Det Woleu-Ntem Prowins as en prowins uun de aafrikoons stoot Gabuun. At prowins as efter dön Woleu an Ntem Struumer neemd an leit uun a nuurd faan’t lun. Uun a nuurd leit Kameruun, uun a uast det Republiik Kongo, uun a süüd det Ogooué-Ivindo Prowins, uun a süüdwaast lei dön Moyen-Ogooué an Estuaire (Prowins) Prowinsen an uun a nuurdwaast at feestlun faan Ekwatoriaal-Guinea. Det hee 154.986 lidj (2013). At hoodsteed as Oyem. Föl struumer haa hörens hööd uun't prowins: t.b. de Okano Struum, de Mvoung Struum, de Oua Struum, de Nouna Struum an de Mbini Struum. Det Woleu-Ntem Prowins hee fiiw departmenten: A guwernöör faan't prowins as Jean Gustave Meviane O'Biang. www.citypopulation.de Gabon: Administrative Division, citypopulation.de Gabon: Administrative Division, citypopulation.de


Kaarl II. (üüb Ingels, Charles II, * 29. Mei 1630 uun London; † 6. Febrewoore 1685 uk diar) ütj at Hüs Stuart wiar köning faan Ingelun, Skotlun an Irlun. Hi wiar de naist dring faan köning Kaarl I. faan Ingelun, Skotlun an Irlun an köningin Henrietta Maria, en bäären prenses faan Frankrik. San aatj wurd 1648 uun de Ingels Bürgerkrich faan det Ingels Parlament för huuchferriad uunklaaget an a 30. Janewoore 1649 at hood ufslaanj. Det Ingels Parlament ded Kaarl II. uun Mei 1660 at krüün. A 23. Mai 1660 raaget hi Dover, an üüb san dörtigst gebuursdai toog hi mä en proseschuun uun London iin. Det welersteling (üüb Ingels, the restoration) wurd tu ian faan dön bedüüdend tidjrümen faan Ingelun an Kaarl II. wiar de letst ingels köning, diar en absoluut monarchii iin uun't lewent rep an charismaatisk auer sin lun regiaret. Köninger an Köninginen faan Skotlun (Stewart/Stuart Dynastii): Robert II. (1371-1390), Robert III. (1390-1406), Jaakob I. (1406-1437), Jaakob II. (1460-1488), Jaakob III. (1460-1488), Jaakob IV. (1488-1513), Jaakob V. (1513-1542), Maria I. (1542-1567), Jaakob VI. (1567-1625), Kaarl I. (1625-1649), Kaarl II. (1649-1651, 1660-1685), Jaakob VII. (1685-1688), Maria II. (1688-1695) an Wilhelm II. (1688-1702), Anna (1702-1707), 1707: Skotlun wurd dial


Briadnöösaaben (Platyrrhini) san en rä faan a Aaben (Anthropoidea). Jo lewe uun Ameerikoo, diaram het jo uk nei-welt-aaben. Det ööder rä faan a aaben san a Smäälnöösaaben (Catarrhini). Famile Callitrichidae (Callimico) (Leontopithecus) Triibus (Callitrichini) (Callithrix) (Mico) (Cebuella) Triibus (Saguinini) (Leontocebus) (Saguinus) Famile Cebidae Onerfamile (Cebinae) (Cebus) (Sapajus) Onerfamile (Saimiriinae) (Saimiri) Famile Aotidae (Aotus) Famile Atelidae Onerfamile (Alouattinae) (Alouatta) Onerfamile (Atelinae) (Ateles) (Brachyteles) (Lagothrix) Famile Pitheciidae Onerfamile (Callicebinae) (Callicebus) (Cheracebus) (Plecturocebus) Onerfamile (Pitheciinae ) (Cacajao) (Chiropotes) (Pithecia) Commonskategorii: Briadnöösaaben – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Briadnöösaaben


Hualewaaben (Prosimiae) as en ualen ütjdruk för: Spöökelsdiarten , of uk för Wiatnöösaaben Commonskategorii: Hualewaaben – Saamlang faan bilen of filmer


Spöökelsdiarten (Tarsiidae) san en famile faan Primaaten. Iar saad am diar uk Hualewaaben tu. Jo lewe uun Süüduastaasien an haa üübfaalen grat uugen. Daalang käänt'am 13 slacher: Skööl Cephalopachus (Cephalopachus bancanus), üüb Sumatra an Borneo Skööl Carlito (Carlito syrichta), üüb a Filipiinen Skööl Tarsius (Tarsius tarsier) (Tarsius dentatus) (Tarsius fuscus) (Tarsius lariang), as iarst 2006 ütjfünjen wurden (Tarsius pelengensis) (Tarsius pumilus) (Tarsius sangirensis) (Tarsius spectrumgurskyae) (Tarsius supriatnai) (Tarsius tumpara) (Tarsius wallacei), as iarst 2010 ütjfünjen wurden Gud mögelk, dat diar a naist juaren noch muar nei slacher fünjen wurd. Commonskategorii: Spöökelsdiarten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Spöökelsdiarten


Wiatnöösaaben (Strepsirrhini) san en onerorder faan Primaaten. Ööder primaaten, huar uk a minsk tuhiart, san a Drügnöösaaben (Haplorrhini). En ualen ütjdruk för wiatnöösaaben as Hualewaaben. A Wiatnöösaaben wurd aaltumaal tuup uk üs Lemuuren betiakent. Efter a wedenskap san't oober trii dialordern: Chiromyiformes, üüb Madagaskar Daubentoniidae Lemuuren (Lemuriformes), üüb Madagaskar Cheirogaleidae Indriidae Lemuridae Lepilemuridae (Megaladapidae †) Lorisiformes, uun Afrikoo an Aasien Lorisidae Galagonidae (Adapiformes, Nuurdameerikoo an Euraasien, †) Commonskategorii: Wiatnöösaaben – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Wiatnöösaaben


De Mokhotlong Distrikt as en distrikt uun de aafrikoons stoot Lesotho. A distrikt leit uun a nuurduast faan’t lun. Hi hee 96.340 lidj (2006). At hoodsteed as Mokhotlong. De Mokhotlong Distrikt hee fjauer woolkreiser. Bobatsi Malingoaneng Mokhotlong Senqu


De Qacha's Nek Distrikt as en distrikt uun de aafrikoons stoot Lesotho. A distrikt leit uun a nuurduast faan’t lun. Hi hee 71.876 lidj (2006). At hoodsteed as Qacha's Nek. De Qacha's Nek Distrikt hee trii woolkreiser. Lebakeng Qacha's Nek Tsoelike


De Quthing Distrikt as en distrikt uun de aafrikoons stoot Lesotho. A distrikt leit uun a süüduast faan’t lun. Hi hee 120.502 lidj (2006). At hoodsteed as Moyeni.


De Thaba-Tseka Distrikt as en distrikt uun de aafrikoons stoot Lesotho. A distrikt leit uun a maden an süüduast faan’t lun. Hi hee 129.137 lidj (2006). At hoodsteed as Thaba-Tseka.


De Berea Distrikt (üüb Sotho, Setereke sa Berea) as en distrikt uun de aafrikoons stoot Lesotho. A distrikt leit uun a nuurdwaast faan’t lun. Hi hee 256.496 lidj (2006). At hoodsteed as Teyateyaneng. At hööchte faan at distrikt as madelmiatig twesken 1500 m an 1800 m auer a peegel faan’t sia. Det madelmiatig mase faan rin arkes juar as 100 sm; miast diarfaan fäält twesken Oktuuber an April. De Berea Distrikt hee elwen woolkreiser. Bela-Bela Berea Khafung Mabote Mahlatsa Mosalemane Nokong Pulane Seqonoka Teyateyaneng Thupa-Kubu


Teyateyaneng as en steed uun Lesotho. At steed leit uun a nuurdwaast faan’t lun. Det as at hoodsteed faan de Berea Distrikt. Det hee 61.475 lidj (2006). www.citypopulation.de


Mokhotlong Mokhotlong as en steed uun Lesotho. At steed leit uun a uast faan’t lun. Det as at hoodsteed faan de Mokhotlong Distrikt. Det hee 8808 lidj (2006). www.citypopulation.de


Qacha's Nek Qacha's Nek as en steed uun Lesotho. At steed leit uun a süüduast faan’t lun. Det as at hoodsteed faan de Qacha's Nek Distrikt. Det hee 8167 lidj (2006). www.citypopulation.de


Thaba-Tseka Thaba-Tseka as en steed uun Lesotho. At steed leit uun a uast faan’t lun. Det as at hoodsteed faan de Thaba-Tseka Distrikt. Det hee 5358 lidj (2006). www.citypopulation.de


Det Bundesdaiswool 2017 för di 19. Sjiisk Bundesdai wiar di 24. September 2017. Commonskategorii: Bundesdaiswool 2017 – Saamlang faan bilen of filmer Der Bundeswahlleiter


← 2009Wool tu di 18. Bundesdai 20132017 → Naiststemen % 50 40 30 20 10 0 41,5 25,7 8,6 8,4 4,8 4,7 2,2 1,3 2,8 Union SPD Linke A Greenen FDP AfD Piraten NPD Öödern Muar of Maner uun ferglik tu 2009 %p 8 6 4 2 0 -2 -4 +7,7 +2,7 −3,3 −2,3 −9,8 +4,7 +0,2 −0,2 +0,3 Union SPD Linke A Greenen FDP AfD Piraten NPD Öödern Vorlage:Wahldiagramm/Wartung/Fehler in der Farbeingabe - Dunkel Resultaaten faan't Bundesdaiswool 2013 tu di 18. Sjiisk Bundesdai 2013. CDU – Krastelk Demokraatisk Unioon foon Sjiisklun (ei uun Bayern; 254 kreiswoolföörslacher) CSU – Krastelk-Sosiaal Unioon (bluat uun Bayern; 45 kreiswoolföörslacher) SPD – Sosiaaldemokraatisk Partei foon Sjiisklun (uun aal bundeslunen; 299 kreiswoolföörslacher) Die Linke (uun aal bundeslunen; 298 kreiswoolföörslacher) Bündnis 90/Die Grünen (uun aal bundeslunen; 299 kreiswoolföörslacher) FDP – Frei Demokraatisk Partei (uun aal bundeslunen; 298 kreiswoolföörslacher) AfD – Alternatiiw för Sjiisklun (uun aal bundeslunen; 158 kreiswoolföörslacher) Piratenpartei Deutschland (in allen Bundesländern; 276 Kreiswahlvorschläge) NPD – Natschunaaldemokraatisk Partei faan Sjiisklun (uun aal bundeslunen; 258 kreiswoolföörslacher)


Det Bubanza Prowins (üüb Rundi: iProvense ya Bubanza, üüb Fraansöösk: La Province de Bubanza) as en prowins uun de aafrikoons stoot Burundi. At prowins leit uun a nuurdwaast faan't lun. Uun a nuurdwaast leit det Cibitoke Prowins, uun a nuurduast det Kayanza Prowins, uun a süüduast det Muramvya Prowins an uun a süüd det Bujumbura Lun Prowins. At prowins hee 338.023 lidj (2008). At hoodsteed as Bubanza. Det Bubanza Prowins hee fiiw komuunen. Efter det 2008 folksteeling hee det Bubanza Prowins 338.023 lidj. 174.468 faan a lidj san karmen an 163.555 wüfhööd. www.citypopulation.de www.citypopulation.de www.citypopulation.de République du Burundi, Troisième Recensement General de la Population et de l'Habitat de 2008.


De Butha-Buthe Distrikt (üüb Sotho, Setereke sa Butha-Buthe) as en distrikt uun de aafrikoons stoot Lesotho. A distrikt leit uun a nuurd faan’t lun. Hi hee 109.529 lidj (2006). At hoodsteed as Butha-Buthe. At hööchte faan at distrikt as madelmiatig twesken 1500 m an 1800 m auer a peegel faan’t sia. Det madelmiatig mase faan rin arkes juar as 100 sm; miast diarfaan fäält twesken Oktuuber an April.


De Leribe Distrikt (üüb Sotho, Setereke sa Leribe) as en distrikt uun de aafrikoons stoot Lesotho. A distrikt leit uun a nuurdwaast faan’t lun. Hi hee 298.352 lidj (2006). At hoodsteed as Hlotse. At hööchte faan at distrikt as madelmiatig twesken 1500 m an 1800 m auer a peegel faan’t sia. Det madelmiatig mase faan rin arkes juar as 100 sm; miast diarfaan fäält twesken Oktuuber an April.


Waastfresklun Waastfresklun (amtelk waastfresk Fryslân) as ian faan a twaalew prowinsen faan a Neederlunen hial uun't nuurden. Diar hiar uk a Waastfresk Eilunen mä tu saner Texel. Uun't waasten leit at IJsselsia an uun't uasten at prowins Groningen. Hoodstääd faan't prowins as Leeuwaarden (waastfresk: Ljouwert). Sant 2019 jaft at man muar 18 gemeenen.(Iinwenertaalen faan di 1. Janewoore 2023): Commonskategorii: Prowins Waastfresklun – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Waastfresklun (sjiisk) Bevolkingsontwikkeling; regio per maand. Uun: StatLine. Centraal Bureau voor de Statistiek, 28-2-2023 (Holuns).


De Mafeteng Distrikt as en distrikt uun de aafrikoons stoot Lesotho. A distrikt leit uun a süüdwaast faan’t lun. Hi hee 193.682 lidj (2006). At hoodsteed as Mafeteng. At hööchte faan at distrikt as madelmiatig twesken 1500 m an 1800 m auer a peegel faan’t sia. Det madelmiatig mase faan rin arkes juar as 100 sm; miast diarfaan fäält twesken Oktuuber an April.


De Mohale's Hoek Distrikt as en distrikt uun de aafrikoons stoot Lesotho. A distrikt leit uun a süüd an a süüdwaast faan’t lun. Hi hee 174.924 lidj (2006). At hoodsteed as Mohale's Hoek. De Oranje Struum bildet dial faan't süüdgrens faan't distrikt. At hööchte faan at distrikt as madelmiatig twesken 1500 m an 1800 m auer a peegel faan’t sia. Det madelmiatig mase faan rin arkes juar as 100 sm; miast diarfaan fäält twesken Oktuuber an April.


