Fosfaaten an öödern, t.b. Türkis Silikaaten, t.b. Zirkon Natüürelk mineraalen, t.b. buumharts, ober rääf woort ei märeegent. Commonskategorii: Mineraalen – Saamlang faan bilen of filmer Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: List faan mineraalen


Oomram wiar di nööm faan en gemeen uun a Kreis Tondern (efter a 19. Oktuuber 1920 Kreis Südtondern) uun det Prowins Schleswig-Holstian. Det gemeen ging auer det hiale eilun Oomram. Di 1.Detsember 1905 lewet üüb Oomram 1005 minsken, det eilun wiar 20,37 km2 grat. Üüb Oomram jääw det a saarpen Noorsaarep, Neebel, Sössaarep, Stianood an sant 1890 Witjdün. Det gemeen as di 27. Jüüne 1871 iinracht wurden. Di 13. Oktuuber 1912 as det nei gemeen Witjdün iinracht wurden. Di 25. Jüüle 1925 as det gemeen Noorsaarep iinracht wurden. Di 23. Febrewoore 1926 as det, wat faan det gemeen Oomram noch auer wiar, amnäämd wurden tu't gemeen Neebel. Uun a leetst juaren woort faan det gemeen Witjdün en tuupslütjen faan a trii öömrang gemeenen bedrewen. Man jo ööder tau gemeenen Neebel an Noorsaarep hual diar ei föl faan. Statistisches Landesamt Schleswig-Holstein: Die Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 1867 – 1970, Kiel, 1972 Neuer Vorstoß für Insel-Kommune, sh:z, 11.01.2012 54.6536111111118.3511111111111Koordinaaten: 54° 39′ N, 8° 21′ O


En gunger of uk wedergunger as en duaden, diar nian rau fanjt an leewen "wedergongt". So gongt en stak, diar üüb Oomram an Sal ferteld woort. Diar woort ferteld, dat fülk lidj, diar uun hör leewent föl iarag den haa, efter hör duas nian rau finj an do üs gunger leewen weder apdaage. Det san miast lidj, diar hör mäminsken bedraanj of jo salew ferflekt haa. Diar as wel mä mend, dat sok fülk lidj ei ferjiden wurd an dat sogoor hör efterkemen diar noch oner liis. Wan en siamaan üüb sia stareft, do daaget hi üs gunger weder ap, am bööd faan san duas tu dun. Hi sticht ap ütj a sia, gongt iinuun hüüs, maaget at laacht ütj an läät en letjen sluat faan saaltweeder diar. Det dää hi so loong, bit a lidj ham beseenk. Diar skel was a sialidj mä iaret wurd, diar hör leewent för't daagelk bruad läät haa, an ei ferjiden wurd skel. Uk hoker, diar ambroocht wurden as, an huar a lidj faan men, hi wiar man troch en ünlok amkimen, gongt weder. Det skal wel het, det slacht geweeten faan en muurdager komt dach weder tu dais. Di Widergunger as en musical


Di Friisensērk (San Michele dei Frisoni sa üs uk San Michele in Sassia of Santi Michele e Magno) es en Sērk ön Room. Di Sērk staant ön di Huk fan di Straaten Largo degli Alicorni en Via del S. Uffizio, töögenaur fan di Petersplaats, nai bi Vatikanstat, hurfan jü en exterritorioale Zone es. Em fent dit, wan em döör di gurt Straat Borgo Santo Spirito 21/41 di Trap āpgiar, döör di Lēr en da lefts wech. Di Friisensērk waar 1141 töögen jen fan di Roomsk Bechningen, dän Janiculus, becht, en des liit bi di Petersplaats. Aur des Laag blef di "Friisensērk" uk stuun, üs ön dit 16. Jaarhönert ali Bechningen, diar önern ön di Hoog stön, wechrewen uur skul, aurdat di nii Peterssērk becht uur skul. Di Friisensērk staant sent 1990 ön di Listi fan't Ārefdiil fan di Wārel fan di UNESCO. Di Weestfriisi Loadewyk Damsma heer ön 17 Jaaren 2700 Stiiner fan't Merelaaler saamlet. Dānen kām fan Sērken ön Friisk Lönen. Des Stiiner waar ön't Jaar 2002 iin ön di Wuchen fan di Friisensērk müüret. Üt Sāterlön sen diar Stiiner fan dit Klooster ön Roomelse me twesken. Wat aur di Friisensērk üp Holönsk Artiikel ön di Weestfriisk Natsir 'It


Adolf Hitler (* 20. April 1889 ön Braunau bi di Inn ön Boowenuasterrik; † 30. April 1945 ön Berlin) (Uk Aadji Hii, Aadji Brün of Aadji Aarberstiinst) wiar fan 1933 bit 1945 Diktaator fan't Dütsk Rik. Fan Juuli 1921 wiar hi Fuarseter fan di NSDAP, en 1923 forsoocht hi, di Weimarer Republik tö stört (Hitlerputsch). Hitler skref en Bok "Mein Kampf", wat 1925 und 1926 ütkām, en fortelti diar al, wat hi me di Juuden en Mensken fan üđer Menskenslachen fuarhair), kuurt, sin Ideologii fan Natjonālsotsjalismus. Di 30. Januwaari 1933 waar Hitler Rikskanzler. Hi organisiareti daalkens, dat dit Teenken ön Dütsklön bluat jit jen Rochting haa kür. Hoken ek diartö pasi kür of wil, di waar iin ön Kontsentratsjoonslaager braacht, foltert en aaft uk ombraacht. Üs Rikspresident Paul von Hindenburg ön di 2. August 1934 storev, da smet Hitler di tau Amten töhop, sa dat hi biiring waar. Di Juuden ön Dütsklön waar muar en muar Rochten luas, en Hitler en sin Liren maaketi di Gisetsi diarfuar tö pas (T. B. Nürnbāriger Gisetse fan 1935, Nowemberpogroomi 1938). Hitler breek me forskeligi Manööwern di Kontrakti fan Versailles (Eeđer di jest Wārelkrich ofslööten). Ön di Propaganda waar di Politik fan di NSDAP-Regiaring


En Gunger of uk Weđergunger es en duar Mensk, diar niin Freer fent en leewendig "weđergiar". Sa giar en Stek, diar üp Aamrem an Söl' fortelt uur. Hat uur fortelt, dat Liren, diar ön jaar Leewent masi Rings dönen haa, eeđer jaar Duar niin Ruu finj ken en üs Gunger leewendig weđer raaket uur. Fuar't Miist sen dit Liren, dāne üđer Liren tö wat twungen haa of Skan aur jamsalev braacht haa. Diar es noch me meent, dat sok Folk fan Liren ek auriiten uur, en dat uk di Jungen en Jungensjungen diarme tö dön haa. Wan en Seeman üp See stüreft, da giar hi üs Gunger tüs, om Böör fan sin Duar tö dön. Hi stiigt āp üt di See, giar iin ön sin Hüs, maaket Leecht ön en let en litj Sluat Seeweeter diar. Det dēäär hi sa lung bit di Liren jam aur höm biteenk. Diar skel wes di Seeliren me iaret uur, dānen jaar Leewent fuar daagligs Bruarwening leten haa, dat ja ek auriiten uur. Uk hok Mensken, diar ombraacht uuren sen, of hurfan di Liren meen, hi wiar fan Ünlek omkemen gung weđer. Dit skel noch jit, dat dit ring Giweeten fan en Duarslaier dach


Albert Einstein (* 14. Marts 1879 ön Ulm; † 18. Aprilmuun 1955 ön Princeton (New Jersey)) wiar en Füüsiker aur Theorii of en bireeknendi Füüsiker. Hi fuan masi aur Mateerie, füüsikālsk Rüm en Tir sa üs aur di Aart en Wiis fan di Grawitatsjoon üt. Fan des heer höm ön di Füüsik masi foranert. Einstein es diarom üs jen fan di nöörigst Füüsikern üp Wārel bikeent. Einsteins Hauptaarber wiar di Relatiwiteetstheorii, en diarfan waar hi aur di hiili Öört bikeent. Ön't Jaar 1905 kām sin Āpskreft Zur Elektrodynamik bewegter Körper üt, diar deling üs en speetsieli Relatiwiteetstheorii bikeent es. 1915 dēr Einstein di Relatiwiteetstheorii fuar hiilendal üt. Fan di Kwantenfüüsik fuan Einstein uk masi üt. Fuar sin "Fortiinsten om di bireekneti Füüsik, senerlig om di fotoelektrisk Effekt" fing hi 1922 di Nobelpris fuar Füüsiker. Sin Bireekningen spölet - ön Forskel tö dit, wat di Liren meen - niin direkti Rul fuar dit Bechnig fan Atoombomben en Atoomkraftwerki. Albert Einstein es üs Bigrep fuar en Ütfinjer en Genii bikeent. Sin Bikeenthair seet hi uk fuar sin Aarber fuar dat di Fölker meenachtler snaki en Freer meenachtler hual iin. Albert Einstein forstön hömsalev üs Patsifist, Sotsjalist en Zionist. Einstein heer aur sin


Di Fijool es en Strikinstrument, wat fan forskeligi Holtaarten maaket uur. Di fjuur Streengern uur (g – d1 – a1 – e2) stemet en me en Böög streken. Di fijool uur fuaral bi klasisk Musik iinseet, man jü kum uk bi Folkloori fuar. Masi Komponisten haa Steken senerlig fuar di Fijool skrewen. Dit Uurt Fijool meent sa fuul üs litj Brātsji (Viola of Viola da Braccio). Dit italieensk Uurt violino es üs jest 1535 dialskrewen uuren. Jerer jeet dit dütsk Uurt "Geige" forskeligi Instrumenti, sa üs di Fijool, di Brātsji, di Gambi dit Cello en di Kontrabas. Dat em dit beeter ütenachtler hual ken, skel em üp Dütsk "Violine" en ek Geige sii, üp Söl'ring haa wü des Swaarhair ek. "Das Wort Geige, begreift in sich Instrumente verschiedener Art und Größe, welche mit Darmseyten bezogen sind. Aus diesem erhelt, daß das Wort Geige ein allgemeines Wort ist, welches alle Arten von Geiginstrumenten in sich einschließet; und daß es folglich nur von einem Mißbrauche herrühret, wenn man die Violin platterdings die Geige nennet." Di Lüntkast of Korpus seet höm üt Deek, Böört en Wuch töhop. Di Deek heer tau F-Höölern, es konkāv en uur fuar't Miist fan Fichtenholt maaket. Jü es


Por Di Por (Anura; uk: Salientia) of Springpor jert tö di Wirbeldiirter, dānen iin ön Weeter en üp Lön önerwai wiis ken (Amfiibien). Wan di Poren Aier ofsmit, da jit dit Porslap of Porslüner.


Hopkraben (Crangon crangon) hiir tö di kraben. Üp Aamring jit di Hopkraben "Por", man dit es üp Söl' wat Üđers. Commons: Hopkraben – Saamling fan Skelter en Videos


Fan di Musiiktheorii kumt di Bigrep Kwintenkrais Me di Kwintenkrais es dit iinfach en finj üt, hurfuul Fuarteeken en Toonaart heer. Di Kwintenkrais jert jaar ek twingend tö des Systeem, man em ken höm aur di Maaten gur diarfuar iinseet. Des Krais bigent me G. Füf Tööni diiper liit D, da kum A, E, H en Fis, en diareeđer C. G heer jen Krüts, D heer tauen, A heer trii en sa förter. C heer gaar niin Fuarteeken. Jüst sa giar dit uk me Moll-Toonaarten. Me di paralleeli Toonaart es di Moll-Toonaart me dit salev Fuarteeken meent. Jü liit langsen trii hualev Tööni of en litj Terz diiper üs di Dur-Toonaart. Moll uur litj, Dur gurt skrewen (Se uk ön dit Skelt diar stuun gurt en litj töhop eeđer Fuarteeken): e tö G, h tö D, f♯ of fis tö A, c♯ of cis tö E, g♯ of gis tö H en a tö C Wan en Gitarispölster en Nootenbleer sjocht en weet ek, hok di rocht Grünjakkord es, da teelt hi iinfach di Krütsi. Heer dit Bleer tau Krütsi, da es dit ön D of h (H-moll) notiaret. Da weet hi, dat di Grünjakkordi D, G, en A jit,


Wat menst dü? Por (öömrang) = Crangon crangon Por (sölring) = Anura of Salientia


En Kadens (fan cadentia, aur cadens tö lat. cadere = faal), biskriift di Aart, hur'ling di Trii- of Fjuurlünten (Akkordi) tö di Wiis spolet uur en sa uk di Wiis "fööri". Hat jeft di forskeligst Aarten fan Kadensen, dānen forskelig biskrewen uur ken. Jen Wai es eeđer di Trapen fan di Toonleđer, diar di Toonaart dēr, en üđer Wai sen di Funktjoonen fan di Tööni iin ön di Toonleđer. Fuaral sen des bikeent: Es üs II - V - I bikeent. Di taust Trap es di Paralleelakkord fan di fjuurst Trap ön di Toonleđer. Bispöl: C d e F G a (h) C 1 2 3 4 5 6 7 8 II - V - I of 2 - 5 - 1 meent da d G C Des kumt sa aaft fuar, tö'n Bispöl bi "Feuilles morts": a7 d G C C'est une chanson, que nous resemble... Des Stek es bal beeter üs "Autumn Leaves" bikeent, man skrewen waar dit üp franzk. Jit uk Laagerjöl-Kadens, aurdat em des uk blinj bi di Nacht üp Strön törocht fair. Masi Folks- en Slaagerleedjis ken diarme spölet uur. Di trii Akkordi haa di Plaatsen 1, 4 en 5 ön di Toonleđer. Di Funkstjoonen


At Pod, (mo.) Trüs (lat. Bufo bufo) as en diart uun det klas faan a Amfiibien (Amphibia) an hiart tu det order faan a Hobelfasker an Poden (Anura). Hat het uk Eerdpod. Commonskategorii: Pod (Bufo bufo) – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Pod (Bufo bufo) Dieter Glandt: Taschenlexikon der Amphibien und Reptilien Europas. Quelle & Meyer, Wiebelsheim 2010. ISBN 978-3-494-01470-8.