Butha-Buthe as en steed uun Lesotho. At steed leit uun a nuurd faan’t lun. Det as at hoodsteed faan de Butha-Buthe Distrikt. Det hee 14.263 lidj (2006). www.citypopulation.de


Det Centrale Regiuun (üüb Fraansöösk: La Région Centrale) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Toogo. At regiuun leit uun a maden faan’t lun. Uun a nuurd leit det Kara Regiuun, uun a uast Beniin, uun a süüd det Plateaux Regiuun an uun a waast Ghaana. Det hee 617.871 lidj (2010). At hoodsteed faan't regiuun as Sokodé. De Mono Struum leept troch't regiuun. A wichtigst steeden uun't regiuun san: Sokodé, Tchamba an Sotouboua. Det Centrale Regiuun hee fiiw prefektüüren. 6. Nofember 2010 jeew at en folksteeling uun Toogo. Efter a resultooten hee det Centrale Regiuun 617.871 lidj: 309.428 faan a lidj san wüfhööd an 308.443 karmen. A miast mensken (75.4 prusent) uun't regiuun lewe üüb’t lun. Togo, citypopulation.de Centrale: Region in Togo, citypopulation.de


Pleuronectes san en skööl faan platfasker (Pleuronectiformes). Wi kään fööraal det skol (Pleuronectes platessa). P. americanus P. asper P. bilineatus P. ferrugineus P. glacialis P. isolepis P. pallasi P. platessa (Skol) P. proboscideus P. putnami P. quadrituberculatus P. vetulus Wikispecies hää en artiikel tu: Pleuronectes Pleuronectes üüb Fishbase.org (ingelsk)


Skolen (Pleuronectidae) san en famile faan Platfasker (Pleuronectiformes). Jo lewe uun flaak weeder, man enkelt slacher uk bit uun en jipde faan 1000 meetern. A miasten saan saaltweederfask. Enkelten haa en grat bedüüdang üs iidj. Tu a skolen hiar amanbi 60 slacher uun ~30 sköölen. Ammotretis - Atheresthes - Azygopus - Cleisthenes - Clidoderma - Colisteum - Embassichthys - Eopsetta - Errex - Glyptocephalus - Hippoglossoides - Hippoglossus - Hypsopsetta - Isopsetta - Lepidopsetta - Limanda - Liopsetta - Lyopsetta - Microstomus - Paralichthodes - Parophrys - Pelotretis - Peltorhamphus - Platichthys - Pleuronectes - Pleuronichthys - Psettichthys - Pseudopleuronectes - Reinhardtius - Rhombosolea - Samaris - Verasper Hippoglossus Heilbot (Hippoglossus hippoglossus) Limanda Sunskol (Limanda limanda) Platichthys Bot (Platichthys flesus) Pleuronectes Skol (Pleuronectes platessa) Commonskategorii: Skolen – Saamlang faan bilen of filmer Skolen üüb Fishbase.org (ingelsk)


Percomorpha(ceae) as en nööm för muar üs 50% faan a fasker üüb a eerd. Diar hiar wel muar üs 17.000 slacher uun amanbi 265 familin faan Bianfasker (Osteichthyes) tu. Bütj a Percomorphaceae jaft'at noch trii ööder iindialangen faan Strualflikerten. (Gasterosteiformes) Perciformes (Barschoortagen) Pleuronectiformes (Platfasker) (Scorpaeniformes) Spariformes Synbranchiformes (Moderialer) Syngnathiformes (Sianäädeloortagen) Tetraodontiformes (Kuugelfaskoortagen) ünseeker, nai mä Perciformes: Pomacentridae Ricardo Betancur-R, Edward O. Wiley, Gloria Arratia, Arturo Acero, Nicolas Bailly, Masaki Miya, Guillaume Lecointre an Guillermo Ortí: Phylogenetic classification of bony fishes. BMC Evolutionary Biology, BMC series – Juli 2017, DOI: 10.1186/s12862-017-0958-3 Commonskategorii: Percomorphaceae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Percomorphaceae


Det Kara Regiuun (üüb Fraansöösk: La Région de la Kara) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Toogo. At regiuun leit uun a nuurd faan’t lun. Uun a nuurd leit det Savanes Regiuun, uun a uast Beniin, uun a süüd det Centrale Regiuun an uun a waast Ghaana. Det hee 769.940 lidj (2010). At hoodsteed faan't regiuun as Kara. De Kara Struum leept troch't regiuun. Dial faan de Keran Natschunaalpark leit uun't regiuun. Det Kara Regiuun hee sööwen prefektüüren. 6. Nofember 2010 jeew at en folksteeling uun Toogo. Efter a resultooten hee det Kara Regiuun 769.940 lidj: 393.829 faan a lidj san wüfhööd an 376.111 karmen. A miast mensken (76 prusent) uun detdiar regiuun lewe üüb’t lun. Togo, citypopulation.de Kara: Region in Togo, citypopulation.de


Det Poelela Laguun as en laguun uun a süüduast faan Aafrika. At laguun leit uun a süüd faan Mosambik, uun det Inhambane Prowins, amanbi 160 km nuurduast faan’t steed Xai-Xai. Det hee en grate faan 65 km² an as madelmiatig 13,7 m jip. En 75 km lungen kanool ferbant a sia mä de Indisk Ootseaan. At muarhaid faan a fasker uun’t laguun san tilapia rendalli an tilapia mossambica. Hill, B.J. en ölern (1975), “The Limnology of Lago Poelela,” Transactions of the Royal Society of South Africa, Volume 41, Issue 3.


Oreochromis mossambicus (of uk Tilapia mossambica) as en slach fasker uun det kategorii faan a Cichliformes. Hi lewet uun a struumer Sambesi, Shiré, Limpopo an bi a küst tesken at Sambesidelta an Port Elizabeth uun Süüdafrikoo. Hi woort uk aptaanj tu iidjen. Commonskategorii: Oreochromis mossambicus – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Oreochromis mossambicus Oreochromis mossambicus üüb Fishbase.org (ingelsk)


Coptodon rendalli (of uk Tilapia rendalli) es en slach fasker uun det famile Cichlidae. Hi lewet uun't uastelk an süüdelk Afrikoo. Commonskategorii: Tilapia rendalli – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Tilapia rendalli Coptodon rendalli üüb Fishbase.org (ingelsk)


Det Adrar Regiuun (üüb Araabsk:ولاية أدرار Wilāya Adrār) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Mauretaanien. At regiuun leit uun a maden faan’t lun. Det hee 62.658 lidj (2013). At hoodsteed as Atar. Det Adrar Regiuun hee fjauer departmenten: Aboujeft Atar Chinguetti Oudane


Det Assaba Regiuun (üüb Araabsk: ولاية العصابة Wilāya Al-‘Aṣāba) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Mauretaanien. At regiuun leit uun a süüdwaast faan’t lun. Det hee 325.897 lidj (2013). At hoodsteed as Kiffa. Det Assaba Regiuun hee fiiw departmenten: Barkewol (of Aftout) Boumdeid Guerou Kankossa Kiffa


Det Brakna Regiuun as en regiuun uun de aafrikoons stoot Mauretaanien. At regiuun leit uun a süüdwaast faan’t lun. Det hee 240.167 lidj (2013). At hoodsteed as Aleg. Det Brakna Regiuun hee fiiw departmenten: Aleg Bababé Boghé M'Bagne Magta-Lahjar


Indoneesien Indoneesien, amtelk Republiik Indoneesien (üüb Indoneesk: Indonesia an Republik Indonesia) as en eilunstoot uun a süüdwaast faan Aasien. At lun hee 270.203.917 lidj (2020). At hoodsteed faan't lun as Jakarta. At lun hee 13.466 eilunen. Dön gratst san: Jaawa, Sumatra, Borneo (wat mä Brunei an Malaysia diald wurt), Sulawesi, an Nei Guinea (wat mä Papua Nei Guinea diald wurt). Öler eilunen, wat dial faan Indoneesien san: Bali, Lombok, Sumbawa, Flores an Sumba. Indoneesian hee amanbi 127 aktiif ialberger. Dön tjiin huuchst ialberger üüb Jaawa, wat aktiif san of uun dön leetst juarhunerten aktiif wiar, san: Semeru (3676 m; nü aktiif - tuleest bruch det de 4. Deetsember 2022 ütj) Slamet (3432 m; tuleest bruch det 2014 ütj) Sumbing (3371 m; tuleest bruch det amanbi 1730 ütj) Arjuno-Welirang (3339 m; tuleest bruch det 1952 ütj) Raung (3332 m; tuleest bruch det amanbi 2021 ütj) Lawu (3265 m; tuleest bruch det 1885 ütj) Merbabu (3145 m; tuleest bruch det 1797 ütj) Sundoro (3136 m; tuleest bruch det 1971 ütj) Cereme (3078 m; tuleest bruch det 1951 ütj) Merapi (2968 m; nü aktiif- tuleest bruch det de 21. Jüüne 2020 ütj) En öler wichtig ialberig as Krakatau (813 m; föör 1883 wiar


Bali as en eilun an en prowins uun Indoneesien. At eilun hee amanbi 3,9 miljuunen lidj. At hoodsteed as Denpasar. De huuchst berig (3031 m) üüb at eilun as de Agung Berig. Dön tjiin gratst steeden üüb't eilun san: Balineesk Spriik Letj Sunda-Eilunen Indonesia: Bali Province, citypopulation.de


De Agung Berig (üüb Indoneesk: Gunung Agung of Huuch Berig) as en aktiiwen ialberig üüb det indoneesk eilun Bali. De berig as 3142 m huuch an det huuchst heewing faan't eilun. De letst ütjbreeg faan 1963 an 1964 wiar det starkst eruptschuun faan en ialberig uun Indoneesien sant at ütjbreeg faan de Kraktau Ialberig uun’t juar 1883. Det begand de 18. Febrewoore mä letj eksploschuunen uun a kraater bi a toop. Letjet daar leeder lep en struum faan laawa ütj a kraater deel uun nuurden, wat en lengde faan 7,5 km lingd. Tu salew tidj reerd ham püüroklastisk struumer deel a nuurdhing. De17. Marts kaam det tu’n hard ütjbreeg, huarbi en piiler faan eruptschuun schetsingwiis 19 hen tu 26 km huuch üübstiigd. Eesk faan a ialberig ferdiald ham fööraal tu a waast an nuurdwaast an wiar noch uun Jakarta efterwisboor, wat 1000 km widj faan a ialberig leit. Püüroklatisk struumer mä’n lengde faan hen tu 14 km stört ham deel at süüd- an uasthing faan Agung; faan jo stoorew dön miast lidj, diar deheer dai duadmaaget wurd. Auer dat at ütjbreegen uun’t rintidj üüb Bali fool, bildet ham kul an hiat struumer faan slober, wat Lahars het, wat dialwiis deel


Aasien Aasien as mä 44,6145 miljuun km² di gratst weltdial an di grater dial faan Euraasien. Diar leit en traaden faan't lun üüb a eerd an diar wene amanbi 4 miljaarden minsken. * woort poliitisk an kulturel tu Euroopa reegent. Commonskategorii: Aasien – Saamlang faan bilen of filmer "Asia". Encyclopædia Britannica. 2006. Chicago: Encyclopædia Britannica, Inc.


Hlotse Hlotse as en steed uun Lesotho. At steed leit uun a nuurd faan’t lun. Det as at hoodsteed faan de Leribe Distrikt. Det hee 24.710 lidj (2006).


Mafeteng Mafeteng as en steed uun Lesotho. At steed leit uun a süüdwaast faan’t lun. Det as at hoodsteed faan de Mafeteng Distrikt. Det hee 57.059 lidj (2002).


Mohale's Hoek Mohale's Hoek as en steed uun Lesotho. At steed leit uun a süüdwaast faan’t lun. Det as at hoodsteed faan de Mohale's Hoek Distrikt. Det hee 24.992 lidj (2006).


A Fransöösk Süüd- an Antarktisregiuunen (fransöösk Terres australes et antarctiques françaises, TAAF) san en bütjluns teritoorium faan Frankrik. Wikimedia Atlas: Fransöösk Süüd- an Antarktisregiuunen – Geograafisk an histoorisk koorden


Di Eksklusiif Wiartskapsrüm EWR as det huuchsiaregiuun, diar en lun tureegent woort. Hat lingt normoolerwiis faan a küst bit 200 siamiilen (sm) ütj üüb sia. Diaram het det uk miast "200-miilen-rüm". Uun di EWR bestemet det enkelt lun, hüföl diar bütjen fasket wurd mut, an hük wäärdag materioolen diar ufbaud wurd mut. Uk bööreilunen an winjstruumuunlaagen mut diar baud wurd. Ööder lunen haa diar oober det "rocht faan frei sia", det ment, jo mut diar mä en skap troch keer. Siarochtelk iindialang faan a küstenrüm Commonskategorii: Eksklusiif wiartskapsrüm – Saamlang faan bilen of filmer


Detlef Friedrich Petersen (* 24. Janewoore 1950 üüb Pelwerem) as en musiiker, komponist an produsent. Detlef hää uun Hamborag klasisk musiik studiaret. 1967 hää hi mä frinjer det musiikkapel Tornados grünjlaanj. Sant 1973 spelet hi aanj staken uun det kapel Lake, an so het uk sin iarst plaad, det kaam 1976 ütj. Uun Ameerikoo maad a lidj Lake noch leewer hiar üs uun Sjiisklun. Mä Lake hää Petersen 4 plaaden apnimen. Sant 1980 hää Lake saner Detlef widjer maaget. Uun a 1970er juaren hää'er mä en frinj uun Hüsem en musiikstudio iinracht, an hää diar plaaden maaget för Trio of Hannes Wader. Uun a 1990er juaren begand Detlef, musiik för filmer tu skriiwen. Fööraal för Detlev Buck sin filmer hää hi komponiaret. 1993 füng Detlef Petersen di Sjiisk Filmpris för det filmmusiik uun Wir können auch anders.... 1991: Das Heimweh des Walerjan Wróbel 1991: Karniggels 1992: Kinder der Landstrasse 1993: Wir können auch anders … 1994: Abschied von Agnes 1994: Ausgerechnet Zoé 1995: Rennschwein Rudi Rüssel 1996: Die Halbstarken 1996: Die Putzfraueninsel 1996: Männerpension 1997: Dumm gelaufen 1998: Das Mambospiel 1999: Ein Lied von Liebe und Tod – Gloomy Sunday 2000: Blondine sucht Millionär fürs Leben 2000: Komiker 2001: Eine


Neuss as en stää önj dåt tjüsch bundeslönj Nordrhin-Weestfåålen. Jü stää heet 153.109 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon di Rhein-Kreis Neuss. Germany: North Rhine-Westphalia, citypopulation.de


Afrikoo Di weltdial Afrikoo as 30,3 miljuun km² grat, det san 22 % faan't lun üüb a eerd. An diar wene auer ian miljaard minsken (2009). Egypten Egypten (Hoodstääd Kairo) Algeerien Algeerien (Hoodstääd Algier) Angoola Angoola (Hoodstääd Luanda) Ekwatoriaal-Guinea Ekwatoriaal-Guinea (Hoodstääd Malabo) Etioopien Etioopien (Hoodstääd Addis Abeba) Beniin Beniin (Hoodstääd Porto Novo / Regiarang uun Cotonou) Botsuana Botsuana (Hoodstääd Gaborone) Burkiina Faaso Burkiina Faaso (Hoodstääd Ouagadougou) Burundi Burundi (Hoodstääd Bujumbura) Dschibuuti Dschibuuti (Hoodstääd Dschibuuti) Elfenbianküst Elfenbianküst (Hoodstääd Yamoussoukro / Regiarang uun Abidjan) Eritrea Eritrea (Hoodstääd Asmara) Gabuun Gabuun (Hoodstääd Libreville) Gambia Gambia (Hoodstääd Banjul) Ghaana Ghaana (Hoodstääd Accra) Guinea Guinea (Hoodstääd Conakry) Guinea-Bissau Guinea-Bissau (Hoodstääd Bissau) Kameruun Kameruun (Hoodstääd Yaoundé) Kap Verde Kap Verde (Hoodstääd Praia) Keenia Keenia (Hoodstääd Nairobi) Komooren Komooren (Hoodstääd Moroni) Kongo, Demokraatisk Republiik Demokraatisk Republiik Kongo (iar Zaire) (Hoodstääd Kinshasa) Kongo, Republiik Republiik Kongo (Hoodstääd Brazzaville) Lesotho Lesotho (Hoodstääd Maseru) Libeeria Libeeria (Hoodstääd Monrovia) Liibyen Liibyen (Hoodstääd Tripolis) Madagaskar Madagaskar (Hoodstääd Antananarivo) Madelafrikoo Madelafrikoons Republiik (Hoodstääd Bangui) Malaawi Malaawi (Hoodstääd Lilongwe) Maali Maali (Hoodstääd Bamako) Marokko Marokko (Hoodstääd Rabat) Mauretaanien Mauretaanien (Hoodstääd Nouakchott) Mauritsius Mauritsius (Hoodstääd Port Louis) Mosambik Mosambik (Hoodstääd Maputo) Namiibia Namiibia (Hoodstääd Windhoek) Niiger Niiger (Hoodstääd Niamey) Nigeeria Nigeeria (Hoodstääd Abuja) Ruanda Ruanda


Neikaledoonien (fransöösk Nouvelle-Calédonie) as en skööl faan eilunen uun a Süüdpasiifik, diar tu Frankrik hiart. A ual iinwenern sai tu jodiar eilunen „Kanaky“. A geografii täält jo mä tu Melaneesien, an sodenang tu Oseaanien. För Frankrik san jo eilunen en Collectivité sui generis. Diarefter as fäästlaanj, dat jo tesken 2014 an 2018 diar auer ufsteme skel, of jo widjer tu Frankrik hiar, of en suwereenen stoot wurd wel. Uun Nofember 2019 haa jo för Frankrik stemet. Auer a ünbewenet Matthew- an Huntereilunen widj uun't uasten as stridj, wäär jo tu Frankrik of tu Vanuatu hiar. Commonskategorii: Neikaledoonien – Saamlang faan bilen of filmer Wikimedia Atlas: Neikaledoonien – Geograafisk an histoorisk koorden Iinwenern faan Neikaledoonien. Institut de la statistique et des études économique Nouvelle-Calédonie (ISEE), ufrepen di 9. Janewoore 2017 (fransöösk). PIB GRANDS AGRÉGATS (archive), ISEE (01-08-2013)


Melaneesien (faan greks μέλας för suart an νῆσος för eilun) as en regiuun faan eilunen uun Oseaanien. Diar lewe jonkhidjet minsken, diar neder en polyneesk an uk nian mikroneesk spriaken snaake. Jo eilunen lei nuurduasten faan Austraalien. Uun't nuurden leit Mikroneesien an uun't uasten Polyneesien. Grate: 940.000 km². Iinwenern: amanbi 10 miljuunen. Oseaanien Commonskategorii: Melaneesien – Saamlang faan bilen of filmer


Mikroneesien (faan ualgreks μικρός mikros = letj und νῆσοι nēsoi = eilunen) as en regiuun faan eilunen uun Oseaanien. Diar hiar wel son 2.000 eilunen an atolen tu. Faan waast tu uast lei jo 4.000 km ütjenööder. Üüb en areal faan 2670 km² lewe amanbi 500.000 minsken. Süüdermuar leit Melaneesien an efter süüduast leit Polyneesien. Oseaanien


Mikroneesk spriaken mä amanbi 340.000 spreegern hiar tu a Oseaanisk spriaken an san sodenang en skööl faan a Malayo-polyneesk spriaken. Jo san salew at gratst skööl faan a Austroneesk spriaken. Diar san 21 spriaken uun detdiar skööl, huarbi Nauruisk en betj üüb sidj stäänt. Mikroneesk: 1. onerskööl Nauruisk: Nauruisk (10.300, Nauru) 2. onerskööl Madelmikroneesk: Kiribatisk (118.401, Kiribati) Kosraeanisk (7.680, Kosrae) Marshalleesk (53.200, Marshalleilunen) Pohnpeanisk: Mokilesisk (1.450, Mokil) Pingelapisk (3.100, Pingelap) Pohnpeanisk (31.350, Pohnpei) Chuukesisk: Chuukesisk (97.630, Chuuk) Karolinisk (2.420, Nuurdelk Mariaanen) Mapianisk (†, Mapia) Mortlockesisk (5.940, Mortlock Islands) Namonuitonisk (940, Namonuito) Pááfang (1.320, Hall Islands) Pulapesisk (900, Pulap) Puluwatesisk (1.360, Puluwat) Satawalesisk (500, Satawal) Sonsorolesisk (360, Sonsorol-Eilunen) Tanapag (10, Saipan) Tobianisk (22, Tobi) Ulithisk (3.039, Ulithi) Woleaianisk (1.630, Woleai) Mikroneesien Ethnologue, Languages of the World: Micronesian (ingelsk)


Di Pharisäers (hebr. peruschim, di ofsönert Lir, lat. pharisæ|us, -i) wiar en theologisk Ütrochting ön't antik Judendom. Ja wiar aktiif, wan di taust jüdisch Tempel stön (ombi 530 f. Chr. - 70 a. Chr.). Diarachter es diarfan dit rabbinsk Judentom uuren, di iintsig Rochting, wat et jit jeft. Ön't Nii Testament uur di Pharisäers Heuchlers nēmt, wat me Poleemik tö dön her haa skel. Di Bigrep uur ön Masi Lönen fan't kristlich Injemslön fuar salevgirocht Lir en Heuchlers brükt. Dat Uurt uur uk fuar Lir nemen, wat fuul en pütjerig kritisiari en diarbi ek rocht eeđer't Hiili luki. Di Achtergrün fan di Poleemikbigrep uur jir leeter forklaarit. Dat Nii Testament es ön di taust Hualev fan't jerst en ön di jerst Hualev fan't taust Jaarhönert skrefen uuren. Diarbenen es fan Pharisäers tö lees, wat töögen Jesus fan Nazareth aarberi. Fuaral sen di man sin wichtigst Diskusioonspartners. Hat jeft Lir wat finj, dat diar olter hart sair uur, dat di Pharisäers bluat fan büten lukit haa, en dat dit diari üs Heuchelei olter kuurt töhopbraacht uur. Des Lir sii, dat diarfan en Brükdom fan "Antijudaismus" kemen es, hurfan dit kām, dat dit en Skempuurt uur, hurfan di Drink ja noch uk


En atol as en muar of maner trinj struktuur uun't weeder, miast en koralenrab. Maden uun as en laguun. Det wurd komt faan't Dhivehi, det spriak faan a Malediiwen (އަތޮޅު atolhu). Üüb det koralenrab stun en rä faan smääl eilunen, jo het miast Motu, det polyneesk wurd för eilun. Uun det laguun san flooksis noch rester faan en wulkaan tu sen. En atol wääkst efter en teorii faan Charles Darwin (1809–1882) trinjam en wulkaan ap. Di wulkaanberag saket ütj ünlik grünjer suutjis uf, man a stiankoralen trinjam waaks leewen huuger ap. Tuleetst as di berag goorei muar tu sen, man a koralen san leewen huuger an huuger apwoksen. Atolen kem bluas uun a troopen föör, ei nuurdermuar faan 28° 24’ n. Br. (Kure-Atol), an ei süüdermuar faan 24° 41’ s. Br. (Ducie-Atol). Wake Malé, hoodstääd faan a Malediiwen Nauru Kure, det nuurdermiast atol Ducie, det süüdermiast atol Clipperton-Eilun Palmyra Mururoa, Fransöösk Polyneesien Bikini-Atol, Marshalleilunen Eniwetok, Marshalleilunen Bassas da India Nukunonu, Fakaofo, Atafu, Tokelau Bora Bora, Fransöösk Polyneesien Commonskategorii: Atol – Saamlang faan bilen of filmer


Nóqui as en steed uun det Zaire Prowins uun Angoola. At steed leit bi de Kongo Struum, auer a struum faan’t steed Matadi uun det DR Kongo.


En laguun of strunsia as en weeder, diar gratendials of hialendaal faan't sia ufdiald as. Det komt föör bi flaak küsten, huar en soonwaal swäärs tu't küst apwääkst, of bi en atol. Det wurd laguun komt faan't itajeensk laguna (strunsia of slober) uf, an det faan't latiinsk lacuna (letj sia, sluat). Bi a Uastsia het det Haff of Bodden of Noor. Minsken kön mä laguunen miast ei föl began. Sodenang san jo üs natüürelk wiatlun en wichtagen leewentsrüm för weederfögler, fasker, kraaben an plaanten. Uun Venedig as en laguun bebaud wurden, auer det diar en seekeren huuwen wiar. Laguun faan Venedig Kara-Bogas-Gol, Turkmenistan Laguun faan det atol Fangataufa Sandwichbocht, Namiibia Commonskategorii: Laguunen – Saamlang faan bilen of filmer


Saint-Martin as en bütjluns teritoorium faan Frankrik. Jüst so üs Saint-Barthélemy as Saint-Martin en gemeen, en departement an en regiuun faan Frankrik. Üs Collectivité d’outre-mer (COM) hiart hat tu't Europeesk Union an tu't Eurozone. Hat as 53,2 km² grat an diar lewe 35.742 iinwenern (Stant: 1. Janewoore 2012). Saint-Martin leit uun't nuurden faan't eilun St. Martin uun a Kariibik. Di süüdelk dial as det holuns teritoorium Sint Maarten. Tu't regiuun hiar uk noch hög ünbewenet eilunen trinjam: Tintamarre, Îlet Pinel, Petite Clef, Caye Verte, Caye Chateau, Rocher de l’Anse Marcel und Rocher Créole. Bütj det hoodstääd Marigot san diar noch fiiw stääddialen (quartiers): Grand-Case Rambaud Colombier Cul-de-Sac Quartier d’Orléans. Commonskategorii: Saint-Martin – Saamlang faan bilen of filmer 18.092222222222-63.056388888889Koordinaaten: 18° 6′ N, 63° 3′ W


Poleemik uur sair fuar Kritik, wat diarfuar taacht es, di Kritisiariti tö skaari. Dat kumt aaftinoch ön di Politik fuar, en et es muar of mener normaal, wan Wüfhaurn, wat fan jaar Karming of sen, ek wel, dat des jaar Jungen raaki ken. Di Bigrep hingit töhop me di Bigrep fan't Taktiari. Ön't Judendom hingt di Bigrep tö'n Bispöl me di Pharisäers töhop. Me di Brük fan di Poleemikbigrep skel em gur üppasi, aurdat di salev lecht üs Poleemik ütlair uur.


Di Sambeesi (uk Zambezi of Zambesi) as efter Niil, Kongo an Niiger mä 2574 km di schuurdlingst struum uun Afrikoo. Hi hää san müs hen tu a Indisk Oosean. Uun det iintoochregiuun lei aacht lunen. Uun a ferluup faan a Sambeesi leit di gewaltag Viktoriaweederfaal. Di Cabora-Bassa stausia fersuragt mä sin weederkrääft en graten dial faan't süüdelk Afrikoo mä struum. Uun't nuurdwaastelk Sambia Naibi a Viktoriaweederfaal At Sambeesidelta Di Cuando lääpt iin uun a Sambeesi Cabora-Bassa stausia uun Mosambik Kariba stausia tesken Sambia an Simbabwe Commons: Sambeesi – Saamlang faan bilen of filmer


Nuurd-Ameerikoo Nuurd-Ameerikoo as di nuurdelk dial faan Ameerikoo, uun't nuurden leit at Arktisk Sia, uun't uasten a Atlantik, uun't waasten a Pasiifik an uun't süüden a Kariibik. Hat as di traadgratst weltdial faan a eerd, an as tuup mä Greenlun, Madel-Ameerikoo an a eilunen uun a Kariibik 24.930.000 km² grat. Ferianagt Stooten Ferianagt Stooten Kanada Kanada Meksiko Meksiko Greenlun Greenlun + lunen uun Madel-Ameerikoo + lunen uun a Kariibik Commonskategorii: Nuurd-Ameerikoo – Saamlang faan bilen of filmer


Wat menst dü? Republiik Kongo Demokraatisk Republiik Kongo Kongo (struum) Niger-Kongo spriaken Kongo-Central (Prowins) M'banza-Kongo (steed)


Süüd-Ameerikoo Süüd-Ameerikoo as en weltdial an di süüdelk dial faan Ameerikoo, 17.843.000 km² grat, an diar lewe amanbi 400 miljoon minsken. Hat as di sjuardgratst weltdial faan a eerd. Lunen uun Süüd-Ameerikoo: Argentiinien Argentiinien Boliiwien Boliiwien Brasiilien Brasiilien Chiile Chiile Ekwadoor Ekwadoor Guyaana Guyaana Kolumbien Kolumbien Paraguay Paraguay Peruu Peruu Suurinam Suurinam Uruguay Uruguay Weenesuela Weenesuela Commonskategorii: Süüd-Ameerikoo – Saamlang faan bilen of filmer GeoHive - WorldFactBook 2008