A Poden (Bufonidae) san en famile faan Amfiibien uun det order faan a Hobelfasker an Poden (Anura). Diar jaft at wel son 500 slacher üüb a hialer eerd faan. 500 slacher faan poden wurd uun 35 sköölen iindiald: Adenomus Cope, 1861 Altiphrynoides Dubois, 1987 Amazophrynella Fouquet et al., 2012 Amietophrynus Frost et al., 2006 Anaxyrus Tschudi, 1845 Andinophryne Hoogmoed, 1985 Ansonia Stoliczka, 1870 Atelopus Duméril & Bibron, 1841 Bufo Laurenti, 1768 – Echt Poden Bufoides Pillai & Yazdani, 1973 Capensibufo Grandison, 1980 Churamiti Channing & Stanley, 2002 Crepidophryne Cope, 1889 Dendrophryniscus Jiménez de la Espada, 1871 Didynamipus Andersson, 1903 Frostius Cannatella, 1986 Laurentophryne Tihen, 1960 Leptophryne Fitzinger, 1843 Melanophryniscus Gallardo, 1961 Mertensophryne Tihen, 1960 Metaphryniscus Señaris, Ayarzagüena & Gorzula, 1994 Nectophryne Buchholz & Peters uun Peters, 1875 Nectophrynoides Noble, 1926 Nimbaphrynoides Dubois, 1987 Oreophrynella Boulenger, 1895 Osornophryne Ruiz-Carranza & Hernández-Camacho, 1976 Parapelophryne Fei, Ye & Jiang, 2003 Pedostibes Günther, 1876 Pelophryne Barbour, 1938 Pseudobufo Tschudi, 1838 Rhamnophryne Trueb, 1971 Rhinella Fitzinger, 1828 Sabahphrynus Matsui, Yambun & Sudin, 2007 Schismaderma Smith, 1849 Spinophrynoides Dubois, 1987 Stephopaedes Channing, 1979 Truebella Graybeal & Cannatella, 1995 Werneria Poche, 1903 (näämd efter Franz Werner) Wolterstorffina Mertens, 1939 Xanthophryne Biju, Van Bocxlaer, Giri, Loader & Bossuyt,


Echt Poden (Bufo) san en skööl faan Poden (Bufonidae) uun det order faan a Hobelfasker an Poden (Anura). Tu detdiar skööl hiar knaap 300 slacher, uun Euroopa an Sjiisklun san't man trii: Eerdpod of man ianfach Pod (Bufo bufo) Krüspod (Epidalea calamita) Wakselpod (Bufotes viridis) Commonskategorii: Echt Poden (Bufo) – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Echt Poden (Bufo) Slacher faan't famile Bufonidae bi Amphibiaweb


Di Kaamertoon es di Toon, hureeđer ali Instrumenti fan en Musiik-Ker stemet uur, dat dānen töhopstemi. Kaamertoon kumt diarfan, dat jerer fuul Musiik iin ön di Priwaatkaamern fan köninglig Liren musitsiaret waar. Bitö jaav et diar jit di "Sērk-" en di "Choor-" toon. Di Choortoon kür en hiili Toon diiper of hooger wiis. Diaraur hen jaav et jit Stemtööni fuar Cornetts en fuar di Ooper. Di Forskelen sen eeđer dit Jaar 1800 lungsom forswünen. Sent 1939 uur fuar't olermiist eeđer a1 = 440Hz stemet. Dütsk en uasterriksk Sinfoniiorkester nem man aaft a1 = 443 HZ, di Swaitser haa't me 442 Hz. Di Toon uur üs a1 of a' skrewen (A, jens streken), bi di Weetenskep uur man uk A4 sair, bi MIDI-Programiaring A3. Bit tö dit 18. Jaarhönert lair di Tööni ön di forskelig Lönen bit tö tau Tööni ütenachtler. Eeđer 1800 kām em en bet naier töhop, di Tööni wiar om 432 Hz önerwai, en diarfan en hualev Toon diiper of hooger. Ön Frankrik en Engelön waar fuar't Miist wat diiper stemet en süngen, ön Lönen sa üs Dütsklön en Uasterrik en bet hooger. Ön Frankrik waar 1788 a1 me 409 Hz fastlair (Jer Pariser Steming), öner Napoleon waar


En Toonleđer es en Reeg fan Tööni, diar üs Ördning nütet uur, dat em salev en Liren, me dānen em Musiik spöli wel, en Aart fan Rüm haa, hurbenen em önerwai es. Bikeent es fuaral di iinfachi Diatoonsk Toonleđer, diar et ön Dur en Moll jeft. Diatoonsk kumt fan Greeksk en jit sa fuul üs "em giar döör di hiilen Toonstööpen". En diar sen wü uk al bi di Senerlighairen: Hat jeft hiili Toonstööpen en sok, diar hualev sen. En Oktāvi es en Interval, en diarfan des, diar au aacht Tööni giar ("Okt-" ön latiinsk stuunt fuar "aacht"). Fuar di Toonleđer es dit ek di rocht Noom. Üp dit Skelt sjocht em, dat twesken di wit Tasten somtirs suurt Knopen seet en somtirs ek. Dit hinget diarme töhop, dat C-Dur bluat üp wit Tasten spölet uur (Niin Fuarteeken) En diatoonsk Toonleđer ek bluat hiili Toonstööpen heer. Bi Dur sen twesken di Trērst en di Fjuurst sa üs twesken di Soowenst en di Aachtst Toon di "natüürelk" Hualevtoontstööpen. Dit es rocht iinfach tö forklaari: Gung dach jens fan di Toon G me di Reeg tö't naist G. Wan Dü bi dit Skelt bi H best, teeli iinfach lefts fan C förter.


En Interval (Latiinsk fuar "Rüm twesken Pualen") weeget di Rüm twesken tau Tööni, om tö biskriif, hur fiir dānen ön di Toonleđer ütenachtler lii. Ön Euroopa her em forskeligi Toonsysteemi, en diarfan kür höm bit ombi dit Jaar 1700 dit Dur-Moll-Systeem, wat wü deling keen, döörseet. Di Üđern sen deling fuaral üs Sērken-Toonleđern bikeent, aurdat ön't Merelaaler fuaral ön Sērken masi Musiik üttaacht en maaket waar. Des Systeeme wiar fuar't Miist heptatoonsk, dit meent, aur soowen Tööni. Uk des her tau hualev Toonstööpen, en diarom jit uk des diatoonsk ("Di" en "dia" es latiinsk fuar tau). Di Intervalnoomen waar aurnomen. Di bikeentest sen dānen, diar jir weeget sen: Des Systeem giar āp bit tö hönert Stööpen, dit wiar da wat en bisnaki me di Dochter, wan em dit ütaarberi wil. Bi daagelks Musiik kumt bal nönt Üđers fuar üs bit tö di Oktāvi. Di Nooni kumt somtirs fuar, bi sok Leedjis üs " We are the world" kum ön di Bröch Noonenakordi fuar: Cadd9 Dadd9 Eadd9 When you're down and out and there seems no hope at all But if you just believe, there's nowhere you can fall. Bi des Akordi uur di Nooni diartö spöet, bi C-Dur en hoogi


At list faan ISO 3166-2-Codes för San Marino wiset di code för njüügen gemeenen. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för San Marino SM), di ööder as di code för at gemeen („castello“). Di code as tuleetst di 17. April 2007 (PDF) feranert wurden. ISO 3166-2 ISO 3166-1 Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk)


At list faan ISO 3166-2-Codes för Tschechien wiset di code för a 14 kraje (regiuunen) an 91 okresy. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Tschechien CZ), di ööder as di code för di kraj (tau steeden) an di okres (trii steeden). Di code as mä di Newsletter II-1 faan a 3. Febrewoore 2010 (PDF) feranert wurden. NUTS:CZ ISO 3166-2 ISO 3166-1 Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk)


ünbekäänd dootem: Määster Venceslao, konstmooler († 1411) 06. Deetsember: Paap Clemens VI. (* 1290)


1705 wiar det füft juar faan det 18. juarhunert. At juar begand mä’n Tüürsdai uun de Gregoriaans kalender. 24. Janewoore: Carlo Broschi, neemd Farinelli, bekäänd italjeens schongster († 1782) 12. Febrewoore: Johann Elias Bach, tjiisk komponist († 1755) 20. Febrewoore: Nicolas Chédeville, fraansöösk komponist († 1782) 24. Febrewoore: Hieronymus David Gaub, tjiisk medisiiner an cheemiker († 1780) 27. Febrewoore: Peter Artedi, sweeds natüürforsker († 1735) 30. Marts: August Johann Rösel von Rosenhof, tjiisk natüürforsker an konstmooler († 1759) 31. August: Henning von Ahlefeldt, deensk koomerher an gehiam riad († 1778) 05. September: Catherine-Jeanne Dupré, fraansöösk teaaterspeler († 1767) 07. September: Matthäus Günther, tjiisk konstmooler († 1788) 21. September: Richard Turpin, ingels struatenruuwer an tjüchtiif († 1739) 27. September: Herman Kaau-Boerhaave, holuns medisiiner († 1753) 29. Oktuuber: Gerhard Friedrich Müller, tjiisk histooriker an Sibiirien-forscher († 1783) 04. Nofember: Louis-Élisabeth de la Vergne de Tressan, fraansöösk skriiwer an ensiiklopedist († 1782 of 1783) 23. Nofember: Thomas Birch, ingels histooriker an skriiwer († 1766) 29. Nofember: Michael Christian Festing, ingels fiolinist an komponist († 1752) 05. Mei: Leopold I., keiser faan det Halig Röömsk Rik (* 1640)


28. Marts: Greentüürsdai. 29. Marts: Stalfreidai. 31. Marts: Puasksöndai. 01. April: Puaskmundai. 15. Mei: Ilse Christiansen (* 1954)


1746 wiar det seeks-an-fiartigst juar faan det 18. juarhunert. At juar begand mä’n Saninj uun de Gregoriaans kalender. 06. August: Frederik V. wurd köning faan Denemark an Noorweegen. 30. Maarts: Francisco de Goya, spoonsk mooler († 1828) 06. August: Christian VI., köning faan Denemark an Noorweegen (* 1699)


1738 wiar det aacht-an-dörtigst juar faan det 18. juarhunert. At juar begand mä’n Weedensdai uun de Gregoriaans kalender. 11. Oktuuber: Arthur Phillip, iarsten Guvernöör faan New South Wales († 1814) 15. Nofember: Wilhelm Herschel, tjiisk-britisk astronoom († 1822)


(fe.) 1712 wiar det twaalewst juar faan det 18. juarhunert. At juar begand mä'n Freidai. 30. (!) Febrewoore: Uun Sweeden woort a kalender amsteld faan a Juliaans üüb a Gregoriaans kalender. 19. Mei: Sankt Petersburg wurd at hoodsteed faan det Rüs Keiserrik. 31. Oktuuber: Det Natschunaalbibleteek faan Spanje (Biblioteca Nacional de España) wurd üüs det Öfentelk Bibleteek faan't Palast (Biblioteca Pública de Palacio) uun Madrid grünjlaanjen. 24. Janewoore: Friedrich de Grat, köning faan Preussen († 1786) 28. Jüüne: Jean-Jacques Rousseau, fraansöösk skriiwer an filosoof († 1778) 12. Jüüle: Richard Cromwell, Lord Protector faan Ingelun, Skotlun an Irlun (* 1626)


1745 wiar det fiiw-an-fiartigst juar faan det 18. juarhunert. At juar begand mä’n Freidai uun de Gregoriaans kalender. 07. Janewoore: Johann Christian Fabricius, bioloog († 1808)


1718 wiar det aagetanjst juar faan det 18. juarhunert. At juar begand mä’n Saninj uun de Gregoriaans kalender.


1703 wiar det traad juar faan det 18. juarhunert. At juar begand mä’n Mundai uun de Gregoriaans kalender. 04. August: Gerhard Schröder wurd bürgermääster faan Hamborig. 12. Marts: Ladislaus Amade von Várkonyi, ungars dachter († 1764) 18. April: Johann Gottfried Schaumburg, tjiisk rochtswedenskapsmaan († 1746) 24. April: José Francisco de Isla, spaans skriiwer an auerseeter († 1781) 25. Mei: Christoph Ludwig Crell, tjiisk literatüür- an rochtswedenskapsmaan († 1758) 23. Jüüne: Maria Leszczyńska, köningin faan Frankrik († 1768) 27. Jüüne: Jean-Baptiste de Boyer, Marquis d’Argens, fraansöösk skriiwer an filosoof († 1771) 24. Jüüle: Justus Juncker, tjiisk konstmooler († 1767) 15. September: Guillaume-François Rouelle, fraansöösk cheemiker († 1770) 29. September: François Boucher, fraansöösk konstmooler, teekner, kööbersteeger an dekoratöör († 1770) 03. Oktuuber: Franz Christoph Janneck, uasterriks konstmooler († 1761) 14. Marts: Robert Hooke, ingels füüsiker (* 1635)


27. Nofember: Horatius, röömsk dachter (* 65 f.Kr.) Ünbekäänd Dootem Gaius Maecenas, röömsk poliitiker (* amanbi 70 f.Kr.)


Amrumbank West as en winjpark uun a Nuurdsia. Hi woort bedrewen faan't Amrumbank West GmbH, hat hiart tu E.ON. Di winjpark woort baud üüb en areal faan 32 km² amanbi 35 km nuurdwaasten faan Halaglun an 18 km süüdwaasten faan Oomrambeenk üüb en jipde faan 20 bit 25 meetern. Diar wurd sowat ian miljaard Euro ferbaud. An hi skal 2015 klaar wurd. Diar san 80 winjmalner faan Siemens (Siemens SWT-3.6-120) apsteld wurden mä en efekt faan 3,6 MW an a ruaner haa en trochmeeder faan 120 meetern. Ään rua as 58,5 m lung. Di struum skal ling för 300.000 hüshualangen. Di 33 kV-dreistruum woort üüb en traafostatsion üüb 155 kV amspäänd. Üüb en konwerterstatsion woort diar ±320 kV-likstruum faan maaget, an di woort auer en siakaabel iarst tu Büsum an do auer lun tu Brunsbüttel sjüürd, huar di struum weder üüb dreistruum amspäänd woort.


Siamiil Detdiar sidj skal di (iarst ans) widjer feer.