Di Niil ualegyptisk Iteru, Gery, koptisk Piaro of Phiaro, as en struum uun Afrikoo. Hi as amanbi 7.000 km lung an täält üs lingst struum faan a eerd. Enkelten tääl daalang oober di Amazonas üs di lingst struum. Di Niil hää san hood uun a berger faan Ruanda an Burundi, ferlääpt troch Tansania, Uganda, Süüdsudaan an Sudaan, iar hi uun Egypten iin uun't Madlunsia lääpt. Di Niil feit sin weeder ütj a troopen, lääpt do oober troch a Sahara, at naistgratst wüüst üüb a eerd. Loongs sin ääger as en ual huuchkultuur apwoksen. An uk daalang noch as di Niil bütj a miaten wichtag för Egypten. Assuan – Asyut – Atbara – Banha – Beni Suef – al-Chartum Bahri – Damanhur – Damietta – Giseh – Jinja – Juba – Helwan – Kairo – Khartum – Kigali – Kusti – Luxor – Mahalla al-Kubra – Malakal – Mansura – Minya – Omdurman – Qena – Rabak – Sohag – Tanta Witj Niil uun Uganda Di Niil bi Assuan Assuan-Staudoom Struumoaas bi Luxor Niil uun Kairo Niildelta üüb en ual koord Commonskategorii: Niil – Saamlang faan bilen of filmer Wikisource: Die Entdeckung der Nilquelle (sjiisk) Niil Struum (bundesstoot uun Sudaan) Günter


At koptisk spriak (faan araabisk قبطي qibtī, qubtī, DMG qibṭī, qubṭī, koptisk kypt(a)ios of gyptios, faan ualgreks Αἰγύπτιος „Egypter“, efter mykeensk a-ku-pi-ti-jo) as det jongst furem faan't egyptisk spriak. Hat hiart tu a afroasiaatisk spriaken. Faan't 3. bit 17. juarhunert as hat uun Egypten snaaket wurden. Daalang as det spriak ütjstürwen, uun Egypten snaake a lidj daalang araabisk. Man hat woort noch brükt üs hööwspriak faan a Kopten, det as en krastelk religioon. An do jaft at wel son 300 lidj, diar det spriak nei belewet haa. Saner det koptisk spriak hed am nimer ütjfünjen, wat a hieroglyphen bedüüde. Koptisk iinskraft, amanbi 3. juarhunert Pater noster üüb koptisk Test-Wikipedia üüb Koptisk Commonskategorii: Koptisk spriak – Saamlang faan bilen of filmer


Egyptisk hieroglyphen (ualgreks ἱερός hierós 'halag', γλυφή glyphḗ 'skramsen') san a tiaken faan det äälst bekäänd skraft. Hat as brükt wurden faan amanbi 3200 f. Kr. bit 394 efter Kr. uun't Ual Egypten för't egyptisk spriak. Tuiarst wiar hieroglyphen en rian bilskraft, leeder kaam diar uk tiaken för tuuner an bedüüdangen tu. Uun't greks-röömsk tidj jääw't wel son 7.000 tiaken. Det hieratisk skraft as brükt wurden, wan mä en feeder üüb papyrus skrewen wurd skul. Commonskategorii: Egyptisk hieroglyphen – Saamlang faan bilen of filmer


Papyrusraid (Cyperus papyrus) as en plaantenslach uun det skööl zypergäärs (Cyperus) uun't famile raidgäärs (Cyperaceae). Hat as so bekäänd, auer diar al uun ualang tidjen papyrus faan maaget wurden as. An hat hää det papiir di nööm den. En papyrus Papyrus faan't 2. juarh. Herakles-Papyrus Commonskategorii: Papyrusraid (Cyperus papyrus) – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Papyrusraid (Cyperus papyrus) Papiir


Hörnem (Söl) (Dütsk: Hörnum, Deensk: Hørnum) ön Sleeswig-Holstiin liit ön di Krais Nuurdfriislön. Diar sen al fuar't Jaar 1500 Feskers ön Hörnem wesen. Dat jerst Mool, dat jen wat aur dit Tērp iin ön en Uurkundi skref, wiar man 1649. Diar uur di Naam "Hornum" brükt. Di Naam Hörnem of Hörnum wiar al 1572 bikeent. Di Kroonist Muchel–Madis (* 11. November 1572 ön Muasem; † 21. Januar 1651) skref ön sin Kroonik aur en Skepsünergang "1571 fuar Hörnem". 1648 uur dat Lön fan en trinjum Hörnem fan Johannes Mejer üs "Hörnum" iin ön sin Koort teeknit. Fuar rocht lung Tiren es man dach nemen hentö dit Süđerjen gingen en uuni diar. Dir Lir wiar ek bluat bang fan Storenflöören, hat wiar uk ek sa iinfach en kum me di Wunerdünemer klaar. Di diari waiten ja man iinfach aur di Bechningen. Dat Planten fan Dünemgērs höl di Sön üp Stair, en da kām uk hok Lir diar hen. Jerer es dat hiili süđern Hualevailön fan Söl Hörnem nēmt uuren. Üs boowen al sair, uunit diar bluat hok Feskers. Fan 1765 bit hentö 1785 es bi di "Budersand" en Hüs wesen, wat fuar Ströngur tö forwaari becht wiar. Dit diari haa leeterhen


Zypergäärs (Cyperus) as en skööl plaanten uun det famile raidgäärs (Cyperaceae). Diar hiar wel son 600 slacher tu. (Cyperus capitatus) Papyrusraid (Cyperus papyrus) Commonskategorii: Zypergäärs (Cyperus) – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Zypergäärs (Cyperus)


Kuschiitisk spriaken san en twiig faan a afroasiaatisk spriaken. Jo wurd uun Nuurduastafrikoo ("Hurn faan Afrikoo") snaaket. Diar hiar 45 spriaken mä amanbi 38 miljuun spreegern tu. Oromo, 30 miljuunen Somaali, 12 miljuunen muar üs 1 miljuun spreegern haa uk: Sidaama Hadiyya Bedja, 1,2 miljuunen Afar. Commonskategorii: Kuschiitisk spriaken – Saamlang faan bilen of filmer


St. Helena, Ascension an Tristan da Cunha as en britisk bütjenlun uun a süüdelk Atlantik. Bit 2009 wiar det flag faan St. Helena uk det flag för det hial bütjenlun. Daalang san jo trii dialen liksteld an sodenang jaft at eegentelk (de jure) nian amtelk flag muar. De facto woort det flag faan St. Helena widjer brükt. Flag faan St. Helena Flag faan Ascension Flag faan Tristan da Cunha Commonskategorii: St. Helena, Ascension an Tristan da Cunha – Saamlang faan bilen of filmer Wikimedia Atlas: St. Helena, Ascension an Tristan da Cunha – Geograafisk an histoorisk koorden


De Ambriz Kreis as en kreis uun det Bengo Prowins faan Angoola. A kreis leit uun a nuurdwaast faan't prowins. Uun a nuurd leit det Zaire Prowins, uun a uast de Nambuangongo Kreis, uun a süüd de Dande Kreis an uun a waast at Atlantik. Hi hee 22.712 lidj (2014). At hoodsteed as Ambriz. De Ambriz Kreis hee trii komuunen: Ambriz Bela Vista Tabi Angola: Administrative Division, citypopulation.de


De Bula Atumba Kreis as en kreis uun det Bengo Prowins faan Angoola. A Kreis leit uun a süüduast faan't prowins. Hi hee 16.047 lidj (2014). At hoodsteed as Bula Atumba. De Bula Atumba Kreis hee tau komuunen: Bula Atumba Quiage


De Dande Kreis as en kreis uun det Bengo Prowins faan Angoola. A kreis leit uun a süüdwaast faan't prowins. Hi hee 217.929 lidj (2014). At hoodsteed as Caxito. De Dande Kreis hee fiiw komuunen: Barra do Dande Caxito Mabubas Quicabo Úcua


De Dembos Kreis as en kreis uun det Bengo Prowins faan Angoola. A kreis leit uun a süüduast faan't prowins. Hi hee 28.202 lidj (2014). At hoodsteed as Quibaxe. De Dembos Kreis hee fjauer komuunen: Paredes Piri Quibaxe São José das Matas


De Nambuangongo Kreis as en kreis uun det Bengo Prowins faan Angoola. A kreis leit uun a nuurduast faan't prowins. Det hee 61.024 lidj (2014). At hoodsteed as Muxaluando. De Nambuangongo Kreis hee sööwen komuunen: Cage Canacassala Gombe Muxaluando Quicunzo Quixico Zala


Nuurđfriislön es me Weestfriislön, di Prowints Groningen en Uastfriislön en Diil fan't friisk Kultuurgibiit Friislön. Friislön liit ön Holand en Dütsklön. Di Krais Nuurđfriislön jert tö Sleeswig-Holstiin ön Dütsklön. Di gurtist Staten sen Hüsem, Naibel, Bräist an Lek. En List fan Staten an Gimiinden kenst Dü jir finj. Heliglön jert kulturel uk tö Nuurđfriislön, man et liit ön di Krais Pinneberg. Di Ailönen en Regioonen fan Nuurđfriislön söner Heliglön sen Söl, Aamrem, Föör, Di Haligen, Pelworem, Nuurđströn, Di Wiirighiart, Di Böökinghiart, Karhiart, Gooshiart an Eidersteed. Harro Harring - Rewolutsjuuneer Carl Ludwig Jessen - Maaler Theodor Mommsen - Histooriker Jens Mungard - Dechter Emil Nolde (Roch Naam Hansen) - Maaler Frederik Paulsen - Dochter an Önernemer Friedrich Paulsen - Filosoof an Pedagoog Friede Springer - Önernemerin Theodor Storm - Skriiwer Ferdinand Tönnies - Sotsjoloog an Ökonoom Krais Nuurđfriislön Histoori faan Nuurdfriislön Nuurđfriisk Spreekwiisen Nuurđfriisk Literatuur


De Pango Aluquém Kreis as en kreis uun det Bengo Prowins faan Angoola. A kreis leit uun a süüduast faan't prowins. Hi hee 6.571 lidj. At hoodsteed as Pango Aluquém. A kreis as de letjst kreis uun det Bengo Prowins. De Pango Aluquém Kreis hee tau komuunen: Cazuangongo Pango-Aluquém


Det Bafatá Regiuun (üüb Portugiisk: A Região de Bafatá) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Guinea-Bissau. At regiuun leit uun a maden faan’t lun. Uun a nuurd leit Seenegal, uun a uast det Gabú Regiuun, uun a süüd lei dön Tombali an Quinara Regiuunen an uun a waast leit det Oio Regiuun. Det hee 210.007 lidj (2009). At hoodsteed as Bafatá. De Géba Struum leept troch't regiuun. Det Bafatá Regiuun hee seeks of 7 sektooren. Guinea-Bissau, www.citypopulation.de Instituto Nacional De Estatística Da Guiné-Bissau (2015), Boletim Estatístico Da Guiné-Bissau: Guiné-Bissau Em Números 2015, s. 10.


Det Maritime Regiuun (üüb Fraansöösk: La Région Maritime) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Toogo. At regiuun leit uun a süüd faan’t lun. Uun a nuurd leit det Plateaux Regiuun, uun a uast Beniin, uun a süüd at Atlantik an uun a waast Ghaana. Det hee 2.599.955 lidj (2010). At hoodsteed faan't regiuun as Lomé. Toogosia an Vogansia, wat uun a süüd faan't regiuun lei. De Mono Struum bildet at uastgrens faan't regiuun mä Beniin. Det Maritime Regiuun hee sööwen prefektüüren. At steed Lomé as uk en komuun. 6. Nofember 2010 jeew at en folksteeling uun Toogo. Efter a resultooten hee det Maritime Regiuun 2.599.955 lidj: 1.351.601 faan a lidj san wüfhööd an 1.248.354 karmen. A miast mensken (61.9 prusent) uun't regiuun lewe uun a steed. Maritime as det iansig regiuun uun Toogo, huar a miast mensken uun a steed lewe. Togo, citypopulation.de Maritime: Region in Togo, citypopulation.de


Det Plateaux Regiuun (üüb Fraansöösk: La Région des Plateaux) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Toogo. Uun a nuurd leit det Centrale Regiuun, uun a uast Beniin, uun a süüd det Maritime Regiuun an uun a waast Ghaana. At regiuun leit uun a süüd faan’t lun. Det hee 1.375.165 lidj (2010). At hoodsteed faan't regiuun as Atakpamé. Nangbeto Stausia, wat uun a uast faan't regiuun leit. De Mono Struum leept troch't regiuun. Det Plateaux Regiuun hee twaalew prefektüüren. 6. Nofember 2010 jeew at en folksteeling uun Toogo. Efter a resultooten hee det Plateaux Regiuun 1.375.165 lidj: 696.974 faan a lidj san wüfhööd an 678.191 karmen. A miast mensken (80.3 prusent; de naisthuuchst prusent uun Toogo) uun’t regiuun lewe üüb’t lun. Togo, citypopulation.de Plateaux: Region in Togo, citypopulation.de 7.51.1Koordinaaten: 8° N, 1° O


Det Ashanti Regiuun as en regiuun uun de aafrikoons stoot Ghaana. At regiuun leit uun a süüd faan’t lun. Det hee 4.780.380 lidj (2010). At hoodsteed as Kumasi. At regiuun hee 30 distrikten. Ghana, citypopulation.de


Sleeswig-Holstiin (platdütsk Sleswig-Holsteen, deensk Slesvig-Holsten, kuurt uk SH) es dit nuurđerst Bundeslön fan Dütsklön. Hat liit twesken Weest- en Uastsee, di Hauptstat es Kiil, sent dit Lön ön die 23. August 1946 grünjliar uuren es. Ön di Nuurđen liit Deenemark, ön di Süđern lair di Bundslönen Hamborig en Neđersaksen, en süđuasterfuar liit Mecklenborig-Fuarpomern. Deling (Stant: 1. Januwaari 2013) sen diar fjuur kraisfriie Staten an elev Kraisi me 85 Amten en 1115 Gemiinden. 901 diarfan haa mener üs 2000 Liren, dānen diar uuni, en diarom haa des iarenamtelk Büürföögern. Krais Dithmarschen (Heide, HEI) Krais Herzogdoom Lauenborig (Ratzeborig, RZ) Krais Nuurđfriislön (Hüsem, NF) Krais Uastholstiin (Eutin, OH) Krais Pinneberg (Pinneberg, PI) (mä Heliglön) Krais Plön (Plön, PLÖ) Krais Rendsborig-Eckernförde (Rendsborig, RD, uk: ECK) Krais Sleeswig-Flensborig (Sleeswig, SL) Krais Segeberg (Bad Segeberg, SE) Krais Steinborig (Itzehoe, IZ) Krais Stormarn (Bad Oldesloe, OD) Flensborig (FL) Kiil (KI) Lübeck (HL) Neumünster (NMS) Dat et sa fuul Spraaken on jen Lön jeft, dit haa wu bluat jens on Dütsklön', en dit es ön Sleeswig-Holstiin. Ön dit lön twesken Uast- en Weestsee jeft et trii Spraaken fan Menerhairen, en dit sen Deensk, Romānsk en Nuurđfriisk. En da uur jit Platdütsk snaket. Platdütsk es di Regionālspraak fan Nuurđerdütsklön'.


Det Brong-Ahafo Regiuun as en regiuun uun de afrikoons stoot Ghaana. At regiuun leit uun a maden an a waast faan’t lun. Det hee 2.310.983 lidj (2010). At hoodsteed as Sunyani. At regiuun hee 18 distrikten. Asunafo North Distrikt Asunafo South Distrikt Asutifi Distrikt Atebubu-Amantin Distrikt Berekum Distrikt Dormaa Distrikt Jaman North Distrikt Jaman South Distrikt Kintampo North Distrikt Kintampo South Distrikt Nkoranza Distrikt Pru Distrikt Sene Distrikt Sunyani Distrikt Tain Distrikt Tano North Distrikt Tano South Distrikt Techiman Municipal Distrikt Wenchi Distrikt Ghana, citypopulation.de


Det Central Regiuun as en regiuun uun de aafrikoons stoot Ghaana. At regiuun leit uun a süüd faan’t lun. Det hee 2.201.863 lidj (2010). At hoodsteed as Cape Coast. At regiuun hee 20 distrikten. Abura/Asebu/Kwamankese Distrikt Agona East Distrikt Agona West Municipal Distrikt Ajumako/Enyan/Essiam Distrikt Asikuma/Odoben/Brakwa Distrikt Assin North Municipal Distrikt Assin South Distrikt Awutu-Senya Distrikt Awutu-Senya-East Distrikt Cape Coast Metropolitan Distrikt Effutu Municipal Distrikt Ekumfi Distrikt Gomoa East Distrikt Gomoa West Distrikt Komenda/Edina/Eguafo/Abirem Municipal Distrikt Mfantseman Municipal Distrikt Twifo-Ati Mokwa Distrikt Twifo/ Heman/Lower Denkyira Distrikt Upper Denkyira East Municipal Distrikt Upper Denkyira West Distrikt Ghana, citypopulation.de


Det Eastern Regiuun as en regiuun uun de aafrikoons stoot Ghaana. At regiuun leit uun a süüduast faan’t lun. Det hee 2.633.154 lidj (2010). At hoodsteed as Koforidua. Sant 2015 hee’t regiuun 26 distrikten. Afram Plains North Distrikt Afram Plains South Distrikt Akuapim North Distrikt Akwapim South Distrikt Akyemansa Distrikt Asuogyaman Distrikt Atiwa Distrikt Ayensuano Distrikt Birim Central Municipal Distrikt Birim North Distrikt Birim South Distrikt Denkyembour Distrikt East Akim Municipal Distrikt Fanteakwa Distrikt Kwaebibirem Distrikt Kwahu East Distrikt Kwahu South Distrikt Kwahu West Municipal Distrikt Lower Manya Krobo Distrikt New Juaben Municipal Distrikt Nsawam Adoagyire Municipal Distrikt Suhum Municipal Distrikt Upper Manya Krobo Distrikt Upper West Akim Distrikt West Akim Municipal Distrikt Yilo Krobo Municipal Distrikt Ghana, citypopulation.de


Det Greater Accra Regiuun as en regiuun uun de aafrikoons stoot Ghaana. At regiuun leit uun a süüduast faan’t lun. Det hee 4.010.054 lidj (2010). At hoodsteed as Accra. Sant 2012 hee’t regiuun 16 distrikten. Accra Metropolitan Distrikt Ada West Distrikt Adentan Municipal Distrikt Ashaiman Municipal Distrikt Dangme East Distrikt Ga Central Distrikt Ga East Municipal Distrikt Ga South Municipa Distrikt Ga West Municipal Distrikt Kpone Katamanso Distrikt La Dade-Kotopon Municipal Distrikt La-Nkwantanang Distrikt Ledzokuku-Krowor Municipal Distrikt Ningo/Prampam Distrikt Shai Osudoku Distrikt Tema Metropolitan Distrikt Ghana, citypopulation.de


At list faan ISO 3166-2-Codes för Somalia wiset di code för 18 Regionen (gobolka) des Landes. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Somalia SO), di ööder as di code för die Region. Nian feranerang faan di code sant 1998. ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk)


At Republiik Somaalilun (somaali Jamhuuriyadda Soomaaliland) as en de-facto-regime uun Uastafrikoo. Hat leit uun di nuurder dial faan Somaalia, woort oober internatjunaal ei gudkäänd. Trinjam lei Dschibuuti uun't nuurdwaasten, Etioopien uun't süüdwaasten, Somaalia uun't süüduasten an di Golf faan Aden uun't nuurden. Somaalilun (iar: Britisk Somaalilun) hää ham 1960 tuupslööden mä di süüdelk dial Itajeensk Somaalilun tu di nei stoot Somaalia. Man üs det regiarang faan Somaalia stört wurd, jääw't en böösen bürgerkrich, di bit daalang uunhäält. Diaram hää Somaalilun ham faan di süüdelk dial weder ufliaset an as sant 1991 de facto weder en suwereenen stoot. An at gongt diar eenegermooten raueg tu. Diar san sääks regiuunen mä en ünlik taal faan distrikten. Diarbi ment A, B, C an D en iindialang efter grate an wiartskapsmäächt. Commonskategorii: Somaalilun – Saamlang faan bilen of filmer Wikimedia Atlas: Somaalilun – Geograafisk an histoorisk koorden Wikivoyage Raisfeerer: Somaalilun (sjiisk) 9.646.3Koordinaaten: 10° N, 46° O


Nevada (Ütspräke aw Aingelsch: [nɪˈvædə], aw Spaanisch: [neˈβaða]) as en diiljstoot foon da Feriind Stoote. E diiljstoot läit önj't weesten foon't lönj. Dåt heet 3.080.156 manschne (2019). E hoodstää foon e diiljstoot as Carson City. Nevada as di soowentgrutste diiljstoot önj da Feriind Stoote. Dåt as en kink maner as Tjüschlönj. Da tiin grutst stääse önj e diiljstoot san: Nevada heet iinj autonoom stää (Carson City) än 16 counties: USA: States, citypopulation.de USA: Nevada, citypopulation.de USA: Administrative Division, citypopulation.de 39-117Koordinaaten: 39° 0′ N, 117° 0′ W


Di Somaalilun-Skalang (ingelsk Somaliland shilling, somaali Soomaaliland shilin) as sant 1994 det münt faan Somaalilun. Det lun as ei gudkäänd, an mä det münt woort ei hanelt. Di wäärs as ünseeker. Uun't juar 2006 jääw't 6400 SQS för ään US-Dooler. Uun't juar 2015 wiar't amanbi 6000 SQS. Jilstaken jaft at för 1, 5, 10 an 20 SQS. Jilskiiner jaft at för 5, 10, 20, 50, 100, 500 an 1000 SQS. Uun Somaalilun woort oober uk mä di US-Dooler betaalet.


Somaali (aanj nööm Af Soomaali) as en uastkuschiitisk spriak, diar uun Uastafrikoo snaaket woort. Wikipedia üüb Somaali som


Yaoundé [ja.unˈdeː] as at hoodsteed an naistgratst steed faan de aafrikoons stoot Kameruun. At steed leit uun a süüd faan’t lun. Det hee 2.765.600 lidj (2015). Det as uk at hoodsteed faan det Centre Regiuun. Yaoundé hee tau juarstidjen: en rintidj faan Marts tu Nofember an en drügtidj faan Deetsember tu Febrewoore. Cameroon, citypopulation.de


Ambriz as en steed uun de aafrikoons stoot Angoola. At steed leit üüb en hualeweilun uun a nuurdwaast faan’t lun. Det as 180 km tu a nuurd faan Luanda. Det hee 17.000 lidj (2011). Det as hoodsteed faan de Ambriz Kreis faan det Bengo Prowins.


Benguela De Benguela Kreis as en kreis uun det Benguela Prowins faan Angoola. A kreis leit uun a waast faan’t prowins. Hi hee 513.441 lidj (2014). At hoodsteed as Benguela.


Di Golf faan Aaden as en bocht faan a Indisk Oosean tesken Aasien an Afrikoo. Uun't nuurden leit Jemen, uun't waasten Djibuuti an uun't süüden Somaalia (of fölmuar Somaalilun). Di nööm komt faan det stääd Aaden uun Jemen. Ööder grat huuwenstääden diar san Djibuuti-Stääd, Berbera an Boosaaso. Commonskategorii: Golf faan Aaden – Saamlang faan bilen of filmer


At Hurn faan Afrikoo as di uastermiast dial faan Afrikoo. Hi raaget iin uun a Indisk Oosean, uun't nuurden leit a Golf faan Aden. Tu't Hurn faan Afrikoo hiar Ethioopien, Somaalia (mä Somaalilun), Eritrea an Djibuuti.


At list faan ISO 3166-2-Codes för Jemen wiset di code för 20 Gouvernements und den Hauptstadtbezirk. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Jemen YE), di ööder as di code för das Gouvernement. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk) ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden.


At Republiik Jemen (araabisk الجمهورية اليمنية, DMG al-Ǧumhūrīyya al-Yamanīyya) as en stoot uun Fööraasien, uun't süüden faan't Araabisk Hualeweilun. Uun't nuurden leit Saudi-Araabien, uun't uasten Omaan, uun't süüduasten at Araabisk Sia, uun't süüden di Golf faan Aden an uun't waasten at Ruad Sia. Tu Jemen hiart uk Sokotra, en skööl faan mäenööder 3814 km² grat eilunen, an noch flook letjer eilunen. Uun Jemen jaft at 21 gouvernements an det hoodstäädregiuun faan Sanaa Commonskategorii: Jemen – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Jemen (sjiisk) Wääblink-kataloog tu Jemen uun't Curlie Project (iar:DMOZ, üüb huuchsjiisk) CIA – The World Factbook: Auersicht tu Jemen [1] (PDF) Internatjunaal Müntfond [2] United Nations Development Programme (UNDP),


At Araabisk Sia (araabisk بحر العرب, DMG Baḥr al-ʿArab, persisk دریای عرب, Urdu بحیرہ عرب, Hindi अरब सागर) as di nuurdwaastelk dial faan a Indisk Oosean tesken at Araabisk Hualeweilun an Indien. Hat as 3,9 miljuun km² grat an det jipst steed as 4481 meetern jip. Uun't nuurden slot ham di Golf faan Omaan uun, an nuurdermuar di Persisk Golf. Uun't waasten leit di Golf faan Aden, hi as det ferbinjang tu't Ruad Sia. Eilunen uun't Araabisk Sia san Sokotra (Jemen) Masirah an a Churiya-Muriya-Eilunen (Omaan) Astola (Pakistan) Salsette an Diu (Indien) Amindiiwen an Lakkadiiwen uun't Lakkadiiwensia Commonskategorii: Araabisk Sia – Saamlang faan bilen of filmer Robert Dinwiddie: Ocean_ The World's Last Wilderness Revealed. Dorling Kindersley, London 2008, S. 452 15.91944444444463.906111111111Koordinaaten: 15° 55′ 10″ N, 63° 54′ 22″ O


At list faan ISO 3166-2-Codes för Oman wiset di code för elwen guwernements. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Oman OM), di ööder as di code för at guwernement. Di luncode as tuleetst uun 2015 auerwerket wurden. iso.org: Online Browsing Platform: Oman ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden.


Omaan (amtelk Sultanaat Omaan, araabisk سلطنة عمان, DMG salṭanat ʿumān) as en stoot üüb't Araabisk Hualeweilun. Diar lewe gud sjauer miljuun minsken. Diar san 11 gouvernements (araabisk محافظة, DMG muḥāfaẓa; Pl. محافظات / muḥāfaẓāt) uun Omaan: Wikimedia Atlas: Omaan – Geograafisk an histoorisk koorden Commonskategorii: Omaan – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Omaan (sjiisk) timesofoman.com [1] des Internatjunaal Müntfond [2] United Nations Development Programme (UNDP),


A Ferianagt Araabisk Emiraaten (araabisk الإمارات العربية المتحدة, DMG al-Imārāt al-ʿArabiyya al-Muttaḥida; amtelk: araabisk دولة الإمارات العربية المتحدة, DMG Dawlat al-Imārāt al-ʿArabiyya al-Muttaḥida ‚Stoot faan a Ferianagt Araabisk Emiraaten‘), kurt VAE, UAE of FAE san en föderatjuun faan sööwen emiraaten üüb't Araabisk Hualeweilun. Jo lei bi a Persisk Golf an dialwiis bi a Golf faan Omaan. Uun't uasten leit Omaan an uun't süüden an waasten Saudi-Araabien. Hoodstääd as Abu Dhabi, hat as ian faan a fiiw grat stääden uun a FAE bütj Dubai, Schardscha, Adschman an Al-Ain. Commonskategorii: Ferianagt Araabisk Emiraaten – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Ferianagt Araabisk Emiraaten (sjiisk) Wikimedia Atlas: Ferianagt Araabisk Emiraaten – Geograafisk an histoorisk koorden Feriand Natjuunen: World Population Prospects [1] des Internatjunaal Müntfond [2] United Nations Development Programme (UNDP), National Bureau of Statistics, ufrepen di 16. Marts 2014. citypopulation: [3]