54.68Koordinaaten: 54° 36′ N, 8° 0′ O Oomrambeenk as en flaak uun a Nuurdsia amanbi 11 miilen waasten faan Oomram. Bi Oomrambeenk as det weeder knaap 10 m jip, sodenang luket det flaak uk bi liachweeder ei ütj, ööders wiar't en sunbeenk. Hat as sowat 12 miilen luung an lääpt faan nuurdnuurduast tu süüdsüüdwaast. Bi a flaakst steed stun sowat 6 m weeder. Faan 1908 bit 1939 lai üüb di süüdwaasthuk üüb det positjuun 54° 34' N 7° 53' E54.5666666666677.8833333333333 en ialskap, tuiarst di damper Amrumbank I an sant 1919 Amrumbank II. Üs a Ööder Weltkrich begand, as det skap iinhaalet wurden. Daalang lei diar kardinaaltanen. Sowat 10 miilen widjer uun't süüwaasten woort di winjpark Amrumbank West apbaud. https://web.archive.org/web/20160304204103/http://www.wsv.de/wsa-toe/schiffe/tonnenleger_amrumbank/weiteres/index.html


At siamiil (M, sjiisk: sm, ingelsk: NM) as en miat uun a sia- an loftfaard för't lengde. Hat skal di söstagst dial faan ian graad geograafisk breetje (=1 winkelminüüt) lung wees. Leederhen as't mä akeroot 1852,0 m fäästlaanj wurden. Diarmä hinget uk det ianhaid faan't faard tuup: 1 knoot (kn) = 1 siamiil (sm) per stünj (h). Uun a nawigatsioon mä geograafisk koordinaaten woort det deesimaal süsteem mä det söstagstel süsteem fermisket. Diar koon det t.b. 54°22,3' (= 54°+22,3⁄60°) het. Diarbi as 1° (graad) = 1⁄90 faan en sjuarden faan a eerdkreis (amanbi 10.000:90 = 111 km), 1' (minüüt) = 1⁄60 faan 1° (amanbi 1,852 km = 1 siamiil) an 0,1' = 1⁄10 faan en siamiil (amanbi 185 m = 1 kaabel). 54°22,3' ment sodenang 54 graad + 22 siamiilen + 3 kaabel . Ian winkelminüüt faan a eerd as ei akeroot 1,852 km lung. Leederhen as det siamiil oober faan't SI-süsteem üüb 1852,00 m fäästlaanj wurden, amdat am diar beeder mä reegne koon. Uk det ingelsk yard hinget mä siamiilen tuup: 1 siamiil ~ 2.000 yards


∡ ∠ En winkel as en dial faan en flaak an begant, huar tau strualen enööder skeer. Det grate faan en winkel woort uun winkelgraad meeden. En folwinkel san 360 °. Nulwinkel 0 ∘ {\displaystyle 0^{\circ }} Spas winkel letjer üs 1 4 {\displaystyle {\tfrac {1}{4}}} folwinkel ( 90 ∘ {\displaystyle 90^{\circ }} of 1 2 ⋅ π {\displaystyle {\tfrac {1}{2}}\cdot \pi } ); Rocht winkel = 1 4 {\displaystyle {\tfrac {1}{4}}} folwinkel: 90 ∘ = 100 g = 1 2 ⋅ π {\displaystyle 90^{\circ }=100^{g}={\tfrac {1}{2}}\cdot \pi } ; Stomp winkel grater üs 1 4 {\displaystyle {\tfrac {1}{4}}} folwinkel ( 90 ∘ {\displaystyle 90^{\circ }} of 1 2 ⋅ π {\displaystyle {\tfrac {1}{2}}\cdot \pi } ) an letjer üs 1 2 {\displaystyle {\tfrac {1}{2}}} folwinkel ( 180 ∘ {\displaystyle 180^{\circ }} of π {\displaystyle \pi } ); Hualew winkel = 1 2 {\displaystyle {\tfrac {1}{2}}} folwinkel: 180 ∘ = 200 g = π {\displaystyle 180^{\circ }=200^{g}=\pi } ; Auerstomp winkel grater üs 1 2 {\displaystyle {\tfrac {1}{2}}} folwinkel ( 180 ∘ {\displaystyle 180^{\circ }} of π {\displaystyle \pi } ) an letjer üs 1 {\displaystyle 1} folwinkel ( 360 ∘ {\displaystyle 360^{\circ }} of 2 ⋅ π {\displaystyle 2\cdot


En weel as en küül, huar bi en sturemflud ans en dik breegen as. Son weel as miast trinj üs en kreis an temelk jip. Huarööders sait am diar "Brack" tu. Wan en dik bräächt, speelt det siaweeder diarbääft en grat hool iinuun a grünj. An a minsken hed ei so föl materiol, am det hool weder aptufalen, diaram haa's miast en neien dik trinjam det weel baud. Son stak diks het flooksis hualewmuun. Tuiarst as uun en weel saaltweeder, man leeder woort det tuup mä grünjweeder sweter, an do sait am diar brakweeder tu. Uk uun't ingelsk käänt am det wurd brackish water. Weelen jaft at ei bluas bi a Nuurdsiaküst, man uk bi struumer. Loongs a Ialew jaft at flook Bracks, bit widj ap efter Hamborag an noch widjer a Ialew huuch. Peter Wieland: Küstenfibel. Heide, 1990, Boyens & Co Werner Prange: Geologisch-historische Untersuchungen an Deichbrüchen des 15. Bis 17. Jahrhunderts in Nordfriesland. Uun: Nordfriesisches Jahrbuch, 1972, Bredstedt/Bräist, Nordfriisk Instituut Commonskategorii: Weelen – Saamlang faan bilen of filmer Auer weelen bi: www.geschichte-s-h.de


A Hauke Haien as en ütjfluchs-damper faan't Halligreederei MS „Hauke Haien.“ Hi as näämd efter di dikfööges uun "di skemelridjer". Det skap hää en dieselmaskiin mä 333 kW üüb ian skrüüw an lääpt 11 kn. A Hauke Haien as 1960 mä det baunumer 203 üs Amrum för a Amrumer Schiffahrts-AG (ASAG) baud wurden. Üs a W.D.R. 1968 en damper mä disalew nööm füng, as a Amrum tu Stadt Husum amnäämd wurden. 1971 hää a W.D.R. a ASAG auernimen, an diarmä uk det skap. 1983 as't ferkääft wurden an hiart sant 1988 üs Hauke Haien det Halligreederei MS „Hauke Haien“. Faan A Huug an faan A Wik wurd ütjfluchstuuren onernimen. Informatjuunen faan a reederei A Amrum üüb faktaomfartyg.se


A ASAG wiar en reederei an ferboonj Oomram, A Huug an A Nääs mä Schlüttsiel. Al tu began faan't 20. juarhunert hää det famile Jakobs faan A Nääs a Halgen fersuragt. Di liinjinsiinst begand 1905 mä en siilskap, 1927 kaam det iarst motoorbuat. Hat küd 40 lidj mänem an wurd efter det werew üüb A Nääs Hilligenlei näämd. Di siinst lep faan Bongsiel auer A Huug an A Nääs tu Oomram. 1951 kaam en neibau, di uk weder Hilligenlei het. Uun a juaren 1958 bit 1960 as di Hauke-Haien-Kuuch iindiket wurden an Bongsiel lai nü banluns. Di nei siahuuwen wiar nü Schlüttsiel. 1960 hää August Jakobs det Amrumer Schiffahrts-Aktiengesellschaft (ASAG) uun Stianood grünjlaanj. Uun't salew juar kaam en modernen damper uun siinst, a Amrum. Man al 1968 kaam diar en nei an föl grater skap, hat het uk weder Amrum. At nei Amrum wiar goorei tu fegliken mä det ual, hat hed 212 BRT an wiar gud 32 m lung, 10 m briad an ging 1,50 m jip. Diar paaset 481 pasajiiren an 20 Pkw üüb. 1991 wurd a Amrum ferkääft an keert daalang noch üs Vitte üüb a Uastsia tu Hiddensee. 1971 hää a ASAG mä det föl grater


Bongsiiler Kanaal Detdiar sidj skal di (iarst ans) widjer feer.


Wat menst dü ? Hilligenlei (werew) üüb A Nääs Hilligenlei I (eegentelk numer 4), di halagdamper det skap Hilligenlei III, daalang Groningerland Hilligenlei 1 (1927) an 2 (1951), jo iarst dampern faan a ASAG Hilligenlei 1 (1912) an 2 (1970), tau dampern faan a W.D.R.


A Hilligenlei as en damper faan a W.D.R. üüb det halaglinje Schlüttsiel–A Huug–A Nääs–Witjdün. Hat as näämd efter det werew Hilligenley üüb A Nääs. A Hilligenlei as di 14. Marts 1985 faan't Hüsemer skapswerew üs Pellworm för't Nei Pelwermer Dampskapsselskap baud wurden. Diar foor hat tesken Nuurdstrun an Pelwerem. 1997 as't tu't Adler-Reederei ferkääft wurden, het do Adler Polonia an foor faan Altwarp uun Mecklenburg-Föörpomern üs böderdamper. 2002 ging det skap auer tu a W.D.R. an wurd amnäämd tu Hilligenlei I. Eegentelk as det skap al det schuurd Hilligenlei üüb't halaglinje. Det grater Hilligenlei III wurd ufliaset, hat fäärt nü üs Groningerland för a AG Ems tesken Borkum, Emden an Eemshaven. Commonskategorii: Hilligenlei I – Saamlang faan bilen of filmer W.D.R.-sidj auer di damper


A Groningerland as en damper an fäärt tesken Borkum, Emden an Eemshaven. Det skap as di 16. April 1991 uun Hüsem tu weeder kimen an as noch faan Gertraut Jakobs faan Stianood üs Hilligenlei (3) krasent wurden. Hat foor för a W.D.R. üüb a halaglinje tesken Schlüttsiel, A Halgen an Witjdün. 2002 as det skap faan't Hilligenlei I (eegentelk 4) ufliaset wurden. 2006 as do faan't AG Ems kääft wurden an het nü Groningerland. Commonskategorii: Groningerland – Saamlang faan bilen of filmer Informatjuunen faan a AG EMS


A Vitte as en damper faan't Reederei Hiddensee an fäärt tesken Schaprode üüb Rügen an Vitte üüb Hiddensee. Det skap hää tau maskiinen mä 2 x 368 kW an lääpt 8 kn. A Vitte as 1968 üs Amrum för a Amrumer Schiffahrts-AG (ASAG) baud wurden. 1971 smääd a ASAG mä a W.D.R. tuup an det skap wurd auernimen. 1991 as det skap tu Hiddensee ferkääft wurden an hää nei maskiinen füngen. Hat fäärt diar sant 1992. Informatjuunen faan a W.D.R. Informatjuunen faan a Reederei Hiddensee


Dalbergia of uk Dalbergien san en skööl faan plaantenslacher uun det onerfamile Faboideae faan det famile bongfrüchten (Fabaceae). Det holt faan jodiar 100 bit 300 slacher het Palisander. Palisanderholt stiremt stark an woort uk ruusenholt näämd, hää mä ruusen oober ei föl tu dun. Enkelt slacher haa en grat bedüüdang üs mööbelholt an för musiikinstrumenten: Könangsholt (Dalbergia cearensis) (Echt) Ruusenholt (Dalbergia decipularis) Uastindian-Palisander, Sonokeling (Dalbergia latifolia) Rio-Palisander (Dalbergia nigra) Cocobolo (Dalbergia retusa) Sheesham (Dalbergia sissoo) Commonskategorii: Dalbergia – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Dalbergia


A wokaalen san tuuner faan en spriak. Uun't jindial tu konsonanten woort onerskääst, huar uun a müs di tuun maaget woort (föör - bääft) an hü widj a müs eeben (slööden) as. Diar kem ei uun arke spriak aal a wokaalen föör. A sümboolen för a enkelt wokaalen san fäästlaanj uun't internatsionaal foneetisk alfabeet IPA. Uun't öömrang jaft'at ei för arke wokaal en aanjen buksteew (en aanj grafeem). Diar san a, aa, e, ee, i, ii, o, oo, u, uu, ä, ää, ö, öö, ü, üü. En enkelten buksteew stäänt för en kurten wokaal, an en dobelten buksteew för en lungen wokaal. "Späänd" an "trinj" wokaalen kön ei onerskääst wurd, t.b. dik (fering: [ɪ], öömrang [i]), det stääd Room ([oː]), a mantje faan en sjep room ([ɔ:]). IPA Vokååldiagram Commonskategorii: IPA – Saamlang faan bilen of filmer


Uun't juar 230 f.Kr. kaam det G iinuun't latiinsk alfabeet.


Itaalisk spriaken san en skööl faan indogermaans spriaken üüb't itajeensk hualeweilun. Diar san daalang at latiinsk an a romaansk spriaken faan auerblewen. Latino-faliskisk spriaken: Latiinsk Romaansk spriaken Faliskisk Oskisk-umbrisk spriaken: Oskisk Umbrisk Äquisk Marrukinisk Marsisk Pälignisk Süüd-Pikenisk Sabinisk Vestinisk Volskisk Ünseeker ferbinjang: Elymisk Sikulisk Lusitanisk


A romaans spriaken san indogermaans spriaken faan a itaalisk twiig. Jo san faan't latiinsk ufkimen. Iberoromaans spriaken Galloromaans spriaken Ethnologue Informatjuunen auer't rumeensk.


w:en:British_Newspaper_Archive Detdiar sidj skal di (iarst ans) widjer feer.


w:en:HighBeam Research Detdiar sidj skal di (iarst ans) widjer feer.


w:en:JSTOR Detdiar sidj skal di (iarst ans) widjer feer.


Wat menst dü? Ohm (ianhaid) Georg Simon Ohm


Slaawisk spriaken san en graten twiig faan't Indogermaans. Jo wurd faan 300 miljuun spreegern snaaket; wan dü a tuliarden märeegenst, san't 400 miljuunen. A nööm faan a spriaken komt faan Ualsarkenslaawisk словѣньскъ slověnĭskŭ, wat faan словѣнинъ slověninŭ of "Slaaw" komt. Wedenskapslidj teenk, dat a nööm faan a lidj faan слово slovo of "wurd" komt. Uun't slaawisk san diar weder trii twiiger: Waast-, Uast- an Süüdslaawisk. Lechisk spriaken Poolsk mä Sleesisk Ialew- an Uastsiaslaawisk Kaschuubisk Slowinsisk † Polaabisk (Ialew-Slaawisk) † Pomoraansk (Uastsia-Slaawisk) † Sorbisk Liachsorbisk Huuchsorbisk Tschechisk-Slowaakisk Slowaakisk Tschechisk mä Lachisk Knaanisk (waastelk Judeo-Slaawisk) † Ualnowgorod spriakwiis † Ual-Uastslaawisk (Ualrüsk) † Rüsk Ual-Ruteensk (Ual-Witjrüsk, Ual-Ukrainisk) † Witjrüsk Ukrainisk Rusiinsk: Karpato-Rusiinsk an Jugoslawo-Rusiinsk Waastpolesisk Süduastslaawisk Ual-Sarkenslaawisk (Ualbulgaarsk) † Bulgaarsk Matsedoonsk Südwaastslaawisk Madelsüüdslaawisk (Serbokroatisk) Bosnisk Borgenlunkroatisk Kroatisk Moliseslaawisk Montenegriinsk Serbisk Sloweensk spriakwiisen Sloweensk Resianisk Bispalen faan likhaiden an ünlikhaiden uun wurden: Wääblink-kataloog tu Slawisk spriaken uun't Curlie Project (iar:DMOZ, üüb huuchsjiisk) In jinsats diartu, at wurd för lidj, diar ei Slaawen wiar, wiar нѣмьци němĭci (iantaal: нѣмьць němĭcĭ), wat "lidj, diar ei snaake kön" het. Detheer wurd leeder wurd at wurd för en mensk, diar faan en germaans stam kaam. Neierdings het det "tjiisken".


Dön Uastslaawisk Spriiken san een faan dön trii twiichen faan dön Slaawisk Spriiken, wat tu dön Indogermaans hiar. Jo wurd faan amanbi 224 miljuunen lidj üüs mamenspriik snaaket. Tu det uastslaawisk spriikfamilje san: Rüs Ukrainisk Witjrüs Karpaato-Rusiins an Batschka-Rusiins (det letst wurt uk üüs en waastslaawisk spriik sen) Waastpolesisk an uk histoorisk spriiken: Ual-Uastslaawisk † Ual-Nowgorod Spriikwiis † Ual-Ruteens † Uurslaawisk *or, *ol, *er, *el twesken konsonanten san üüs oro, olo, ere, olo fertreeden; tu bispal: uurslaawisk *morzъ froost as üüb rüs an ukrainisk моро́з moróz an üüb witjrüs маро́з maróz; an uurslaawisk *melko moolk as üüb rüs an ukrainisk молоко́ molokó, üüb witjrüs малако́ malakó. Uurslawisch *tj an *dj san üüs č an ž fertreeden; tu bispal: uurslaawisk *světja laacht as üüb rüs an witjrüs свеча́ svečá an üüb ukrainisk свіча́ svičá; an uurslaawisk *medja gredstripel as üüb rüs an ukrainisk межа́ mežá an üüb witjrüs мяжа́ mjažá.


Dön Süüdslaawisk Spriiken san een faan dön trii twiichen faan dön Slaawisk Spriiken, wat tu dön Indogermaans hiar. Jo wurd faan amanbi 34 miljuunen lidj snaaket. Tu det süüdslaawisk spriikfamilje san: Uastsüüdslaawisk Ual-Sarkenslaawisk Bulgaars Banat Bulgaars Pomakisk Masedoons Egeeis-Masedoons Waastsüüdslaawisk Sloweens Resianisk Serbokroatisk Kroatisk Borgenlunkroatisk Moliseslaawisk Bosnisk Serbisk Montenegriins Uurslaawisk *or, *ol, *er, *el twesken konsonanten san ra, la, rě, lě fertreeden; tu bispal uurslaawisk *morzъ froost as üüb serbokroatisk мраз/mraz, bulgaars an masedoons мраз mraz, ual-sarkenslaawisk мразъ mrazъ an sloweens mraz; an uurslaawisk *melko moolk as üüb kroatisk an bosnisk mlijeko, serbisk an masedoons млеко mleko, bulgaars мляко mljako, ual-sarkenslaawisk млѣко mlěko an sloweens mleko.


Vorlage:Infobox Chemikalie/Summenformelsuche nicht vorhanden Askorbiinsüren hää nään klöör an stirem an smääkt en betj sür. Hat as en orgaanisk süren an för a minsk wichtag üs witamiin C. Hoker diar ei nooch faan feit, koon skorbük fu. Diarfaan komt uk di latiinsk nööm: "a-scorbin" ment "jin skorbük". Sialidj hed diar iar böös komer mä, auer jo onerwais nian frisk greenen füng. Trinjam a Nuurdatlantik haa jo do det skorbükskrüüs saamelt. Askorbiinsüren komt fööraal uun frisk früchten föör. Citrusfrüchten üs aapelsiinen of sitroonen haa diar rikelk faan, man uk greenkual, witj- an ruadkual. Diaram haa a sialidj iar leewen sürkrüüs mä uun buurd hed. Commonskategorii: Askorbiinsüren – Saamlang faan bilen of filmer Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid Iindraanj tu Ascorbinsäure uun't GESTIS-dootenbeenk faan't IFA, ufrepen di 8. Detsember 2012 (mä JavaScript).


Citrusplaanten (Citrus) san plaantenslacher uun det famile Rutaceae. Jo waaks uun a troopen an subtroopen. Hör früchten san citrusfrüchten an kem daalang üüb a hialer eerd föör, huar't warem enooch as. Citrusplaanten hual föl witamiin C. C. australasica – C. australis – C. cavaleriei – C. deliciosa – C. garrawayae – C. glauca – C. gracilis – C. halimii – C. hystrix – C. indica – C. inodora – C. japonica – C. khasya – C. latipes – C. lucida – C. maxima – C. medica – C. neocaledonica – C. oxanthera – C. polyandra – C. swinglei – C. trifoliata – C. undulata – C. wakonai – C. warburgina – C. wintersii Nei slacher: C. × aurantiifolia – C. × aurantium – C. × floridana – C. × georgiana – C. × insitorum – C. × jambhiri – C. × junos – C. × latifolia – C. × limon – C. × madurensis – C. × microcarpa – C. × obovata – C. x polytrifolia – C. × taitensis – C. × tamurana – C. x webberi Flook citrusfrüchten san iinkrüsagt wurden. Jo wurd leewen oner ünlik nöömer ferkääft: Mandariinen Mandariin (Citrus reticulata) -> Kalamondiin (Citrus × microcarpa) Madlunsia


At (Eegentelk) Aapelsiin (Citrus × sinensis) as en slach faan Citrusplaanten. Hat hiart tu det Citrus × aurantium skööl faan en hialer rä iinkrüsagt suurten, diar't faan Citrusplaanten jaft. Oober uk faan't Swet (Eegentelk) Aapelsiin jaft'at weder en hialer rä suurten: Blondorangjen (orangj) 'Shamouti' of 'Jaffa', uun Israel 'Valencia', 'Valencia Late', trinjam't Madlunsia, Süüdafrikoo, USA 'Baladi', 'Hamlin', 'Hart's Tardiff' Navelorangjen, Bahiaorangjen (güül) 'Washington NewHal' of 'Navelina', uun Brasiilien 'Cara Cara', uun Spoonien an Kalifornien 'Navelina', uun Spoonien 'Salustiana', 'Navelate', 'NavelLaneLate', 'Powell Navel' Bludorangjen (ruad) 'Sanguine', 'Double fine', 'Moro', 'Tarocco', 'Sanguinello', 'Manica', 'La Maltaise Sanguine' 'Navels' (güül) an 'Valencia Late' (orangj) 'Bludorangjen' Commonskategorii: Aapelsiinen – Saamlang faan bilen of filmer


At sitroon of uk limoon (faan araabisk ليمون, DMG laimūn) as det frücht faan a sitroonenbuum (Citrus × limon) an hiart tu a citrusplaanten (Citrus). Sitroonen san ans iinkrüsagt wurden mä bateraapelsiinen (Citrus × aurantium) an Sitronaatsitroonen (Citrus medica). Woorskiinelk kem's faan Indien, wiar am det juar 1000 oober uk al uun Sjiina an trinjam't Madlunsia bekäänd. Limeten san letj citrusplaanten an like at sitroon, hiar oober ei tu't sitroonenskööl. Daalang wurd sitroonen an limeten uun flook lunen uunbaud: Wikiquote: Sitroon (sjiisk) Commonskategorii: Sitroon – Saamlang faan bilen of filmer


Süren san cheemisk ferbinjangen, diar protoonen ufdu kön. Askorbiinsüren: C6H8O6 Swaawelsüren: H2SO4 Saaltsüren: HCl Kiiselsüren: H4SiO4 Fosfoorsüren: H3PO4 Köölsüren: H2CO3 Eetjsüren: CH3COOH Benzoesüren: C7H6O2 Fluorsüren: HF Salpeetersüren: HNO3 Baas List faan süren (huuchschiisk)


Marion as en letj stääd uun Plymouth County, Massachusetts, USA. Koptein Benjamin Briggs, mä a Mary Celeste amkimen. Uun Marion jaft at en letj museum auer det skap. Sippican Historical Society


Wat menst dü? Nuurdkorea Süüdkorea Korea (hualeweilun)


Det Ual-Uastslaawisk Spriik (uk wilemsis Ual-Rüs neemd) as en slaawisk spriik wat twesken det 10. juarhunert an det 14. juarhunert uun det Kiew Rik an öler uast-slaawisk stooten snaaket wurd. Det as at föörgunger faan Rüs, Ukrainisk an Witjrüs. Det skrewen spriik wurd uu so stark faan Ual-Sarkenslaawisk Spriik beinflöödet. At spriik wurd uun det Kyrilisk Skraft skrewen. Follüt: Ualslaawisk *or, *ol, *er an *el twesken konsonanten wurd üüb Ual-Uastslaawisk oro, olo, ere an ele: t.b. *gordъ ‘steed, borig’ (ferlik: guard üüb Fering) wurd городъ gorodъ (üüb Ual-Sarkenslaawisk gradъ), *melko ‘moolk’ wurd молоко moloko (Ual-Sarkenslaawisk: млѣко mlěko) an *korva ‘kü’ wurd корова korova (Ual-Sarkenslaawisk: крава krava). Ualslaawisk *tj wurd č (tsch): t. b. *světja ‘tualiglaacht’ (faan *světъ ‘laacht’) wurd üüb Ual-Uastslaawisk свѣча svěča (Ual-Sarkenslaawisk свѣща svěšta). Ualslaawisk *dj wurd ž (üüs j üüb Fraansöösk): t. b. *medja ‘gredstripel, grens’ wurd üüb Ual-Uastslaawisk межа meža (Ual-Sarkenslaawisk межда mežda). Ual-Uastslaawisk noomen haa faaler an det tautaal. Се повѣсти времѧньных лѣт ‧ ѿкꙋдꙋ єсть пошла рꙋскаꙗ земѧ ‧ кто въ києвѣ нача первѣє кнѧжит ‧ и ѿкꙋдꙋ рꙋскаꙗ землѧ стала єсть |~ Se pověsti vremjan’nyx lět: otkudu jest’ pošla ruskaja zem(l)ja, kto vŭ kievě nača pervěje knjažit, i otkudu ruskaja zemlja stala jest’


Skorbük as en kraankhaid, an begant, wan di minsk ei nooch witamiin C feit, efter tau bit sjauer muuner. blääten faan hul an tong dü fangst di gau wat iin dü woorst gau träät steeden ferhiale slacht komer mä at hidj muskeln wurd swaak knooken du siar gelenken san sünjen huuch fiiber trochskeeren dü woorst gau düüsag Det hart woort swaak an dü könst sterew. Skorbükskrüüs Witamiin C Commonskategorii: Skorbük – Saamlang faan bilen of filmer Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


ICD-10 as det aktuel wersion faan 2012 faan't ICD (ingelsk International Statistical Classification of Diseases and Related Health Problems). Hat as det wichtagst süsteem för't iindialen faan kraankhaiden uun a medesiin. Det ICD woort faan't WHO fäästlaanj; at WHO as en iinrachtang faan a UNO. WHO List of Official ICD-10 Updates Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


At Weltsünjhaidsorganisatjuun (WHO) as en iinrachtang faan a UNO an befaadet ham mä't sünjhaid üüb a welt. Det ufkörtang komt ütj at ingelsk an ment: World Health Organisation. Faan't WHO woort det süsteem faan kraankhaiden (ICD) fäästlaanj. At WHO as 1946 grünjlaanj wurden an sat uun Genf, (Schweiz). 194 lunen faan a welt san diar lasmoot. Commonskategorii: WHO – Saamlang faan bilen of filmer


Kromosoomen (faan greks χρώμα chrōma ‚klöör‘ an σώμα sōma ‚lif‘) san grat moleküülen huar a geenen uun sat. Diar as DNA uun, diar mä protein ferbünjen as. Detdiar ferbinjang faan DNA an proteinen het chromatin. Uun arke selkial fan eukarioten kem kromosoomen föör. Eukarioten san diarten, plaanten an swaampen, ales labenen mä en selkial. Prokarioten, det san bakteerien an archäen, haa nään selkial an uk nian kromosoomen, man jo haa likes DNA-moleküülen. A miast geenen faan eukarioten lei uun a kromosoomen, man enkelten lei uk uun a mitochondrien, jo het mitochondriol DNA. Bi plaanten lei jo uun a chloroplasten. Di minsk hää 23 ünlik kromosoomen-paaren. Det green klöör wiset en huuch taal faan geenen uun. Commonskategorii: Kromosoomen – Saamlang faan bilen of filmer


Winrütjplaanten (Rutaceae) san en plaantenfamile uun det kategorii faan a Siapenbuumer (Sapindales). Diar hiar wel son 1200 bit 1900 slacher tu. En grat skööl diar uun san a Citrusfrüchten. Acmadenia – Acradenia – Acronychia – Adenandra – Adiscanthus – Aegle – Aeglopsis – Afraegle – Agathosma – Almeidea – Amyris – Angostura – Apocaulon – Araliopsis – Asterolasia – Atalantia – Balfourodendron – Balsomocitrus – Bergera – Boenninghausenia – Boninia – Boronia – Bosistoa – Bouchardatia – Bouzetia – Brombya – Burkillanthus – Calodendrum – Casimiroa – Choisya – Chorilaena – Citropsis – Citrus – Clausena – Clymenia – Cneoridium – Coleonema – Comptonella – Correa – Crowea – Cusparia – Decagonocarpus – Decatropis – Decazyx – Dictamnus – Dictyoloma – Diosma – Diphasia – Diphasiopsis – Diplolaena – Drummondita – Dutaillyea – Empleurum – Eremocitrus – Eriostemon – Ertela – Erythrochiton – Esenbeckia – Euchaetis – Euodia – Euxylophora – Evodiella – Fagaria – Fagaropsis – Feronia – Feroniella – Fortunella – Galipea – Geijera – Geleznowia – Glycosmis – Halfordia – Haplophyllum – Helietta – Hortia – Ivodea – Kodalyodendron – Leionema – Leptothyrsa – Limnocitrus – Limonia – Lubaria – Lunasia – Luvunga – Maclurodendron – Macrostylis


Portugiisk (üüb portugiisk: português) as en romaansk spriak an hiart tu't indogermaans. Tuup mä spoonsk, galicisk an katalaansk hiart portugiisk tu't iberoromaansk. Wikibooks: Portugiisk (sjiisk) Commonskategorii: Portugiisk spriak – Saamlang faan bilen of filmer Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Portugiisk ütjspriak Wikisource: Portugiisk wurdenbuken (sjiisk)


At Clementiin of Klementiin (Citrus clementina) as en slach faan Citrusplaanten. Hat hiart tu det Citrus × aurantium skööl faan en hialer rä iinkrüsagt suurten, diar't faan Citrusplaanten jaft. At Clementiin as ans iinkrüsagt wurden faan't Madlunsia Mandariin (Citrus x deliciosa) an det Eegentelk Aapelsiin (Citrus × sinsensis). Commonskategorii: Clementiinen – Saamlang faan bilen of filmer


Citrus × aurantium san Citrusplaanten, diar iinkrüsagt wurden san tesken mandariinen (C. reticulata) an pampelmuusen (C. maxima). Aaltumaal tuup wurd uk üs Orangjen betiakent. Bateraapelsiinen, Pomeranzen (Citrus × aurantium, bateraapelsiinen-skööl) Clementiinen (Citrus × aurantium, clementiinen-skööl) Grapefruits (Citrus × aurantium, grapefruit-skööl) Aapelsiinen (Citrus × aurantium, eegentelk aapelsiinen-skööl) Pomeelos (Citrus × aurantium, pomelo-skööl) Satsumas (Citrus × aurantium, satsuma-skööl) Commonskategorii: Citrus × aurantium – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Citrus aurantium


At Bateraapelsiin of Pomeranze (Citrus × aurantium L.) as en slach faan Citrusfrüchten uun det Citrus × aurantium skööl. Hat as ian faan en hialer rä iinkrüsagt suurten, diar't faan Citrusfrüchten jaft. Hör frücht liket det Swet Aapelsiin, hat woort oober ei rä eden. Faan Bateraapelsiinen woort miast marmeloode maaget, an hör bloosen wurd för tee brükt. Commonskategorii: Citrus × aurantium – Saamlang faan bilen of filmer


At Grapefruit (Citrus × paradisi) as en slach faan Citrusplaanten. Hat hiart tu det Citrus × aurantium skööl faan en hialer rä iinkrüsagt suurten, diar't faan Citrusplaanten jaft. Hat as ans iinkrüsagt wurden faan en Aapelsiin (Citrus × sinensis) an en Pampelmuus (Citrus maxima). Diaram woort at Grapefruit uk miast üs Pampelmuus betiakent. En öödern nööm as Paradiisaapel. Commonskategorii: Grapefruit – Saamlang faan bilen of filmer


At Satsuma (japoonsk 薩摩) (Citrus × unshiu) as en japoonsk suurt faan Citrusfrüchten. Hat as ans faan en Mandariin (Citrus reticulata) ufkimen, an woort flooksis uk üs 'mandariin saner stianer' ferkääft. Commonskategorii: Satsuma – Saamlang faan bilen of filmer