Malaysia as en stoot uun Süüduastaasien an bestäänt ütj tau loonsdialen, wat troch’t Südschineesksia skääsd san: det Malaaisk Hualeweilun uun a waast an a nuurddial faan’t eilun Borneo uun a uast. At waastdial hee’t grens uun a nuurd mä Thailun an uun a süüd mä a steedstoot Singapuur. At uastdial dialt en lung grens mä Indoneesien an amslot uun a nuurduast das Sultanaat Bruunei. At gratdial faan dön amanbi 28,3 miljuun lidj lewe uun a waastdial. At hoodsteed as Kuala Lumpur. Dön tjiin gratst steeden uun't lun san: At lun hee trii bundesteritoorien (Kuala Lumpur, Labuan, Putrajaya) an 13 bundesstooten: Malaysia as sant 1957 lasmaat faan det Commonwealth of Nations. Malaysia: States, Territories & Urban Areas, citypopulation.de Malaysia, citypopulation Malaysia, citypopulation


Addis Abeba (üüb Amhaarisk: አዲስ አበባ Addis Abäba [adˈdis ˈabəba] harke tu?/i) as at hoodsteed an gratst steed faan Ethioopien. At steed leit uun a maden faan't lun. Det hee 3.273.000 lidj (2015). Turkei Ankara, at Türkei sant 2006 Israel Be’er Schewa, Israel sant 2004 Korea Sud Chuncheon an Seoul, Süüdkorea Sudafrikoo Johannesburg, Süüdaafrika sant 2003 Sudaan Chartuum, Sudaan Sjiisklun Leipzig, Tjiisklun sant 2004 Sambia Lusaka, Sambia sant 2005 Frankrik Lyon, Frankrik sant 2009 Keenia Nairobi, Keenia sant 1968 Sjiina Peking an Chongqing, Schiina Jemen Sanaa, Jeemen sant 2007 Ruslun Sankt Petersborig, Ruslun sant 2011 Ethiopia: Regions, Cities and Major Towns, citypopulation.de


Dschibuuti (üüb Araabsk: مدينة جيبوتي Madīna Jibūtī, üüb Fraansöösk: Ville de Djibouti, üüb Somaali: Magaalada Jabuuti, üüb Afaar: Magaala Gabuuti) as at hoodsteed an gratst steed faan Dschibuuti. At steed bestäänt ütj det Dschibuuti Steed Regiuun bi a Golf faan Tadjoura. Det hee 475.322 lidj (2009). Djibouti, citypopulation.de


Asmara (üüb Tigrinya: ኣስመራ Asmära) as at hoodsteed an det gratst steed faan Eritrea. At steed leit uun’t huuchlun uun a waast faan’t lun. Det hee 929.000 lidj (2019). The CIA World Factbook: Eritrea. Archiwiaret faan det originool di 15. Mei 2020. Ufrepen di 30. Nofember 2019.


Banjul ([bænˈdʒuːl] of [ˈbɑːndʒuːl]; iar Bathurst) as at hoodsteed an det gratst steed faan Gambia. At leit uun a waast faan't lun. Det hee 31.054 lidj (2013). Gambia, citypopulation.de


Saint-Pierre an Miquelon as en bütjluns teritoorium faan Frankrik (Collectivité d’outre-mer, COM). Det letj skööl faan eilunen leit naibi Kanada, sowat 25 km süüdelk faan Neufundland. Diar lewe gud 6.000 minsken faan faskerei an fräämenferkiar. Hoodstääd as Saint-Pierre. Commonskategorii: Saint-Pierre an Miquelon – Saamlang faan bilen of filmer 46.844166666667-56.319166666667Koordinaaten: 46° 51′ N, 56° 19′ W


Wallis an Futuna (fransöösk Wallis et Futuna) as en bütjluns teritoorium faan Frankrik (Collectivité d’outre-mer) uun a süüdelk Pasiifik. Det as en skööl faan eilunen tesken Fidschi an Samoa. Hoodstääd as Mata-Utu üüb Uvea. Det teritoorium as en fersaamlang faan trii könangriken Uvea (Wallis), Sigave (Futuna) an Alo (Alofi). Uvea üüb Wallis, ~8.300 iinwenern Sigave üüb a nuurdelk dial faan Futuna, ~1.200 iinwenern Alo üüb Alofi an Futuna, ~1.900 iinwenern Commonskategorii: Wallis an Futuna – Saamlang faan bilen of filmer Wikimedia Atlas: Wallis an Futuna – Geograafisk an histoorisk koorden


Accra as at hoodsteed an gratst steed faan Ghaana. At steed leit uun a süüduast faan’t lun. Det hee 2.070.463 lidj (2010). Accra hee tau rintidjen: det iarst wooret faan April tu maden Jüüle an det naist as uun Oktuuber. Ghana: Cities, citypopulation.de Wetter in Accra auf wetterkontor.de


Porto Novo as en steed uun de aafrikoons stoot Beniin. At steed as at hoodsteed an naistgratst steed faan’t lun. Det as sat faan’t Natschunaalfersaamling faan Beniin, faan a president an hög ministeerien. Dön miast ministeerien haa man hörens sat uun Cotonou. Det as uk hoodsteed faan det Ouémé Department. Det hee 264.320 lidj (2013). Benin, citypopulation.de


At Flensborger Brauhüs as en brauhüs faan Flensborag.


De Bas-Sassandra Distrikt as en distrikt faan de aafrikoons stoot at Elfenbianküst. A distrikt leit uun a süüdwaast faan’t lun. Uun a nuurd leit de Sassandra-Marahoué Distrikt, üün a uast lei dön Gôh-Djiboua an Lagunes Distrikten, uun a süüdwaast leit Libeeria an uun a nuurdwaast det Montagnes Distrikt. Det hee 2.280.548 lidj (2014). At hoodsteed as San-Pédro. De Bas-Sassandra Distrikt hee trii regiuunen, wat iin uun departmenten diald wurd. www.citypopulation.de Ivory Coast: Administrative Divisions, citypopulation.de Ivory Coast: Administrative Divisions, citypopulation.de


Andhra Pradesh (üüb Telugu: ఆంధ్ర ప్రదేశ్ Āndhra Pradēś [ˈɑːndʰrʌ prʌˈdeːɕ]) as en bundesstoot faan Inje. De bundesstoot hee 49.386.799 lidj (2011). At hoodsteed as Amaravati. Andhra Pradesh hee tretanj distrikten. Telugu


Arunachal Pradesh (üüb Hindi: अरुणाचल प्रदेश, Aruṇācal Pradeś [ʌruˈɳɑːʧʌl prʌˈdeːɕ]) as en bundesstoot faan Inje. A bundesstoot leit uun a nuurduast faan't lun. Hi hee 1.383.727 lidj (2011). At hoodsteed as Itanagar. A bundesstoot hee tau-an-twuntig distrikten. India: States and Major Agglomerations, citypopulation.de


Det Nuurd Mbundu Spriik as ian fan tau Bantuspriiken, wat Mbundu het. At spriik hee det naistgratst taal faan spreegern (amanbi fjauer miljuunen) uun Angoola. Det as at spriik faan det Nuurd Mbundu (aanjnööm: Ambundu), wat för't miast uun dön Luanda, Bengo, Malanje an Cuanza Norte Prowinsen wene. Taalen uun Nuurd Mbundu: moxi, úmue. txiari. tatu. kuãna. tãna. samanu. sambari. nake. txiela. kuĩ. Andrew Dalby (1998), Dictionary of Languages, Columbia University Press, s. 413.


Det Süüd Mbundu Spriik (aanjnööm: Umbundu) as ian fan tau Bantuspriiken, wat Mbundu het. At spriik hee det gratst taal faan spreegern (amanbi seeks miljuunen) uun Angoola. Det as at spriik faan a Süüd Mbundu (aanjnööm: Ovimbundu), wat för't miast uun't huuchlun uun a maden faan't lun wene. Spreegern faan detheer spriik wene uk uun det Luanda Prowins an uun't steed Lubango uun det Huíla Prowins.


Det Kongo Spriik as ian faan dön Bantuspriiken. At spriik wurt faan dön Kongo an Ndundu brükt. Jo wene för't miast uun a waast faan det DR Kongo, uun a nuurd faan Angoola an uun a süüdwaast faan det Republiik Kongo. Det wurt faan amanbi 5.688.500 lidj uun det DR Kongo, tau miljuunen lidj uun Angoola an 16.500 lidj uun det Republiik Kongo spreegen. At wurd zombie kaam faan det Kongo wurd nzombi, wat duad üüb at spriik het.


Det Agadez Regiuun (üüb Fraansöösk: La Région d’Agadez) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Niiger. At regiuun leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 487.620 lidj (2012). At hoodsteed as Agadez. At regiuun hee trii departmenten.


Det Diffa Regiuun (üüb Fraansöösk: La Région de Diffa) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Niiger. At regiuun leit uun a süüduast faan't lun. Det hee 489.531 lidj (2011). At hoodsteed as Diffa. Det Diffa Regiuun hee trii departmenten.


Det Savanes Regiuun (üüb Fraansöösk: La Région des Savanes) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Toogo. At regiuun leit uun a nuurd faan’t lun. Uun a nuurd leit Burkiina Faaso, uun a uast Beniin, uun a süüd det Kara Regiuun an uun a waast Ghaana. Det hee 828.224 lidj (2010). At hoodsteed faan't regiuun as Dapaong. De Oti Struum leept troch't regiuun. Dial faan de Keran Natschunaalpark leit uun't regiuun. Det Savanes Regiuun hee sööwen prefektüüren. 6. Nofember 2010 jeew at en folksteeling uun Toogo. Efter a resultooten hee det Savanes Regiuun 828.224 lidj: 430.228 faan a lidj san wüfhööd an 397.996 karmen. A miast mensken (85.9 prusent; de huuchst prusent uun Toogo) uun’t regiuun lewe üüb’t lun. Togo, citypopulation.de Savanes: Region in Togo, citypopulation.de


Det Dosso Regiuun (üüb Fraansöösk: La Région de Dosso) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Niiger. At regiuun leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 2.037.713 lidj (2011). At hoodsteed as Dosso. Det Diffa Regiuun hee fiiw departmenten.


Det Maradi Regiuun (üüb Fraansöösk: La Région de Maradi) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Niiger. At regiuun leit uun a süüd faan't lun. Det hee 3.404.645 lidj (2012). At hoodsteed as Maradi. Det Maradi Regiuun hee seeks departmenten.


Beniin Beniin [beˈniːn], amtlik dat Republiik foon Beniin (uwe Fransöösk: Bénin [beˈnɛ̃] än République du Bénin), is en staot öön e wäst foon Aafrika. Öön e wäst lait Toogo, öön e nöörd laie Burkiina Faaso än Niiger, öön e uust lait Nigeeria än öön e söö di Golf foon Guinea. Et löön heet 10.008.749 jude (2013). E häädstäänge sän Porto Novo än Cotonou. Benin, citypopulation.de


Burundi Burundi [bʊˈrʊndi], amtlik ju Republiik foon Burundi (uwe Rundi: Republika y'Uburundi) is en staot öön e uust foon Aafrika. Öön e nöörd lait Ruanda, öön e uust Tansaniia än öön e wäst dat Demokraotisk Republiik Kongo. Et löön heet 8.053.574 jude (2008). Et häädstää is Bujumbura. Burundi, citypopulation.de


Burundi [bʊˈrʊndi], åmtlik jü Republiik foon Burundi (aw Rundi: Republika y'Uburundi) as en stoot önj't ååsten foon Aafrika. Önj't norden läit Ruanda, önj't ååsten Tansaniia än önj't weesten dåt Demokrååtisch Republiik Kongo. Et lönj heet 11.178.921 inboogere (2015). Et hoodstää as Bujumbura.


Dschibuuti Dschibuuti [dʒiˈbuːti], amtlik dat Republiik foon Dschibuuti (uwe Araobsk: جيبوتي Jībūtī, uwe Fransöösk: Djibouti, uwe Somaoli: Jabuuti, uwe Afar: Gabuuti) is en löön öön e uust foon Aafrika. Öön e nöörd lait Eritrea, öön e wäst än söö Ethioopien, öön e söö'uust Somaolia än öön e uust laie ju Ruad Sii än e Golf foon Aoden. Et löön heet 1.049.000 jude (2018). Et häädstää is Dschibuuti. Djibout, citypopulation.de


Dschibuuti [dʒiˈbuːti], åmtlik jü Republiik foon Dschibuuti (aw Arååbsch: جيبوتي Jībūtī, aw Frånsch: Djibouti, aw Somååli: Jabuuti, aw Afar: Gabuuti) as en stoot önj't ååsten foon Aafrika. Önj't norden läit Eritrea, önj't weesten än sööden Ethioopien, önj't söödååsten Somåålia än önj't ååsten läit dåt Rüüdj Heef än e Golf foon Ååden. Et lönj heet 846.687 inboogere (2016). Et hoodstää as Dschibuuti.


Beniin es en Lun uun Aafrika. Deät Lun hat 10.008.749 Iinwuuners (2013). De Hoadsteed'n sen Porto Novo en Cotonou.


Burundi es en Lun uun Aafrika. Deät Lun hat 11.178.921 Iinwuuners (2015). De Hoadstad es Bujumbura.


Dschibuuti es en Lun uun Aafrika. Deät Lun hat 846.687 Iinwuuners (2016). De Hoadstad es Dschibuuti.


Bissau as at hoodsteed an det gratst steed faan Guinea-Bissau. At steed leit bi de Geba Struum. Det hee amanbi 387.909 lidj (2009). Guinea-Bissau, citypopulation.de


Cacheu as en steed uun de aafrikoons stoot Guinea-Bissau. At steed leit bi de Cacheu Struum, uun a nuurdwaast faan't lun. Det hee 9849 lidj (2008).


Det Biombo Regiuun (üüb Portugiisk: A Região de Biombo) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Guinea-Bissau. At regiuun leit uun a nuurdwaast faan’t lun. Uun a nuurd leit det Cacheu Regiuun an uun a uast lei dön Oio an Bissau Regiuunen. Det hee 97.120 lidj (2009). At hoodsteed as Quinhámel. At regiuun hee trii sektooren. Guinea-Bissau, www.citypopulation.de Instituto Nacional De Estatística Da Guiné-Bissau (2015), Boletim Estatístico Da Guiné-Bissau: Guiné-Bissau Em Números 2015, s. 10.