John Hope Franklin (* 2. Janewoore 1915 uun Rentiesville, Oklahoma; † 25. Marts 2009 uun Durham, North Carolina) wiar en US-amerikoonsken histooriker an president faan a American Historical Association an prufeser faan a histoore bi a Duke University. Bekäänt wurd hi för sin 1947 skrewen werk From Slavery to Freedom. 1995 fing hi a Presidential Medal of Freedom. Franklin wiar befreid mä Aurelia Whittington. Commons: John Hope Franklin – Saamling faan biljen of filmer


Det ialskap Amrumbank as uun a juaren 1914/1915 faan't Meyerwerft uun Papenburg för't Preußisch Ministerium für öffentliche Arbeiten baud wurden. Hat as üs Amrumbank II efterfulger faan Amrumbank I wurden. A Amrumbank II wiar en ialskap mä 12 maan uun buurd. Tuiarst lai't föör a Eider, auer noch kriich wiar. Faan 1919 lai't do oober üüb Oomrambeenk, huar't bit 1939 san siinst ded. Efter a Ööder Weltkriich as det skap üüb flook steeden iinsaat wurden, tuleetst üüb det positjuun (54° 5′ N, 7° 26′ O54.0833333333337.4333333333333), diaram stäänt uk daalang noch Deutsche Bucht üüb a romp. Uun Oktuuber 1983 as di siinst iinsteld wurden, an di ferian Museums-Feuerschiff „Amrumbank/Deutsche Bucht e.V.“ bedraft det skap nü üs museum uun Emden. Di föörgunger Amrumbank I as 1906/07 baud wurden an lai üs iarst skap üüb det positsion Oomrambeenk, huar det skap do bit tu a Iarst Weltkriich blääw. Amrumbank II bi Leuchtturm-Atlas.de Commonskategorii: Ialskap Amrumbank – Saamlang faan bilen of filmer Ferian Museums-Feuerschiff „Amrumbank/Deutsche Bucht“ e.V. Dooten tu Amrumbank II Tiaknang an dooten tu Amrumbank I 53.3661111111117.2063888888889Koordinaaten: 53° 21′ 58″ N, 7° 12′ 23″ O


Det eilun Hiddensee leit uun't waasten faan Rügen uun a Uastsia. Det gemeen het Insel Hiddensee, an diar hiar uk noch a eilunen Fährinsel, Gänsewerder an Plathe tu. Jo haa diar nään autoferkiar. A saarpen üüb Hiddensee het Grieben, Kloster, Neuendorf an Vitte. Vitte, Kloster an Neuendorf haa en huuwen, Vitte hää di gratst. Jodiar huuwner wurd faan di damper Vitte uunlepen. Hi leit uf uun Schaprode üüb Rügen. Flook hüsang üüb Hiddensee haa noch hör ual hüsmarkin. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Hiddensee Wikivoyage Raisfeerer: Hiddensee (sjiisk) Seebad-Hiddensee.de Statistisches Amt M-V – Bevölkerungsstand der Kreise, Ämter und Gemeinden 2017 (XLS-Datei) (Iinwenertaalen huuchreegent efter 2011). (Halep üüb sjiisk)


Rüügen as at gratst sjiisk eilun. Hat leit uun a Uastsia an hiart tu a lunkreis Föörpomern-Rüügen uun Mecklenburg-Föörpomern. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Rüügen Wikivoyage Raisfeerer: Rüügen (sjiisk) www.ruegen.de Lunkreis Föörpomern-Rüügen


En magneet as en ding, diar ööder dingen magneetisk uuntjocht of ufwiset. Det magneetkrääft koon mä fialwaier efterwiset wurd. Diarbi fäält üüb, dat jo uun tau ponkter tuupluup: di magneetisk süüdpuul an di nuurdpuul. Permanentmagneet: Det san miast legiarangen faan iisen, nikel an aluminium mä uundialen faan kobalt, mangaan an kööber. Jo behual hör magnetisiarang loong bi. Elektromagneet: Det as miast en kial faan iisen mä tau spuulen, huar struum trochlääpt. So loong di struum uun as, as di elektromagneet magneetisk. Saner struum as det föörbi. Commonskategorii: Magneeten – Saamlang faan bilen of filmer Magneetfial


Dreistruum woort uk krääftstruum of starkstruum näämd. Det as en trii-faasen-wakselstruum, huarbi a enkelt faasen am 120° fersaat san. Uun Euroopa woort normoolerwiis mä en späänang faan 230 Volt werket. Nü koon am a späänangen uun en dreistruum oober ei ianfach tuuptääl, auer jo faasen am 120° fersaat san. Wan det ian faase fol späänang leewert, do teewt det naist noch üüb di impuls faan di magneet. Det ferbünjen späänang bereegent ham mä: 230 V ⋅ 3 ≈ 400 V {\displaystyle 230\mathrm {V} \cdot {\sqrt {3}}\approx 400\mathrm {V} } Sodenang snaaket am efter DIN 40108 faan en "400-V-dreistruum". Commonskategorii: Wakselstruum – Saamlang faan bilen of filmer Wakselstruum Umdruck I: Stromsysteme, Drehstrom. (PDF; 122 kB) Universität Stuttgart, Institut für Leistungselektronik und elektrische Antriebe


Dreistruum uur uk Kraftstroom of Starkstroom nēmt. Dit es en Trii-Faasen-Wekselstroom, en di Faasen sen om 120° forseet. Ön Euroopa uur fuaral me en Speening fan 230 Volt aarbert. Nü ken em di Speeningen bi Draistroom man ek iinfach töhopteel aur di Faasen om 120° forseet sen. Wan jen Faase fol Speening dēr, da teeft di Naist jit eeđer di Impuls fan di Magneet Di töhopseet Speening ken em sa ütreekni: 230 V ⋅ 3 ≈ 400 V {\displaystyle 230\mathrm {V} \cdot {\sqrt {3}}\approx 400\mathrm {V} } Em snaket eeđer DIN 40108 fan en "400-V-Draistroom". Commons: Wekselstroom – Saamling fan Skelter en Videos Wekselstroom Umdruck I: Stromsysteme, Drehstrom. (PDF; 122 kB) Universität Stuttgart, Institut für Leistungselektronik und elektrische Antriebe


Likstruum as en elektrisken struum, diar sin määcht an san wai ei feranert.. Uk likmaaget wakselstruum ("miskstruum") het likstruum, wan di wai ham ei anert. Rian likstruum koon faan bateriin wonen wurd of faan solaarselen. Ütj wakselstruum koon likstruum maaget wurd mä en elektroonisk ferbinjang faan diooden, kondensatooren an spuulen. DIN 40110-1: Wechselstromgrößen – Zweileiter-Stromkreise, 1994 DIN 5483-1: Zeitabhängige Größen – Benennung der Zeitabhängigkeit, 1983 Commonskategorii: Likstruum – Saamlang faan bilen of filmer Wakselstruum Dreistruum


Wakselstruum as en elektrisken struum, di san wai stüdag feranert. Hi as likeloong positiif an negatiif. At jaft uk en likstruum. Uun a hüshual haa wi det mä en "ian-faasen-wakselstruum" tu dun, so üs hi üüb det model rochts tu sen as. Son struum as lacht tu maagin. Aal wat apwendager as di dreistruum, di för starker maskiinen brükt woort. Det frekwens faan en wakselstruum as det taal, hüföl periooden faan positiif an negatiif struum uun ian sekund föörkem. Detdiar taal woort mä det miat Hertz (Hz) beskrewen. Det perioodendüür as det tidj, diar son perioode düüret. Perioodendüür T {\displaystyle T} an frekwens f {\displaystyle f} hinge direkt mäemööder tuup: T = 1 f {\displaystyle T={\frac {1}{f}}} . Uun a miast lunen as det wakselstruum-frekwens 50 Hz, an det perioodendüür as do: T 50 = 1 50 H z = 1 50 s = 20 m s {\displaystyle T_{50}={\frac {1}{50\;\mathrm {Hz} }}={\frac {1}{50}}\mathrm {s} =20\;\mathrm {ms} } . En liach wakselstruum-frekwens woort bi iisenboonen iinsaat mä 16,7 Hz. Det huuchst wakselstruum-frekwens komt uun a funktechnik föör an leit bi 300 GHz. Commonskategorii: Wakselstruum – Saamlang faan bilen of filmer Dreistruum Likstruum


Hertz (mä det ufkörtang Hz) as en SI-ianhaid för't frekwens. Hat sait, hüfölsis uun ian sekund en föörgung uflääpt. Det ianhaid as efter die füüsiker Heinrich Hertz näämd. Commonskategorii: Hertz (ianhaid) – Saamlang faan bilen of filmer


Det frekwens (faan lat. frequentia) as en miat uun a füsiik an technik an sait ütj, hüfölsis en föörgang uun en was tidj föörkomt. Hat as di kiarwäärs faan't perioodendüür. Det ianhaid för't frekwens as en SI-ianhaid an het Hertz (Hz). Diarbi as 1 Hz = s−1. At jaft oober uk ööder ianhaiden, t.b. min−1 of h−1. Det frekwens f {\displaystyle f} faan en stüdagen föörgang as fäästlaanj üs di kiarwäärs faan't perioodendüür T {\displaystyle T} : f = 1 T {\displaystyle f={\frac {1}{T}}} . Bi waagen hinget det frekwens mä't faard c {\displaystyle c} an det waagenlengde λ {\displaystyle \lambda } tuup: f = c λ {\displaystyle f={\frac {c}{\lambda }}} . Bi elektromagneetisk waagen as c = c 0 n {\displaystyle c={\tfrac {c_{0}}{n}}} an λ = λ 0 n {\displaystyle \lambda ={\tfrac {\lambda _{0}}{n}}} . Diarbi as c 0 {\displaystyle c_{0}} at faard faan't laacht uun a leesag rüm, λ 0 {\displaystyle \lambda _{0}} det waagenlengde diar an n {\displaystyle n} det breegtaal faan't meedium. Wan det meedium wakselt, feranre faard an waagenlengde jo. Man det frekwens blaft detsalew! Commonskategorii: Frekwens – Saamlang faan bilen of filmer


En diode as en elektrisk baudial, diar di struum bluas ään wai trochläät. Auer det diode di struum bluas uun ään wai trochläät, woort det brükt, am ütj wakselstruum en likstruum tu maagin. Commonskategorii: Dioden – Saamlang faan bilen of filmer Laachtdiode


Stutensee as en stää önj dåt tjüsch bundeslönj Baden-Würtembärj. Jü stää heet 24.788 inboogere (2019). Germany: Baden-Württemberg, citypopulation.de


En kondensaator (faan latiinsk condensare "sachter maage") as en elektrisk baudial, am det elektrisk lääs uun en likstruum an hör energii uun en elektrisk fial tu saamlin. Det mengde faan energii woort uun Farad meeden. Uun en kondensaator san tau elektrooden an en di-elektrikum, diar jo tau elektrooden jinenööder isoliaret. Sok kondensatooren haa normoolerwiis en kapatsiteet tesken 1 Picofarad (10−12 F) an 1 Farad. At jaft oober uk högen bit tu en grate faan 10.000 Farad. Commonskategorii: Kondensatooren – Saamlang faan bilen of filmer Wikibooks: Kondensatooren (sjiisk) Tantaal


Farad as det SI-ianhaid för't elektrisk kapatsiteet. Hat as näämd efter Michael Faraday. En kondensaator mä en kapatsiteet faan ian Farad (F) koon mä en elektrisk späänang faan ian Volt apleesen wurd, an häält do en elektrisk lääs faan ian Coulomb. 1 F = 1 C V = 1 A ⋅ s V = 1 A 2 ⋅ s 4 k g ⋅ m 2 {\displaystyle 1\,\mathrm {F} =1\,{\frac {\mathrm {C} }{\mathrm {V} }}=1\,{\frac {\mathrm {A} \cdot \mathrm {s} }{\mathrm {V} }}=1\,{\frac {\mathrm {A} ^{2}\cdot \mathrm {s} ^{4}}{\mathrm {kg} \cdot \mathrm {m} ^{2}}}} . Kondensaator


Det mengde mä det formeltiaken n {\displaystyle n} as en grünjmiat uun't SI-süsteem. Hat sait, hüföl elementaardialen uun en objekt san. Sok elementaardialen kön atoomen, moleküülen of ionen wees. Det miat för't mengde as Mol, det as en SI-grünjmiat. Uun ian Mol (n = 1) san amanbi 6,022 · 1023 (Avogadro-taal) dialen. n ( X ) ⋅ N A = N ( X ) ⇔ n ( X ) = N ( X ) N A {\displaystyle {\begin{aligned}n(X)\cdot N_{\mathrm {A} }&=N(X)\\\Leftrightarrow n(X)&={\frac {N(X)}{N_{\mathrm {A} }}}\end{aligned}}} Bispal: Weeder wäächt 18 gram per Mol. Do san 9 gram weeder: n H 2 O = m H 2 O M H 2 O = 9 g 18 g m o l = 0 , 5 m o l {\displaystyle n_{\mathrm {H_{2}O} }={\frac {m_{\mathrm {H_{2}O} }}{M_{\mathrm {H_{2}O} }}}=\mathrm {9\;g \over {18\;{g \over mol}}} =0{,}5\,\mathrm {mol} } Bispal: Ian Mol faan en gas namt en rüm faan 22,4 liter iin. Hüföl Mol san 5 l sürstoof? n O 2 = V O 2 V m = 5 l 22 , 4 l m o l = 0 , 22 m o l {\displaystyle n_{\mathrm {O_{2}} }={V_{\mathrm {O_{2}} } \over {V_{\mathrm {m} }}}={{5\,\mathrm {l} } \over


Sinsheim as en stää önj dåt tjüsch bundeslönj Baden-Würtembärj. Jü stää heet 35.399 inboogere (2019). Germany: Baden-Württemberg, citypopulation.de


Di Liter as en miat för di rüm an woort mä ℓ {\displaystyle \ell } ufkört. 1 liter as det salew üs 1 kubik- of rüm-desimeeter (dm³).


Wat menst dü? At Rüm, en dial faan en Hüs A Weltrüm A Rüm (Miat), det grate uun a füsiik an matematiik Di Rüm (Maat), dit Maat üp Sölring? A Tidjrüm


A Rüm as en miat för det grate faan en geomeetrisk objekt. Det Formeltiaken as V Det SI-ianhaid för di rüm as di kubik- of rüm-meeter m3. Hi woort leewen uk noch cbm ufkört. För en gas of en luupen materiol woort miast det ianhaid liter ( ℓ {\displaystyle \ell } ) brükt, huarbi 1 liter = 1 rüm-desimeeter (dm3) as. Wan dü furem an ütjmiaten faan en geomeetrisk objekt käänst, könst dü di rüm bereegne. Bispalen: Dööbel mä likeloong kaanter a: V = a ⋅ a ⋅ a = a 3 {\displaystyle V=a\cdot a\cdot a=a^{3}} Sjauerkaant mä kaantlengden faan a, b an c: V = a ⋅ b ⋅ c {\displaystyle V=a\cdot b\cdot c} Kuugel mä en raadius faan r: V = 4 3 π ⋅ r 3 {\displaystyle V={\frac {4}{3}}\pi \cdot r^{3}} Amdreiangsobjekt faan det funksion f(x), wan't am det x-aaks dreit: V = π ⋅ ∫ a b ( f ( x ) ) 2 d x {\displaystyle V=\pi \cdot \int _{a}^{b}(f(x))^{2}\mathrm {d} x} Amdreiangsobjekt am det y-aaks: V = π ⋅ ∫ a b x 2 d y {\displaystyle V=\pi \cdot \int _{a}^{b}x^{2}\mathrm {d} y} Silinder of Prisma mä det grünjareal A an det hööchde h:


Wat menst dü ? R (buksteew) Rho (Mailand), gemeen uun't Metropolitanstääd Mailand


At Avogadro taal N A {\displaystyle N_{\mathrm {A} }} as efter Amedeo Avogadro näämd an en grünjtaal uun a füsiik. Hat as fäästlaanj üs taal faan elementaardialen N {\displaystyle N} per mengde n {\displaystyle n} : N A = N n {\displaystyle N_{\mathrm {A} }={\frac {N}{n}}} Det Avogadro taal sait, hüföl atoomen faan en cheemisk element of moleküülen faan en cheemisk ferbinjang uun ian mol banen san. Tu tidj gongt'am diarfaan ütj, dat det taal so grat as: N A = 6,022 140 76 ⋅ 10 23 m o l − 1 , {\displaystyle N_{\mathrm {A} }=6{,}022\;140\;76\;\cdot 10^{23}\ \mathrm {mol} ^{-1},} det san muar üs 602 triljaarden dialen per mol. Det atomaar masenianhaid u {\displaystyle u} as so fäästlaanj, dat det mase m {\displaystyle m} faan 6,02214129 ⋅ 1023 C-12-atoomen genau 12 g weeg. Ööder molaar masen wurd efter C-12 bereegent. Atomaar masenianhaid


Mosbach as en stää önj dåt tjüsch bundeslönj Baden-Würtembärj. Jü stää heet 23.497 inboogere (2019). Dåt as e hoodstää foon e Neckar-Odenwald-Kreis. Germany: Baden-Württemberg, citypopulation.de


En Sjauerkaant of Blook as en geomeetrisk grünjfigüür mä sääks rochthuket sidjen, diar uun en rochten winkel tuenööder stun acht rochtwinklag huken an twaalew kaanter, huarfaan leewen sjauer likelung an parallel tuenööder san. Commonskategorii: Sjauerkaant – Saamlang faan bilen of filmer Dööbel


Wat menst dü? Sjauerkaant, en geomeetrisk grünjfigüür Blook (Siafaard) Skriiwblook Blook (Stian), en graten stian Blook uun a geometrii Blook faan en siilskap Skriiwblook Blöög, grat stianer


At areaal as en miat för det grate faan en geomeetrisk objekt. Arealen san tau-dimensionaal, diar hiar geomeetrisk grünjfurmen tu üs at kwadroot, at rochthuk, triihuk of a kreis. Man uk a bütjensidjen faan trii-dimensionaal objekten üs kuugel, silinder of sjauerkaant san areaalen. Rüm (Miat)


Bruchsal as en stää önj dåt tjüsch bundeslönj Baden-Würtembärj. Jü stää heet 44.776 inboogere (2019). Germany: Baden-Württemberg, citypopulation.de


Wat menst dü ? Hauke Haien, di karakter uun a Skemelridjer Hauke Haien (skap)


En sääkshuk of hexagon [hɛksaˈgoːn] (faan greks ἑξα, héxa, „sääks“ an γωνία, gonía, „winkel, huk“) hää sääks huker an sääks sidjen. Wan a sääks sidjen likelung san, het det sääkshuk liksidjag. Wan uk noch a sääks winkler likegrat san, het det likmiatag. Hü a miaten mäenööder tuuphinge, hää tuiarst Euklid uun sin buk A elementen beskrewen. Detdiar buk hää uk en grat rol spelet för Hans Momsen faan Foortuft. Commonskategorii: Sääkshuken – Saamlang faan bilen of filmer


En Rochthuk as en sjauerhuk mä banenwinkler faan 90°. En rochthuk as uk en paraleelogram, nemelk ian mä rocht winkler, en "likwinklag paraleelogram". En rochthuk as uk en trapeets, nemelk ian mä paraleel sidjen. En rochthuk woort tu en kwadroot, wan aal a sidjen likelung san, en "liksidjag rochthuk" Uun arke rochthuk täält: A banenwinkler san tuup 360°. Jinauer leien sidjen san likelung an parallel. A diagonaalen san likelung an skeer arkööder uun a maden. Dü könst en amkreis tiakne mä disalew madelponkt üs a diagonaalen. Hat hää tau speegelaaksen, diar luadrocht üübenööder stun. Hat hää en speegelponkt, huar a diagonaalen skeer. Bi en Gulen Rochthuk ferhual a sidjen jo tuenööder: a + b a = a b = b a − b {\displaystyle {\frac {a+b}{a}}={\frac {a}{b}}={\frac {b}{a-b}}} Dü könst ütjreegne, hüfölse linger det linger sidj as: a + b = 1 + 5 2 = 1,618 … ⋅ a {\displaystyle a+b={\frac {1+{\sqrt {5}}}{2}}=1{,}618\ldots \cdot a} 1,618... as det "Gulen Taal". Det Gulen Rochthuk stäänt uun a konst för harmonii. Commonskategorii: Rochthuker – Saamlang faan bilen of filmer Gulen Skeer


At Skalnasdääl as en dünemdääl süüdwaasten faan't fögelkui tesken Neebel an Noorsaarep üüb Oomram. Uun't juar 1848 san diar en grääfhuug an stiansaatangen fünjen wurden faan't iisentidj an wikingertidj. Sant a 1960er an 70er juaren san diar oober weder düner auerwechweid, so dat am diar daalang niks faan sjocht. Uun di nööm kem skaalen an ask föör. En ask as en stak kultuurlun üüb a geest, an diar san do wel skaalen fünjen wurden. Hanswilhelm Haefs: Ortsnamen und Ortsgeschichten in Schleswig-Holstein: Zunebst dem reichhaltigen slawischen Ortsnamenmaterial und den dänischen Einflüssen auf Fehmarn und Lauenburg, Helgoland und Nordfriesland, Frankfurt am Main / Leipzig 2004, sidj 174. Skalnastal (band)


At iisentidj wiar en eerdtidjääler, huar a minsken begand, iisen tu ferwerkin. Efter stiantidj an bronsetidj wiar at iisentidj det traad wichtag tidjääler uun a luup faan minskelk histoore. Jodiar tidjäälern üüb det toofel rochts lep oober ei aueraal tu salew tidj uf. För Denemark hää'am jodiar faasen ütjfünjen: Föörröömsk iisentidj (500–1 f.Kr.) Röömsk iisentidj (1–375 efter Kr.) Germaans iisentidj (375–775 efter Kr.) Ääler germaans iisentidj (fulkenwaanrang) Jonger germaans iisentidj Wikingertidj (775–1050 efter Kr.) Reallexikon der Germanischen Altertumskunde. Ütjden faan Johannes Hoops. Berlin: de Gruyter 1968–2007. ISBN 3-11-016227-X. Sidjen 517–518 Commonskategorii: Iisentidj – Saamlang faan bilen of filmer Wikinger


En stiansaatang san uun ualang tidjen apsaat stianer, miast uun a jongstiantidj of iisentidj. Grääfhuuger wurd ei üs stiansaatang uunsen. Üüb Oomram as en stiansaatang uun't Skalnasdääl fünjen wurden. Stiankreis faan a Merry Maidens uun Cornwall Stiansaatang faan Galrum üüb Gotland Di Treudd uun Sweeden


En grääfhuug as en trinjen huug ütj ualang tidjen. Diar san jütidjs a opersten begreewen wurden. Oner jo huuger as miast en kraans faan gewaltag stianer, diar uk noch stianer üs en saag dreeg. Grääfhuug faan a jonger bronsetidj uun Marburg Föörstengrääf bi Haverbeck Vållehög, Södra Åkarp – en grääfhuug uun Sweeden En grääfhuug faan a iisentidj Denghoog (Sal) Grääfhuug Ual Hööw (Oomram) Gratstiangrääf faan Neebel Klööwenhuug (Oomram) Skalnasdääl (Oomram) Siallehoog (Söl') ... Commonskategorii: Grääfhuuger – Saamlang faan bilen of filmer


Skraft as en süsteem faan tiaken, am spriak aptutiaknin. Kiilskraft faan Mesopotamien hiart tu a äälst skraften. Hieroglyphen faan Egypten. Ruunenstian faan Sweeden. Sjineesk skraft as auer 3000 juar ual. Latiinsk skraft, t.b. för Öömrang Araabisk skraft för Araabisk Ääler an jonger Kyrilisk skraft, t.b. för Rüsk Greks skraft för Greks Hebreews skraft för Hebreews Kanji skraft för Japoonsk Devanagari skraft, t.b. för Hindi Inuktitut skraft för Inuktitut Cherokee skraft för Cherokee Georgisk skraft för Georgisk Mongoolisk skraft för Mongoolisk Thai skraft för Thai N'Ko skraft för Djuula Khmer skraft för Khmer Telugu skraft för Telugu Kannada skraft för Kannada Armeensk skraft för Armeensk Etioopisk skraft för Amhaarisk Hangeul för Koreaans Sjineesk skraft för Sjineesk spriaken Cree skraft för Cree Hieroglyphen faan a Micmac Wikisource: Skraft (sjiisk) Alfabeet


At bronsetidj as en tidjääler, huar a minsken metal ütj bronse maaget haa. Det wiar a juaren 2200 f.Kr. bit 800 f.Kr. an sodenang di auergung faan't stiantidj tu't iisentidj. Föör a bronsetidj haa a minsken uk al metal maaget, man det wiar dääg metalen. At begand mä kööber, an do kaam gul an salwer. Am bronse tu maagin, brükt am kööber an tan, an detdiar legiarang wiar föl harder üs rian kööber. Erts jääw't oober ei aueraal, an so begand mä det maagin faan metal uk di hanel auer grat waier. Mä di hanel kaam uk a iarst skraften ap. Commonskategorii: Bronsetidj – Saamlang faan bilen of filmer


Bronse as en metal an diar hää at bronsetidj hör nööm faan. Bronse as nian element an sodenang nian dääg metal, hat as en legiarang faan kööber an tan. Mä a tidj foonj a minsken ütj, dat am kööber uk mä ööder metalen legiare küd, an so kään wi daalang ei bluas Tan-bronse, man uk Alumiinium-bronse, Luad-bronse, Mangaan-bronse of Fosfoor-bronse . Wan kööber mä sink legiaret woort, do het det oober ei bronse, det as do määsang. Bavaria an bairisk lööw, bronsekonst Dörgreb faan bronse Bronse-kanoonen Bronse-stup Bronse-slachtjüch Commonskategorii: Bronse – Saamlang faan bilen of filmer


Euklid faan Alexandria woort miast bluas Euklid näämd. Hi wiar en greksen matemaatiker an hää woorskiinelk uun't 3. juarhunert f.Kr. uun Alexandria lewet. Euklid hää werket auer Aritmeetik, Geometrii an Musiikteorii. Sin bekäändst werk san was A Elementen (ualgreks Στοιχεῖα Stoicheia = 'Grünjlaagen'). Diaruun hää Euklid det weden faan sin tidj auer matematiik apskrewen. Auer sin leewent as ei föl bekäänd. Euklid: Die Elemente. Buken I–XIII. Ütjden an auersaat faan Clemens Thaer. Frankfurt a. M.: Harri Deutsch, 4. aplaag 2003. (det iarst aplaag kaam uun a juaren 1933–1937 ütj) ISBN 3-8171-3413-4. En ääler auersaatang, huar uk jo leeder buken XIV an XV mä bi san, könst dü bi archive.org ufrep. Commonskategorii: Euklid – Saamlang faan bilen of filmer Wikiquote: Euklid (sjiisk) Literatüür faan of auer Euklid uun a kataloog faan't Sjiisk Natsionaalbibleteek Elemente (sjiisk) Hans Momsen


Di Kreis Südtondern (däänsk: Sydtønder kreds) wiar en lunkreis uun Schleswig-Holstian. Sant 1864 wiar diar di Kreis Tondern. Efter det ufstemang 1920 kaam en graten dial faan di kreis tu Denemark an do füng di süüdelk dial en neien nööm: Südtondern. Di nuurdelk diar wurd tu't Tønder Amt. Di 26. April 1970 san a kreiser Südtondern, Eidersteed an Hüsem tu di nei kreis Nuurdfresklun tuuplaanj wurden. Di leetst loonriad faan a kreis Südtondern wiar Dr. Klaus Petersen. An hi wiar uk di iarst faan a kreis Nuurdfresklun.


En sanjonken of (san-)eklips (faan greks: ἔκλειψις ékleipsis = auerloogrin) komt föör, wan a san faan a muun dialwiis of hialandaal ferdekt woort. Üüb a eerd as det bluas steedenwiis tu sen. San an muun sä faan a eerd bal likegrat ütj. An wan det boon faan a muun trinjam a eerd (= muunboon) det boon faan a eerd trinjam a san (= ekliptik) skäärt, do lei a san, a muun an a eerd uun ian rä. För en wasen plak üüb a eerd bedüüdet det, dat diar amanbi tau stünj loong det sanlaacht ei trochkem koon. Di plak, huar't rocht pakjonk woort (=kial-skaad, üüb di film rochts: suart), as man tau- bit triihunert kilomeetern grat. Man det steed, huar a san dialwiis ferdekt woort, as aal wat grater (=hualew-skaad, üüb di film: grä). Det as sowat en sjuarden faan't eerdflaak. Sanjonken jaft at bluas bi neimuun, auer a muun do tesken eerd an san stäänt. Oober ei bi arke neimuun as en sanjonken, auer det muunboon an a ekliptik ei parallel tuenööder ferluup. Jo san am sowat fiiw graad jinenöder ferkiard (= inklinatsion). Jodiar tau boonen skeer enööder amanbi tweisis uun't juar (arke ~173 daar). Sodenang koon tweisis uun't


Det stääd Alexandria woort faan Alexander di Grat grünjlaanj.


31.213529.927661111111Koordinaaten: 31° 13′ N, 29° 56′ O Uun Alexandria (greks Ἀλεξάνδρεια Alexándreia efter Alexander di Grat; araabisk الإسكندرية al-Iskandariyya) lewe auer 4,3 miljuun iinwenern (Stant 2009) bi a weederkaant faan't Madlunsia. Hat as efter Kairo det öödergratst stääd faan Egypten. Diar as di gratst huuwen faan't lun. Commonskategorii: Alexandria – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Alexandria (sjiisk)


En muunjonken of muun-eklips (faan greks: ἔκλειψις ékleipsis = auerloogrin) komt föör, wan di muun faan a eerd dialwiis of hialandaal ferdekt woort, an di muun nian sanlaacht uffeit. Det tiaknang wiset, hü eerd, san an muun tuenööder stun bi muun- an sanjonken. Det eerdboon am a san (= ekliptik) as di grat kreis, det muunboon san a letj kreiser. Bi muun-positsion 1 of 4 koon en muunjonken, bi positsion 2 of 3 koon en sanjonken föörkem. Muunjonken jaft at bluas bi folmuun, auer a eerd do tesken muun an san stäänt. Oober ei bi arke folmuun as en muunjonken, auer det muunboon an a ekliptik ei parallel tuenööder ferluup. Jo san am sowat fiiw graad jinenöder ferkiard (= inklinatsion). Jodiar tau boonen skeer enööder amanbi tweisis uun't juar (arke ~173 daar). Sodenang koon tweisis uun't juar en muunjonken föörkem. Commons: Muunjonken – Saamlang faan bilen of filmer Sanjonken Gans akeroot san't 5,156 689 83°. Üüb a tiaknang as det auerdrewen düütelk tiakent. Det san gans akeroot a heleft faan 346 daar, 14 stünj, 52 minüüten an 54 sekunden.