Det Cacheu Regiuun (üüb Portugiisk: A Região de Cacheu) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Guinea-Bissau. At regiuun leit uun a nuurdwaast faan’t lun. Uun a nuurd leit Seenegal, uun a uast det Oio Regiuun, uun a süüduast det Biombo Regiuun an uun a süüdwaast an waast at Atlantik. Det hee 192.508 lidj (2009). At hoodsteed as Cacheu. At regiuun hee tau grat eilunen: det Jeta Eilun an det Pecixe Eilun. At regiuun hee seeks sektooren. Bigene Bula Cacheu Caió Canghungo São Domingos Guinea-Bissau, www.citypopulation.de


Guinea Guinea [giˈneːa], amtlik ju Republiik Guinea (uwe Fransöösk: La Guinée [giˈne] än République de Guinée) is en staot öön e wäst foon Aafrika. Det heet 10.523.261 jude (2014). Ju häädstää is Conakry. Guinea: Administrative Division, citypopulation.de


Conakry as en steed uun de aafrikoons stoot Guinea. At steed as at hoodsteed an det gratst steed faan't lun. Det leit uun a waast faan't lun. Det hee 1.660.973 lidj (2014). Djibril Tamsir Niane (1932-2021), skriiwer. Guinea (Republic of Guinea): Regions, www.citypopulation.de Conakry (Regiuun)


Kandi as en steed uun de aafrikoons stoot Beniin. Det leit uun a nuurd faan't lun. Det as at hoodsteed faan det Alibori Department. Det hee 56.043 lidj (2013). At steed wurt iin uun trii arrondissementen diald: Kandi I, Kandi II, Kandi III. www.citypopulation.de


Det Batha Regiuun (üüb Fraansöösk: La Région du Batha, üüb Araabsk: المنطقة البطحة al-Minṭaqātu l-Baṭḥā) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Tschad. At regiuun leit uun a maden faan't lun. Det hee 488.458 lidj (2009). At hoodsteed as Ati. At regiuun hee trii departmenten: www.citypopulation.de


Det Chari-Baguirmi as en regiuun uun de aafrikoons stoot Tschad. At regiuun leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 578.425 lidj (2009). At hoodsteed as Massenya. Baguirmi Chari Loug Chari Faan 1480 tu 1897 wiar at regiuun faan daaling dial faan det Baguirmi Sultanaat. www.citypopulation.de


Det Bururi Prowins (üüb Rundi: iProvense ya Bururi, üüb Fraansöösk: La Province de Bururi) as en prowins uun de aafrikoons stoot Burundi. At prowins leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 570.929 lidj (2008). At hoodsteed as Bururi. Berger uun det Bururi Prowins san: de Musebeyi Berig (2274 m) an de Rumonyi Berig (2210 m). Dial faan de Tanganyika Sia leit uun't prowins. At prowins hee seeks komuunen. www.citypopulation.de www.citypopulation.de


Det Cankuzo Prowins (üüb Rundi: iProvense ya Cankuzo, üüb Fraansöösk: La Province de Cankuzo) as en prowins uun de aafrikoons stoot Burundi. At prowins leit uun a nuurduast faan't lun. Det hee 221.391 lidj (2008). At hoodsteed as Cankuzo. At prowins hee fiiw komuunen. www.citypopulation.de


Det Cibitoke Prowins (üüb Rundi: iProvense ya Cibitoke, üüb Fraansöösk: La Province de Cibitoke) as en prowins uun de aafrikoons stoot Burundi. At prowins leit uun a nuurdwaast faan't lun. Det hee 460.626 lidj (2008). At hoodsteed as Cibitoke. Berger uun det Cibitoke Prowins san: de Twinyoni Berig (2659 m), de Cendajuru Berig (2216 m) an de Rwengero Berig (2201 m). At prowins hee seeks komuunen. www.citypopulation.de


Det Gitega Prowins (üüb Rundi: iProvense ya Gitega, üüb Fraansöösk: La Province de Gitega) as en prowins uun de aafrikoons stoot Burundi. At prowins leit uun a maden faan't lun. Det hee 715.080 lidj (2008). At hoodsteed as Gitega. At prowinsen hee elwen komuunen. www.citypopulation.de www.citypopulation.de


Det Karuzi Prowins (üüb Rundi: iProvense ya Karuzi, üüb Fraansöösk: La Province de Karuzi) as en prowins uun de aafrikoons stoot Burundi. At prowins leit uun a nuurduast faan't lun. Det hee 433.061 lidj (2008). At hoodsteed as Karuzi. At prowins hee sööwen komuunen. www.citypopulation.de www.citypopulation.de


Det Kayanza Prowins (üüb Rundi: iProvense ya Kayanza, üüb Fraansöösk: La Province de Kayanza) as en prowins uun de aafrikoons stoot Burundi. At prowins leit uun a nuurdwaast faan't lun. Det hee 586.096 lidj (2008). At hoodsteed as Kayanza. Ian berg uun det Kayanza Prowins as de Mikiko Berig (2554 m). At prowins hee njüügen komuunen. www.citypopulation.de www.citypopulation.de


Det Kirundo Prowins (üüb Rundi: iProvense ya Kirundo, üüb Fraansöösk: La Province de Kirundo) as en prowins uun de aafrikoons stoot Burundi. At prowins leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 636.298 lidj (2008). At hoodsteed as Kirundo. At prowins hee trii grat sian: de Cyohoha Sia, de Rweru Sia, an de Rwihinda Sia. Dön iarst tau sian wurd mä Ruanda diald. At prowins hee sööwen komuunen. www.citypopulation.de www.citypopulation.de


Det Makamba Prowins (üüb Rundi: iProvense ya Makamba, üüb Fraansöösk: La Province de Makamba) as en prowins uun de aafrikoons stoot Burundi. At prowins leit uun a süüd faan't lun. Det hee 428.917 lidj (2008). At hoodsteed as Makamba. Dial faan de Tanganyika Sia leit uun't prowins. At prowins hee seeks komuunen. www.citypopulation.de www.citypopulation.de


Det Muramvya Prowins (üüb Rundi: iProvense ya Muramvya, üüb Fraansöösk: La Province de Muramvya) as en prowins uun de aafrikoons stoot Burundi. At prowins leit uun a maden faan't lun. Det hee 294.891 lidj (2008). At hoodsteed as Muramvya. At prowins hee fiiw komuunen. www.citypopulation.de www.citypopulation.de


Det Muyinga Prowins (üüb Rundi: iProvense ya Muyinga, üüb Fraansöösk: La Province de Muyinga) as en prowins uun de aafrikoons stoot Burundi. At prowins leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 632.346 lidj (2008). At hoodsteed as Muyinga. At prowins hee sööwen komuunen. www.citypopulation.de www.citypopulation.de


Det Mwaro Prowins (üüb Rundi: iProvense ya Mwaro, üüb Fraansöösk: La Province de Mwaro) as en prowins uun de aafrikoons stoot Burundi. At prowins leit uun a maden faan't lun. Det hee 269.048 lidj (2008). At hoodsteed as Mwaro. At prowins hee seeks komuunen. www.citypopulation.de www.citypopulation.de


Det Ngozi Prowins (üüb Rundi: iProvense ya Ngozi, üüb Fraansöösk: La Province de Ngozi) as en prowins uun de aafrikoons stoot Burundi. At prowins leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 661.310 lidj (2008). At hoodsteed as Ngozi. At prowins hee njüügen komuunen. www.citypopulation.de www.citypopulation.de


Det Rumonge Prowins (üüb Rundi: iProvense ya Rumonge, üüb Fraansöösk: La Province de Rumonge) as en prowins uun de aafrikoons stoot Burundi. At prowins leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 352,026 lidj (2008). At hoodsteed as Rumonge. Berger uun det Rumonge Prowins san: de Nyaruyaga Berig (2571 m) an de Monge Berig (2320 m). At prowins hee fiiw komuunen. At prowins wurd 2015 grünjlaanjen. www.citypopulation.de www.citypopulation.de www.citypopulation.de


Det Rutana Prowins (üüb Rundi: iProvense ya Rutana, üüb Fraansöösk: La Province de Rutana) as en prowins uun de aafrikoons stoot Burundi. At prowins leit uun a süüduast faan't lun. Det hee 336.394 lidj (2008). At hoodsteed as Rutana. At prowins hee seeks komuunen. www.citypopulation.de www.citypopulation.de


Det Ruyigi Prowins (üüb Rundi: iProvense ya Ruyigi, üüb Fraansöösk: La Province de Ruyigi) as en prowins uun de aafrikoons stoot Burundi. At prowins leit uun a nuurduast faan't lun. Det hee 400.818 lidj (2008). At hoodsteed as Ruyigi. At prowins hee sööwen komuunen. www.citypopulation.de www.citypopulation.de


Bubanza as en stood uun de aafrikoons stoot Burundi. At steed leit uun a nuurdwaast faan't lun. Det as at hoodsteed faan det Bubanza Prowins. Det hee 20.031 lidj (2008). www.citypopulation.de


New Hampshire [nuːˈhæmpʃɚ] as en diiljstoot foon da Feriind Stoote. E diiljstoot läit önj't nordååsten foon't lönj. Dåt heet 1.359.711 manschne (2019). E hoodstää foon e diiljstoot as Concord. New Hampshire as diilj foon Nai-Änglönj. E Appalachen lade önj't weesten foon e diiljstoot. Da tiin grutst stääse önj e diiljstoot san: New Hampshire heet 10 counties: Önj New Hampshire stime e gemiine Dixville Notch, Hart's Location än Millsfield e däi foon e wool am madnåcht önj forwoole än ålgemiin woole foon e poliitisch partäie önj e diiljstoot. Dåtheer traditschoon beganed, ouerdåt e boonårbedmanschne önj e gemiine önj e normåål oufstimingsstüne årbe moost. Dixville Notch heet et traditschoon sunt 1960, Hart's Location sunt 1996 (uk foon 1948 tu 1964) än Millsfield sunt 2016. 2020: Dixville Notch: Joe Biden - 5; Donald Trump - 0. Millsfield: Donald Trump - 16; Joe Biden - 5. Hart's Location: ouer dåt COVID-19 pandemii nån wool am madnåcht. Commons: New Hampshire – Soomling foon bile än filme USA: States, citypopulation.de USA: New Hampshire, citypopulation.de USA: Administrative Division, citypopulation.de 44-71.5Koordinaaten: 44° 0′ N, 71° 30′ W


Di Krais Nuurđfriislön (de. Nordfriesland, nds. Noordfreesland, da. Nordfrisland) es di nuurdermiist Lönkrais uun Dütsklön en di trērstgurtst ön Sleeswig-Holstiin. Hat jeft niin Krais, hur muar Spraaken snaket uur üs ön Nuurđfriislön: Nuurđfriisk, Dütsk, Deensk, Platdütsk en Süđerjütsk. Jer es ön Friedrichstat uk jit Holandsk snaket uuren. Me tö di Regioon Nuurđfriislön jert uk Heliglön, man dit Ailön liit ön di Krais Pinneberg. Sii uk: Nuurđfriislön. Di Krais Nuurđfriislön liit ön di Nuurđweesten fan Sleeswig-Holstiin en stupet ön't Nuurđerjen töögen Denemark, ön't Uasterjen töögen di Krais Sleeswig-Flensborig. Süđern fan di Eider, kumt Dithmarschen. Ön Weesten liit di Nuurđsee. Di hoogst Plaatsen fan di Krais sen di Sandesbarig me 54 Meeter (Uastenfeld) en di Uwedünem mä 52,5 Meeter (Kaamp üp Söl'). Fan Uasten tö Weesten sjocht em forskelig Lönskepen üs di Geest, di Mersk, di Heef me di Haligen, sa üs di Mersk-Ailönen en ön't Weesterjen di Geest-Ailönen. Dat dit sa es, kumt fuaral fan di Istir bestemet, man uk fan di gurt Storenflöören ön di Jaaren 1362 an 1634. Ön Nuurđfriislön staan 33 Regioonen öner Natuursküül, dit sen 9,21% fan't Lön. Diartö kumt di Natsionālpark bi Heef me 176.290 Hektar. Nuurđfriislön heer Atlantikkliima: Ön di Somer es't ek sa warem


Bururi as en steed uun de aafrikoons stoot Burundi. At steed leit uun a süüdwaast faan't lun. Det as at hoodsteed faan det Bururi Prowins. Det hee 4478 lidj (2008). www.citypopulation.de


Natitingou as en steed uun de aafrikoons stoot Beniin. At steed leit uun a nuurdwaast faan't lun. Det as at hoodsteed faan det Atakora Department. Det hee 53.284 lidj (2013).


Det Ali Sabieh Regiuun (üüb Araabsk: إقليم على صبيح ʾIqlīm ʿAlī Ṣabiyaḥ, üüb Somaali: Gobolka Cali Sabiix, üüb Fraansöösk: La Région d’Ali-Sabieh) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Dschibuuti. Det leit uun a süüduast uun’t lun. Uun a nuurd leit det Arta Regiuun, uun a uast Somaalia, uun a süüd Ethioopien an uun a waast det Dikhil Regiuun. Det hee 96.500 lidj (2018). At hoodsteed faan't regiuun as Ali Sabieh. Ali Sabieh (علي صبيح) Ali Adde (علي أدى) Dânan Guelile Holhol At regiuun hee 3 distrikten: Ali Adde - uun a süüduast. Ali Sabieh - uun a süüdwaast. Holhol - uun a nuurd. Djibouti: Regions, www.citypopulation.de


De Comoé Distrikt (üüb Fraansöösk: Le District de la Comoé) as en distrikt faan de aafrikoons stoot at Elfenbianküst. A distrikt leit uun a süüduast faan’t lun. Uun a nuurd leit de Zanzan Distrikt, uun a uast Ghaana, uun a süüdwaast lei dön Abidjan an Lagunes Distrikten an uun nuurdwaast leit de Lacs Distrikt. Det hee 1.203.052 lidj (2014). At hoodsteed as Abengourou. De Comoé Distrikt hee tau regiuunen, wat iin uun departmenten diald wurd: www.citypopulation.de


De Denguélé Distrikt as en distrikt faan de aafrikoons stoot at Elfenbianküst. Det hee 289.779 lidj (2014). At hoodsteed as Odienné. De Denguélé Distrikt hee tau regiuunen, wat iin uun departmenten diald wurd: www.citypopulation.de


De Gôh-Djiboua Distrikt as en distrikt faan de aafrikoons stoot at Elfenbianküst. Det hee 1.605.286 lidj (2014). At hoodsteed as Gagnoa. De Gôh-Djiboua Distrikt hee tau regiuunen, wat iin uun departmenten diald wurd: Gôh Regiuun (Hoodsteed: Gagnoa) Gagnoa Department Oumé Department Lôh-Djiboua Regiuun (Hoodsteed: Divo) Divo Department Lakota Department Guitry Department www.citypopulation.de