(Nei-)greks (Νέα Ελληνικά, Néa Elliniká) as det spriak faan a Griichen uun Griichenlun (~ 10,5 miljuunen mä mamenspriak) an Zypern (~ 0,7 Mio.) an sodenang uk ian faan 23 amtsspriaken faan a EU. Greks hiart tu't indogermaans. Wikipedia üüb Greks Wikiquote: Spreegwurden (sjiisk) Wikibooks: Greks spriak (sjiisk) Greks skraft Greks spriak


Dat Nuurdfriisk Instituut seet ön Bräist. Hat es 1964 fan di Friisk Menerhair bigent uuren, en dit skul en weetenskepelk fundiaret Stair wiis, hur ali Friisen hengung ken. Dit diar Instituut es fan nemen ofhengig. Et fo sin Jil fan biiring, di Deensk en di Dütsk Sir. Di Āpgaawen fan di diar Lir sen: Di Forskelig Spreekwiisen en Skriivwiisen fan't Friisk ütfinj en āpskriiv, Ual Kraam (Fuar't Miist Popiiren en Boker) forwaari, Boker en Forklaaringen töhopstel en ütdö, Alis, wat me friisk Kultuur tö dön heer, Fraagen fan Lir, wat me Friisk aarberi wel, biswaari, Dāten en Fakten fan di Ütwanering töhop fo. Dat Nordfriisk Instituut heer en gurt Bokerii, hur em ual en nii Friisk Boker önluki en somtirs uk mefo ken. Dat Nuurdfriisk Instituut aarbert me di üđer Iinrochtingen töhop, wat fuar di Friisk Spraaken en Kultuur diar sen, sa üs: Di Friisk Reer Di Interfriisk Reeren Di forskelig Foriiningen aur't hiili Nuurdfriislön, wat fuar jaar Brükdoomen en Spreekwiisen diar sen. Nordfriisk Nordfriislon Nuurdfriisk Instituut ön't Nat En Video aur't Instituut en dit "Spraakenlön Nuurđfriislön" Nordfriesland (bleed) Nordfriesisches Jahrbuch


At Greks spriak, (neigreks ελληνική γλώσσα ellinikí glóssa, ( tuharke?/i), ualgreks ἑλληνικὴ γλῶσσα hellēnikē glõssa) as en twiig faan a indogermaans spriaken. Greks woort al sant 3400 juar skrewen, det spriak hiart tuup mä't Aramäisk an Sjineesk tu a äälst auerleewert spriaken. Üüb Greks begand det europeesk literatuur, filosofii an wedenskap. Flook fräämwurden gung üüb Greks turag. Wikibooks: Greks spriak (sjiisk) Greks alfabeet Neigreks


Uun't greks alfabeet woort at greks spriak sant at 9. juarhunert f.Kr. skrewen. Hat wiar det iarst alfabeetskraft, an uk det latiinsk alfabeet komt diarfaan uf. Det greks skraft as faan det phönizisk skraft ufkimen: Greek Unicode Issues (English)


Wi haa neimuun, wan a muun tesken eerd an san stäänt. Do feit bluas sin ragsidj laacht, an wi kön ham ei sä. A muun dreit ham iansis uun a muun am a eerd. Son "siderisken" muun as en betj kurter üs di kalender-muun. För ian amdreiang am a eerd brükt di muun 27 daar, 7 stünj, 43 minüüten an 12 sekunden. Wi sä ham oober iarst efter 29 daar 12 stünj 44 minüüten an 3 sekunden weder uun detsalew muun-faas, auer a eerd ham uun didiar tidj en stak widjer am a san dreid hää. Son muun faan ään neimuun tu di naist het "synodisk" muun: 1. Neimuun 2. Iarst sjuarden 3. Hualewmuun (tunemen) 4. Naist sjuarden 5. Folmuun 6. Traad sjuarden 7. Hualewmuun (ufnemen) 8. Leetst sjuarden Bi neimuun koon't tu en sanjonken kem, oober bluas do, wan det muunboon jüst det boon faan a eerd trinjam a san (= ekliptik) skäärt. Det komt amanbi tweisis uun't juar föör. Bi neimuun (= faas 1) an folmuun (= faas 5) haa wi springflud. Ääb an flud hinge fööraal faan't grawitatsioon faan a muun uf. Oober wan eerd, muun an san uun ian rä stun, do markt am, dat uk


Alexander di Grat (greks Ἀλέξανδρος ὁ Μέγας Aléxandros ho Mégas) uk Alexander III. faan Makedoonien (* 20. Jüüle 356 f.Kr. uun Pella; † 10. Jüüne 323 f.Kr. uun Babylon) wiar faan 336 f.Kr. bit tu san duas könang faan Makedoonien an hed det auermäächt uun a Korinthisk Bund. Alexander auernaam faan san aatj Philipp II. en letj könangrik, huar daalang Griichenlun as. Man do fergraterd hi det efter süüduasten bit hen tu Indien. Uun Egypten hää hi det stääd Alexandria grünjlaanj an efter ham salew näämd. Mä Alexander wurd det greks kultuur auer en graten dial faan a welt bekäänd. Uk üs sin könangrik al ei muar diar wiar, hed det kultuur dach en graten iinflööd uk noch uun't Röömsk Rik. Efter san duas haa sin militeers (a diadochen) det könangrik apdiald. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Alexander di Grat Wikiquote: Alexander di Grat (sjiisk) Nuurd-Matsedoonien


20. Jüüle * Alexander di Grat


10. Jüüne † Alexander di Grat


At Röömsk Rik (latiinsk Imperium Romanum, uk Senatus Populusque Romanus (S.P.Q.R.), det ment: a senaat an at fulk faan Room) wiar iarst en könangrik, leeder en republiik an naam tidjwiis grat dialen faan Euroopa iin. Prowinsen faan't rik uun't juar 117 wiar: Julius Cäsar Röömsk Könangstidj: 753 f.Kr. bit 509 f.Kr. Röömsk Republiik: 509 f.Kr. bit 27 f.Kr. Röömsk Keisertidj: 27 f.Kr. bit amanbi 285 (of uk 395) Deelgung: 285 bit tu't 6. an 7. juarhunert. Uun di tidj wiar at grat fulkenwaanrang (375 bit 568). Uun di tidj faan't Röömsk Rik hää ham en bedüüden kultuur briad maaget. Hanel an konst bleud ap. Latiinsk wiar det amtsspriak faan't rik. Waasteuroopa kaam oner röömsk iinflööd an diar wurd bit daalang "romaansk" spriaken snaaket. Wikibooks: Histoore faan't Röömsk Rik (sjiisk) Commonskategorii: Röömsk Rik – Saamlang faan bilen of filmer Wikiquote: Rom (sjiisk) iar Hispania Ulterior iar Hispania Citerior ei amtelk en prowins uun't juar 198 welenimen


Det Röömsk Könangstidj gongt tu aanj an det Röömsk Republiik begant.


Det Röömsk Republiik gongt tu aanj an det Röömsk Keiserrik begant. Achaea, Gallia Aquitania an Gallia Lugdunensis, Hispania Baetica, Hispania Lusitania, an Hispania Tarraconensis wurd prowinsen faan det Röömsk Rik. Ai, keiser faan Schiina († 1 f.Kr.) Marcus Terentius Varro, röömsk geliard an skriiwer (* 116 f.Kr.)


At Röömsk keisertidj gongt tu aanj.


Det fulkenwaanrang wiar en grat feranrang faan leewentsrümen för föl germaans fulken efter a deelgung faan't Röömsk Rik. Det fulkenwaanrangstidj woort üs auergung faan a antike tu't madelääler uunsen. Üs at Röömsk Rik hör iinflööd auer Euroopa ferlus, kaam ütj at uasten det fulk faan a Hunnen mä en grat stridjmäächt an ferdrääw flook Germaanen faan hör wensteeden. Det begand so am't juar 375 an ging bit 568. Uun di tidj waanert a Gooten faan Skandinaawien auer a Uastsia am a süüd. Wandaalen toog troch hial Euroopa, man küd jo nochhuaren fäästsaat. A Angeln an Saksen faan Nuurdeuroopa toog auer a Nuurdsia tu Britannien. Uk a Langobarden wiar Germaanen an toog auer a Alpen tu Nuurditaalien. Commonskategorii: Fulkenwaanrang – Saamlang faan bilen of filmer


Began faan't fulkenwaanrang


Aanj faan't fulkenwaanrang


At list faan ISO 3166-2-Codes för Österreich wiset di code för Bundesländer. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Österreich AT), di ööder as di code för das Bundesland. Nian feranerang faan di code sant 1998. Der Schlüssel entspricht hier der ÖStat-Nr. der Bundesländer (amtlicher Gemeindeschlüssel der Statistik Austria). Es ist eine schlichte alphabetische Ordnung. NUTS:AT - Codierung für die Verwaltungsgliederung Österreichs (Amtliche Statistik der EU) ÖSTAT-Nr. – Amtlicher Gemeindeschlüssel der Österreichischen Statistik (Statistik Austria) Kfz.-Kennzeichen der Bezirke und Statutarstädte ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk)


At list faan ISO 3166-2-Codes för Schweiz wiset di code för 26 schweizerischen Kantone. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Schweiz CH), di ööder as di code för den Kanton. Di code as tuleetst di 5. September 2003 (PDF) feranert wurden. Diese sind bereits am 26. August 1986 von der Schweizerische Normen-Vereinigung festgelegt worden und von der ISO 1998 international für gültig erklärt. Änderungen gab es bisher nur eine; sie wurde im fünften Newsletter bekannt gegeben: Die ISO hatte die Kantone Appenzell Ausserrhoden und Appenzell Innerrhoden falsch geschrieben. NUTS:CH (EU-Statistikregionen) ISO 3166-2 (Referenztabelle der Ländercodes) ISO 3166-1 (Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden.) Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk)


f A Alpen san en keed faan berger uun Madeleuroopa. Jo san 1.200 km widj faan waast tu uast, an tesken 150 km an 250 km briad faan nuurd tu süüd. A Alpen dial Euroopa swäärs troch. Uun't nuurden haa wi miatag Atlantik-kliima, uun't süüden Madlunsia-kliima. Diar wene 13 miljuun minsken uun aacht lunen: Frankrik, Monako, Itaalien, Schweiz, Liechtenstein, Sjiisklun, Uastenrik an Sloweenien. Troch a Alpen luup wichtag ferkiarswaier an jo haa en grat bedüüdang för a fräämenferkiar. A huuchst berger uun't waasten san miast 3.000 bit 4.000 m huuch, uun't uasten en betj liager. Di huuchst berag as di Mont Blanc mä 4810 m. A Alpen san diar apfualet wurden, huar määchtag kontinentaalplaaden faan nuurd an süüd jinenööder trak. Diarbi skoft ham det süüdelk plaad oner det nuurdelk. Slacher faan berger Nuurdalpen: Karwendel-keed Madelalpen: Großvenediger Süüdalpen: Triglav Nuurdelk Waastalpen: Eiger, Moonk an Jongfoomen Süüdelk Waastalpen: Monte Argentera Commonskategorii: Alpen – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Alpen (sjiisk) Wikiquote: Alpen (sjiisk)


Fräämenferkiar as en betj wat ualmuudis wurd för det büürin mä fräämen. Mä fräämen san lidj mend, diar uun hör freitidj ferraise. Uun Nuurdfresklun woort för sok fräämen uk flooksis di ütjdruk baa(d/s)egast of baa(d/s)elidj brükt. Man fölen kem goorei tu baasin tu a Nuurdsia, jo wel man ütj uun a loft, jo ferhaale an hör rau haa. Muar an muar nem a lidj jo uk tidj an du wat för hör sünjhaid. Fräämenferkiar as mä di gratst wiartskapstwiig üüb a hialer welt. Uun't juar 2004 san diarmä 623 miljaarden $ amsaat wurden. An auer 100 miljuun minsken lewe diarfaan. Det büürin mä fräämen hää föl skaker: Rümen of feerienwenangen wurd uun priwoothüsang of hotels ferhüürd, Wiartshüsang fersurge a fräämen mä iidj an drank, Kuuploodens lewe steedenwiis muar faan a fräämen üs faan a iinwenern, A ferkiarswaier san üüb a fräämen ütjracht Freitidjiinrachtangen kön saner fräämen goorei bestun Bedüüden steeden för a fräämenferkiar bi't Nuurdsiaküst faan Schleswig-Holstian san: Kreis Dithmarschen Friedrichskuuch Büsum Kreis Nuurdfresklun Oomram mä Neebel, Noorsaarep an Witjdün Fer mä Njiblem, Ödersem an A Wik Nuurdstrun Pelwerem Sankt Peter-Ording Üb Sal: Hörnem Kaamp List Raantem Woningstair Weesterlön Kreis Pinneberg Halaglun Wikiquote: Fräämenferkiar (sjiisk)


Hebreews(k) (עברית ‘Ivrit, neimuudis hebreewsk ütjspriak?/i) as en semiitisk spriak, diar fööraal uun Israel snaaket woort. Hebreewsk as det spriak faan a hebreewsk Tanach. Det as oober juarhunerten ei muar snaaket wurden. Iarst uun't leed 19. juarhunert begand det, weder mamenspriak tu wurden. Daalang as Neihebreewsk (Iwrith) det amtsspriak faan Israel. Hebreewsk skraft Ulpan Commonskategorii: Hebreewsk spriak – Saamlang faan bilen of filmer Wikisource: Hebreewsk wurdenbuken (sjiisk) Wikibooks: Hebreewsk (sjiisk) http://www.israelhayom.co.il/article/79303


Det hebreewsk alfabeet (hebreewsk: אָלֶף־בֵּית עִבְרִי alef-bet ivri) as det alfabeet faan't hebreewsk spriak. Jidisk an Ladino san nai mä't hebreewsk an brük detdiar skraft uk. Hat as faan't phönizisk skraft ufkimen. Alfabeet Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Hebreewsk alfabeet Akademii för't hebreewsk spriak.


Baltisk spriaken san en skööl faan spriaken uun't Baltikum. Jo san en twiig faan't indogermaans. Litauisk Letisk Neerangskurisk Letgalisk Selonisk Schemaitisk Semgalisk Ualpreußisk † Jatwingisk † Galindisk † Ualkurisk † Spriaken


At Baltikum as en regiuun uun Nuurduasteuroopa. Diar lei trii lunen: Estlun, Letlun an Litauen. Aal trii lunen lei bi't Uastsia. 1940 san jo faan a Sowjetunion auern snoobel nimen wurden, sant 1991 san's weder suwereen. Uun Estlun woort estnisk snaaket, det as en finno-ugrisk spriak. Uun Letlun an Litauen wurd baltisk spriaken snaaket. Uun't hialer Baltikum snaake oober uk fölen rüsk. Commonskategorii: Baltikum – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Baltikum (sjiisk) Wikibooks: Baltisk lunen (sjiisk)


Finno-ugrisk spriaken hiar tuup mä a samojedisk spriaktwiig tu a uraalisk spriaken. Chantisk (Uastjakisk) Mansisk (Wogulisk) Komi Komi-Syrjänisk Komi-Permjakisk Udmuurtisk (Wotjakisk) Wolgaspriaken Mari (Tscheremissisk) Miadmari Beragmari Mordwiinisk Ersjanisk Mokschanisk ütjstürwen wolgaspriaken Merjanisk † Muromisk † Meschtscherisk † Finno-samisk Samisk Waastsamisk Süüdsamisk Umesamisk Lulesamisk Pitesamisk Nuurdsamisk Uastsamisk Kemisamisk † Inarisamisk Akkalasamisk † Kildinsamisk Skoltsamisk Tersamisk Uastsiafinsk Finsk Meänkieli (Tornedalfinsk) Kvenisk Ingrisk (Ingermans, Ischorisk) Kareelisk spriaken Kareelisk Lüdisk Olonetsisk Eestnisk Võro (mä Seto) Liiwisk Wepsisk Wotisk


Eestnisk (aanj nööm: eesti keel) as det amtsspriak uun Eestlun. Hat as nai mä't finsk an liiwisk. Uun't lun snaake det son 950.000 minsken, an bütjluns kem noch ans 150.000 diartu. mina of ma: ik. sina of sa: dü. tema of ta: hi/hat. meie of me: wi. teie of te: jam. nemad of nad: jo. Wikipedia üüb Eestnisk Wikibooks: Eestnisk (sjiisk) Wikiquote: Eestnisk spreegwurden (sjiisk)


Serbien Detdiar sidj skal di (iarst ans) widjer feer.


Det Osmaans(k) Rik wiar di föörgunger faan a Türkei an hää bestenen faan 1299 bis 1923. Auer flook juarhunerten wiar't det wichtagst lun uun Fööraasien, üüb a Balkan, an uk üüb a Krim an uun Nuurdafrikoo. 1453 haa a Osmaanen Byzanz auernimen an det Uaströömsk Rik ging oner. Det hoodstääd faan't Osmaansk Rik wurd Konstantinoopel (daalang: Istanbul). Efter a iarst weltkriich as det lun faan Mustafa Kemal Atatürk nei apbaud wurden an het sant di tidj Türkei. Sultaanen faan det Osmaans Rik uun dön fjauertanjst an füftanjst juarhunerten: Osman I. (1299–1326), Orhan I. (1326–1359), Murad I. (1359–1389), Bayesid I. (1389–1402), neen sultaan (1402-1413), Mehmed I. (1413-1421), Murad II. (1421-1444, 1446-1451), Mehmed II. (1444-1446, 1451-1481), Bayesid II. (1481-1512). Sultaanen faan't Osmaans Rik uun't seekstanjst juarhunert: Selim I. (1512-1520), Süleyman I. (1520-1566), Selim II. (1566-1574), Murad III. (1574-1595), Mehmed III. (1595-1603). Sultaanen faan det Osmaans Rik uun dön sööwentanjst an aagetanjst juarhunerten: Ahmed I. (1603-1617), Mustafa I. (1617-1618), Osman II. (1618-1622), Murad IV. (1623-1640), Ibrahim (1640-1648), Mehmed IV. (1648-1687), Süleyman II. (1687-1691), Ahmed II. (1691-1695), Mustafa II. (1695-1703), Ahmed III. (1703-1730), Mahmud I. (1730-1754), Osman III. (1754-1757), Mustafa III. (1757-1773), Abdülhamid I. (1774-1789). Sultaanen faan det Osmaans Rik uun dön njüügentanjst an


Fööraasien as di süüdwaastelk dial faan di kontinent Aasien. * woort poliitisk an kulturel tu Euroopa reegent.


Nuurdafrikoo as di nuurdelk dial faan Afrikoo. Hi lingt faan't Madlunsia uun't nuurden auer a Sahara bit tu a Sahel uun't süüden. Miast woort onerskääst tesken at egentelk Nuurdafrikoo (üüb a koord: jonkgreen) an at widjerfaadet Nuurdafrikoo (üüb a koord: laachtgreen). Eegentelk Nuurdafrikoo Maghreb Marokko Waastsahara Algeerien Tuneesien Uastelk Nuurdafrikoo Libyen Egypten Sudaan Widjerfaadet Nuurdafrikoo, Sahelregiuun Mauretaanien Niiger Maali Tschad Etioopien Eritrea Süüdsudaan Commonskategorii: Nuurdafrikoo – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Nuurdafrikoo (sjiisk)


At Uaströömsk Rik of Uastroom wiar en keiserrik uun't uastelk heleft faan't Madlunsia-regiun. Hat woort uk Byzanz näämd. Diarbi as Byzanz eegentelk bluas det hoodstääd weesen (leeder: 'Konstantinopel', daalang: 'Istanbul'). Det keiserrik as efter 395 apwoksen, üs det Röömsk Rik apdiald wurd, an hää auer düüsen juar bestenen. Iarst 1453 as't faan a Osmaanen auernimen wurden, an jo haa diar at Osmaansk Rik üüb apbaud. Commonskategorii: Uaströömsk Rik – Saamlang faan bilen of filmer Wikimedia Atlas: Uaströömsk Rik – Geograafisk an histoorisk koorden


395 wiar det fiiw-an-neegentigst juar faan det 4. juarhunert. Began faan't Uaströömisk Rik (Byzanz): Honorius wurd keiser faan det Waaströömsk Rik an Arcadius wurd keiser faan det Uaströömsk Rik. 17. Janewoore: Theodosius I., keiser faan det Röömsk Rik (* 347)


Wat menst dü? Byzanz (stääd), leeder Konstantinopel, daalang Istanbul Uaströömsk Rik, Uastroom


29. Mei: A Osmaanen naam Konstantinoopel, wat at nei hoodsteed faan det Osmaans Rik wurd. 29. Mei: Konstantinos XI. Palaiologos, letst keiser faan det Uaströömsk Rik (* 1404)


1299 wiar det njüügen-an-neegentigst juar faan det 13. juarhunert. Det Osmaansk Rik woort faan Osman I. uun a nuurdwaast faan Anatoolien grünjlaanj.


Det armeensk spriak (armeensk: Հայերեն / Hajeren) as en twiig faan a indogermaans spriaken. Det as uun det Armeensk Skraft skrewen. Ualarmeensk (Գրաբար – het uk Grabar) as sant at 5. juarhunert bekäänd an bit tu't 19. juarhunert brükt wurden, fööraal üs sarkenspriak. Uastarmeensk (Արևելյան հայերեն – Areweljan Hajeren) as det amtsspriak faan Armeenien an Bergkarabach an woort uk uun a Iraan, uun Georgien an Ruslun snaaket. Waastarmeensk (Արևմտեան հայերէն – Arewmtjan Hajeren) wiar uun Anatoolien aran, a Armeeniern san diar oober faan't Osmaansk Rik ferdrewen wurden. Det woort föl faan ütjwaanrern snaaket so üs uun a Libanon an a Ferianagt Stooten. Wikibooks: Armeensk (sjiisk) Wikiquote: Armeensk_spreegwurden (sjiisk) Armeensk kalender Gulian, K. H. (1902), Elementary Modern Armenian Grammar (Archive.org) - auer det waastarmeensk spriak. Armeensk uun Encyclopædia Britannica Ethnologue:hye


Indo-Iraans(k) spriaken san en graten twiig faan a indogermaans spriaken. Iraansk spriaken mä amanbi 130 miljuun spreegern uun Süüdaasien mä: Zazaki, Persisk Nuristaani spriaken mä 30.000 spreegern uun't prowins Nuristaan (Afghanistaan) an Pakistaan Indo-aarisk spriaken mä ian miljaard spreegern uun Süüdaasien, man uk uun Euroopa: Romani Swadesh-list faan indoiraansk spriaken


Mä di ütjdruk Balkan men wi miast en grat regiuun uun Süüduasteuroopa. Hör nööm hää det hualeweilun efter a Balkanberger uun Bulgaarien. Det bulgaarsk wurd 'балкан' ment 'berger'. Griichenlun Bulgaarien Serbien Bosnien an Herzegowina Albaanien Nuurd-Matsedoonien Kosovo An dialwiis üüb a Balkan lei: Kroatien Rumeenien Sloweenien Türkei Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Balkan Balkanromaans spriaken


Gaius Iulius Caesar [ˈgaːjʊs ˈjuːlijʊs ˈkae̯sar] (sjiisk: Gaius Julius Cäsar; * 13. Jüüle 100 f.Kr. uun Room; † 15. Maarts 44 f.Kr. uk diar) wiar en röömsken stootsmaan, militeer an skriiwer, di det Röömsk Republiik tu't Röömsk Keiserrik maaget hää. Wikisource: Gaius Iulius Caesar (sjiisk) Wikisource: Gaius Iulius Caesar (Latiinsk) Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Julius Caesar Wikiquote: Julius Cäsar (sjiisk) Literatüür faan of auer Julius Cäsar uun a kataloog faan't Sjiisk Natsionaalbibleteek Röömsk Rik Juliaans kalender


13. Jüüle: Julius Cäsar († 44 f.Kr.) Cornelia Africana, Tiberius Gracchus sin mam (* amanbi 190 f.Kr.) Gaius Memmius, röömsk poliitiker. Gaius Servilius Glaucia, röömsk poliitiker. Lucius Appuleius Saturninus, röömsk poliitiker. Theodosios faan Bithynien, greks astronoom an matemaatiker (* amanbi 169 f.Kr.)


15. Maarts: † Julius Cäsar amanbi 26. Jüüle: Ptolemaios XIV., köning faan Egypten. Ünbekäänd Burebista, köning faan a Geeten an Daakiern. Lucius Caninius Gallus, röömsk poliitiker an praetor. Publius Servilius Vatia Isauricus, röömsk konsul.


A wos as een faan a fjauer juarstidjen. Hat kom efter wonter an föör somer. Uun det meteoroloogisk juar wooret wos faan Marts tu Mei uun a nuurdhualewkuugel an faan September tu Nofember uun a süüdhualewkuugel. En wosem wurt at weder warmer an began a plaanten tu bleun. At wurd wos komt faan Ualgermaans *wazrą (Ualfresk: wars). Det as frinj tu Rüs весна́ vesná an Liitauisk vãsara, wat "wos" uun döndiar spriiken het. De italjeens komponist Antonio Vivaldi stääld a wos uun sin werk Dön Fjauer Juarstidjen diar: Wosponkt


At Halag Röömsk Rik (HRR) wiar en ferbinjang faan europeesk loonsdialen oner Otto I.. Hi siig ham salew üs efterfulger faan a röömsk keiser an regiaret auer hial Madeleuroopa. Efter di duas faan Karl di Grat uun't juar 814 auernaam iarst Ludwig di Froom det ruder. Uun't juar 843 as det Frankenrik do mä di Ferdrach faan Verdun mad sin dringer apdiald wurden. Oner Otto I. san a "sjiisk" dialen uun't 10. juarhunert ferbünjen wurden. Uun't waasten lai at Waastfrankenrik oner Karl di Kaal → Frankrik Uun't uasten lai at Uastfrankenrik oner Ludwig di Sjiisk → Halag Röömsk Rik Diartesken lai det Madelrik Lotharingen oner Lothar I.. Det hää oober ei loong bestenen. At Halag Röömsk Rik (HRR) wiar temelk apspleden tu letj föörstendoomen an könangriken. An a keisern an könger küd det lun knaap tuuphual. Uun't juar 1806 as hat apliaset wurden. 1815 fulagt a Sjiisk Bund, di 1866 mä a Sjiisk Kriich tesken Preußen an Uastenrik tu aanj ging. Do hää't bit 1871 düüret, iar det Sjiisk Keiserrik grünjlaanj wurd. HRR am 1400 HRR uun't 17. juarhunert Föörromaanik Karolingern (751–911) Konradiinern (911–918) Ottoonen (919–1024) Romaanik Saaliern (1024–1125) Suplinburgern (1125–1137) Staufern (1138–1208) Welfen (1209–1218) Staufern (1219–1254) Gootik Interregnum (1254–1272)


Galien (Gallia) näämd a Röömern di nuurdwaastelk dial faan't rik, huar fööraal a Kelten (lat. Galli) lewet haa. Jo snaaket galisk. Cäsar skraft uk noch faan a fulken Belgae an Aquitani. Galien wiar diar, huar daalang Frankrik an Belgien san. Man uk dialen faan Waastsjiisklun hiard diartu (Gallia Transalpina). Uk Nuurditaalien (Gallia Cisalpina) as iarst am 200 f.Kr. faan't Röömsk Rik iinnimen wurden. A Röömern haa Galien (Transalpina) uun trii prowinsen apdiald: Gallia Aquitania, Gallia Lugdunensis an Gallia Belgica. Det prowins bi't Madlunsia wiar Gallia Narbonensis. Leeder kaam noch tau germaans prowinsen diartu: Germania superior an Germania inferior. Uun't 5. juarhunert kaam oober mä't fulkenwaanrang a Franken, Burgunden an Hunen ütj at uasten an a Röömern ferlus hör määcht. Di Frankenkönang Chlodwig I. küd ham trochsaat am baud det Frankenrik ap. Galisch Wikisource: Commentarii de bello Gallico (Latiinsk)


At Frankenrik wiar en könangrik uun Madeleuroopa faan't 5. bit 9. juarhunert. Uun ferluup faan't fulkenwaanrang kaam a Franken an ööder germaans fulken ütj at uasten tu Galien, diar tu't Röömsk Rik hiard. Di Frankenkönag Chlodwig I. küd ham jin öödern trochsaat an baud det Frankenrik ap. Det gratst määcht hed a Franken oner Karl di Grat am 800, üs hi röömsk keiser wurd. Hi strääd för at krastendoom uk jin a Saksen an Fresken. Efter Karl san duas wurd det rik 843 mä di Ferdrach faan Verdun apdiald. Di waastelk dial wurd tu Frankrik an di uastelk dial tu't Hilag Röömsk Rik, di föörgunger faan Sjiisklun. Frankrik an Sjiisklun strääd noch bit uun't 20. juarhunert am hör grens. Uun't waasten lai at Waastfrankenrik oner Karl di Kaal, di föörgunger faan Frankrik Uun't uasten lai at Uastfrankenrik oner Ludwig di Sjiisk, di föörgunger faan't Hilag Röömsk Rik an Sjiisklun Diartesken lai det Madelrik Lotharingen oner Lothar I.. Det hää oober ei loong bestenen. Gennobaudes, Sunno, Marcomer, Mallobaudes Faramund, Chlodio, Merowech, Childerich I, Chlodwig I. Childebert I., Theuderich I., Theudebert I., Theudebald, Chlothar I., Chlodomer Charibert I., Sigibert I., Chilperich I., Guntram I., Sigibert I., Childebert II., Theudebert II., Chilperich I.,


Ca Mau as en stää önj e Prowins Ca Mau, Vietnam. Jü stää heet 203.988 inboogere (2009).


800 wiar det letst juar faan det 8. juarhunert. 25. Detsember : Di könang faan't Frankenrik, Karl di Grat woort röömsk keiser. Ünbekäänd dootem Sadnalegs wurd keiser faan Tibeet. Aejang wurd köning faan det Silla Köningrik uun Korea. 04. Jüüne: Luitgard, köningin faan't Frankenrik an wüf faan Karl de Grat (* föör 794)


Wat menst dü? Germaans spriaken Eegenoort faan a Germaanen