De Lacs Distrikt (üüb Fraansöösk: Le District des Lacs) as en distrikt faan de aafrikoons stoot at Elfenbianküst. Det hee 1.258.604 lidj (2014). At hoodsteed as Dimbokro. De Lacs Distrikt hee fjauer regiuunen, wat iin uun departmenten diald wurd: Bélier Regiuun (Hoodsteed: Yamoussoukro) Didiévi Department Djékanou Department Tiébissou Department Toumodi Department Iffou Regiuun (Hoodsteed: Daoukro) Daoukro Department M'Bahiakro Department Prikro Department Moronou Regiuun (Hoodsteed: Bongouanou) Arrah Department Bongouanou Department M'Batto Department N'zi Regiuun (Hoodsteed: Dimbokro) Bocanda Department Dimbokro Department Kouassi-Kouassikro Department www.citypopulation.de


De Lagunes Distrikt as en distrikt faan de aafrikoons stoot at Elfenbianküst. A distrikt leit uun a süüduast faan't lun. Det hee 1.478.047 lidj (2014). At hoodsteed as Dabou. De Lagunes Distrikt hee trii regiuunen, wat iin uun departmenten diald wurd: Agnéby-Tiassa Regiuun (Hoodsteed: Agboville) Agboville Department Sikensi Department Tiassalé Department Taabo Department Grands-Ponts Regiuun (Hoodsteed: Dabou) Dabou Department Grand-Lahou Department Jacqueville Department La Mé Regiuun (Hoodsteed: Adzopé) Adzopé Department Akoupé Department Alépé Department Yakassé-Attobrou Department www.citypopulation.de


De Montagnes Distrikt (üüb Fraansöösk: Le District des Montagnes) as en distrikt faan de aafrikoons stoot at Elfenbianküst. A distrikt leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 2.371.920 lidj (2014). At hoodsteed as Man. De Montagnes Distrikt hee trii regiuunen, wat iin uun department diald wurd: Cavally Regiuun (Hoodsteed: Guiglo) Bloléquin Department Guiglo Department Toulépleu Department Taï Department Guémon Regiuun (Hoodsteed: Duékoué) Bangolo Department Duékoué Department Kouibly Department Facobly Department Tonkpi Regiuun (Hoodsteed Man) Biankouma Department Danané Department Man Department Zouan-Hounien Department Sipilou Department www.citypopulation.de


De Sassandra-Marahoué Distrikt as en distrikt faan de aafrikoons stoot at Elfenbianküst. Det hee 2.293.304 lidj (2014). At hoodsteed as Daloa. De Sassandra-Marahoué Distrikt hee tau regiuunen, wat iin uun departmenten diald wurd: Haut-Sassandra Regiuun (Hoodsteed: Daloa) Daloa Department Issia Department Vavoua Department Zoukougbeu Department Marahoué Regiuun (Hoodsteed: Bouaflé) Bouaflé Department Sinfra Department Zuénoula Department www.citypopulation.de


De Savanes Distrikt (üüb Fraansöösk: Le District des Savanes) as en distrikt faan de aafrikoons stoot at Elfenbianküst. Det hee 1.607.497 lidj (2014). At hoodsteed as Korhogo. De Savanes Distrikt hee trii regiuunen, wat iin uun departmenten diald wurd: Bagoué Regiuun (Hoodsteed: Boundiali) Boundiali Department Kouto Department Tengréla Department Poro Regiuun (Hoodsteed: Korhogo) Korhogo Department Sinématiali Department Dikodougou Department M'Bengué Department Tchologo Regiuun (Hoodsteed: Ferkessédougou) Ferkessédougou Department Ouangolodougou Department Kong Department www.citypopulation.de


De Vallée du Bandama Distrikt as en distrikt faan de aafrikoons stoot at Elfenbianküst. Det hee 1.440.826 lidj (2014). At hoodsteed as Bouaké. De Vallée du Bandama Distrikt hee tau regiuunen, wat iin uun departmenten diald wurd: Gbêkê Regiuun (Hoodsteed: Bouaké) Béoumi Department Botro Department Bouaké Department Sakassou Department Hambol Regiuun (Hoodsteed: Katiola) Dabakala Department Katiola Department Niakaramandougou Department www.citypopulation.de


De Woroba Distrikt as en distrikt faan de aafrikoons stoot at Elfenbianküst. Det hee 845,139 lidj (2014). At hoodsteed as Séguéla. De Woroba Distrikt hee trii regiuunen, wat iin uun departmenten diald wurd: Bafing Regiuun (Hoodsteed: Touba) Koro Department Touba Department Ouaninou Department Béré Regiuun (Hoodsteed: Mankono) Kounahiri Department Mankono Department Dianra Department Worodougou Regiuun (Hoodsteed: Séguéla) Séguéla Department Kani Department www.citypopulation.de


De Zanzan Distrikt as en distrikt faan de aafrikoons stoot at Elfenbianküst. A distrikt leit uun a nuurduast faan't lun. Uun a nuurd leit Burkiina Faaso, uun a uast Ghaana, uun a süüd det Comoé Distrikt, uun a süüdwaast det Lacs Distrikt, uun a waast det Vallée du Bandama Distrikt an uun a nuurd det Savanes Distrikt. Det hee 934.352 lidj (2014). At hoodsteed as Bondoukou. De Zanzan Distrikt hee tau regiuunen, wat iin uun departmenten diald wurd: Bounkani Regiuun (Hoodsteed: Bouna) Bouna Department Nassian Department Doropo Department Tehini Department Gontougo Regiuun (Hoodsteed: Bondoukou) Bondoukou Department Koun-Fao Department Tanda Department Sandégué Department Transua Department www.citypopulation.de


Det Diourbel Regiuun (üüb Fraansöösk: La Région de Diourbel, üüb Wolof: Diiwaanu Jurbel) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Seenegal. At regiuun leit uun a waast faan't lun. Uun a nuurduast leit det Louga Regiuun, uun a uast det Kaffrine Regiuun, uun a süüd det Fatick Regiuun an uun a waast an nuurdwaast det Thiès Regiuun. Det hee 1.497.456 lidj (2013). At hoodsteed faan't regiuun as Diourbel. Dön gratst steeden uun det Diourbel Regiuun san: Det Diourbel Regiuun hee trii departementen: Det letst folksteeling uun Seenegal wiar uun't juar 2013. At regiuun faan nü wurd de 10. September 2008 grünjlaanjen. At regiaring faan't regiuun ferwaltet at apwaaksen faan't wiartskap, a ferkiar, at skül faan a amwäält uun't regiuun. www.citypopulation.de Diourbel Climate. Climate-Data.org. Senegal: Cities and Urban Communes, citypopulation.de Senegal: Administrative Division, citypopulation.de Senegal Data Portal: Diourbel, opendataforafrica.org. Archiwiaret faan det originool di 6. Oktuuber 2022. Ufrepen di 25. Janewoore 2021. Ministre de L'Interieur: Décret n° 2008-1025 du 10 septembre 2008, Republique du Senegal Primature Secretariat General du Gouvernement, Journal Officiel.. Archiwiaret faan det originool di 9. Jüüne 2015. Ufrepen di 29. Janewoore 2021.


Det Fatick Regiuun (üüb Fraansöösk: La Région de Fatick, üüb Wolof: Diiwaanu Fatik) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Seenegal. At regiuun leit uun a waast faan't lun. Uun a nuurd leit det Diourbel Regiuun, uun a nuurduast det Kaffrine Regiuun, uun a uast det Kaolack Regiuun, uun a süüd at Gambia, uun a süüdwaast a Atlantik an uun a nuurdwaast det Thiès Regiuun. Det hee 714.392 lidj (2013). At hoodsteed faan't regiuun as Fatick. Dön gratst steeden uun det Fatick Regiuun san: Det Fatick Regiuun hee trii departmenten: Det letst folksteeling uun Seenegal wiar uun't juar 2013. At regiuun faan nü wurd de 10. September 2008 grünjlaanjen. At regiaring faan't regiuun ferwaltet at apwaaksen faan't wiartskap, a ferkiar, at skül faan a amwäält uun't regiuun. www.citypopulation.de Climate: Fatick - Climate graph, Temperature graph, Climate table. Climate-Data.org. Senegal: Cities and Urban Communes, citypopulation.de Senegal: Administrative Division, citypopulation.de Senegal Data Portal: Fatick, opendataforafrica.org Ministre de L'Interieur: Décret n° 2008-1025 du 10 septembre 2008, Republique du Senegal Primature Secretariat General du Gouvernement, Journal Officiel.. Archiwiaret faan det originool di 9. Jüüne 2015. Ufrepen di 29. Janewoore 2021.


Det Bioko Norte Prowins as en prowins uun de aafrikoons stoot Ekwatoriaal-Guinea. At prowins leit uun a nuurd faan det Bioko Eilun. Det hee 299.836 lidj (2015). At hoodsteed as Malabo. At prowins hee tau disktrikten: Baney Malabo Equatorial Guinea, citypopulation.de


Det Bioko Sur Prowins as en prowins uun de aafrikoons stoot Ekwatoriaal-Guinea. At prowins leit uun a süüd a maden faan det Bioko Eilun. Det hee 34.627 lidj (2015). At hoodsteed as Luba. At prowins hee tau disktrikten: Luba Riaba Equatorial Guinea, citypopulation.de


Det Centro Sur Prowins as en prowins uun de aafrikoons stoot Ekwatoriaal-Guinea. At prowins leit uun a maden faan't feestlun faan't lun. Det hee 141.903 lidj (2015). At hoodsteed as Evinayong. At prowins hee trii disktrikten: Evinayong Niefang Akurenam Equatorial Guinea, citypopulation.de


Det Kié-Ntem Prowins as en prowins uun de aafrikoons stoot Ekwatoriaal-Guinea. At prowins leit uun a nuurduast faan't feestlun faan't lun. Det hee 183.331 lidj (2015). At hoodsteed as Ebebiyín. At prowins hee trii disktrikten: Ebebiyín Micomeseng Nsok Equatorial Guinea, citypopulation.de


Det Litoral Prowins (üüb Spoonsk: La Provincia de Litoral, üüb Fraansöösk: La Province du Litoral, üüb Portugiisk: A Província de Litoral) as en prowins uun de aafrikoons stoot Ekwatoriaal-Guinea. At prowins leit uun a waast faan't feestlun faan't lun. Det hee 366.130 lidj (2015). At hoodsteed as Bata. At prowins hee trii disktrikten: Bata Cogo Mbini Equatorial Guinea, citypopulation.de


Det Wele-Nzas Prowins as en prowins uun de aafrikoons stoot Ekwatoriaal-Guinea. At prowins leit uun a uast faan't feestlun faan't lun. Det hee 191.383 lidj (2015). At hoodsteed as Mongomo. At prowins hee fjauer disktrikten: Aconibe Añisoc Mongomo Nsork Equatorial Guinea, citypopulation.de


Det Annobón Prowins (üüb Spoonsk: La Provincia de Annobón, üüb Fraansöösk: La Province d'Annobón, üüb Portugiisk: A Província de Annobón of Ano-Bom) as en prowins uun de aafrikoons stoot Ekwatoriaal-Guinea. At prowins leit üüb en eilun süüdwaastelk faan't feesteeg. Det hee 5232 lidj (2015). At hoodsteed as San Antonio de Palé. At prowins hee trii disktrikten: Anganchi Aual Mabana Equatorial Guinea, citypopulation.de Annobón (Eilun)


Det Northern Regiuun as en regiuun uun de aafrikoons stoot Ghaana. At regiuun leit uun a nuurd faan’t lun. Det hee 2.479.461 lidj (2010). At hoodsteed as Tamale. At regiuun hee 26 distrikten: Ghana, citypopulation.de


Det Nzérékoré Regiuun (üüb Fraansöösk: La Région de Nzérékoré) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Guinea. At regiuun leit uun a süüd faan't lun. Uun a nuurduast leit det Kankan Regiuun, uun a uast at Elfenbianküst, uun a süüd Libeeria, uun a waast Sierra Leone an uun a nuurdwaast det Faranah Regiuun. Det hee 1.578.030 lidj (2014). At hoodsteed faan't regiuun as Nzérékoré. Det Nzérékoré Regiuun hee tau kliimagebiiten: en gebiit, wat en sawanenkliima hee an en gebiit, wat en monsuunkliima hee. Dön seeks gratst steeden uun't regiuun san: At regiuun hee seeks prefektüüren: Guinea, citypopulation.de Guinea: Cities & Urban Centers, citypopulation.de Guinea: Administrative Division, www.citypopulation.de


Det Conakry Regiuun (üüb Fraansöösk: La Région de Conakry) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Guinea. At regiuun leit uun a waast faan't lun. Det hee 1.660.973 lidj (2014). At hoodsteed as Conakry. At regiuun hee bluat ian prefektüür: det Conakry Steed. Djibril Tamsir Niane (1932-), skriiwer. Guinea, citypopulation.de


Det Kankan Regiuun (üüb Fraansöösk: La Région de Kankan) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Guinea. At regiuun leit uun a uast faan't lun. Uun a nuurd an uast leit Maali, uun a süüd det Nzérékoré Regiuun an uun a waast det Faranah Regiuun. Det hee 1.972.537 lidj (2014). At hoodsteed faan't regiuun as Kankan. At uastdial faan de Boowerniiger Natschunaalpark leit uun a waast faan't regiuun. Dön fiiw gratst steeden uun't regiuun san: At regiuun hee fiiw prefektüüren: Fodéba Keïta (1921-1969), skriiwer, diar uun't steed Siguiri bäären wurd. Camara Laye (1928–1980), skriiwer, diar uun't steed Kouroussa bäären wurd. Williams Sassine (1944-1997), skriiwer, diar uun't steed Kankan bäären wurd. Guinea, citypopulation.de Guinea: Cities & Urban Centers, citypopulation.de Guinea: Administrative Divisions, www.citypopulation.de


Det Kindia Regiuun (üüb Fraansöösk: La Région de Kindia) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Guinea. At regiuun leit uun a waast faan't lun. Uun a nuurd an nuurdwaast leit det Boké Regiuun, uun a uast lei dön Labé an Mamou Regiuunen, uun a süüd leit Sierra Leone an uun a waast lei det Atlantik an det Conakry Regiuun. Det hee 1.561.374 lidj (2014). At hoodsteed faan't regiuun as Kindia. Dön seeks gratst steeden uun't regiuun san: At regiuun hee fiiw prefektüüren: Guinea, citypopulation.de Guinea: Cities & Urban Centers, citypopulation.de Guinea: Administrative Division, www.citypopulation.de


Det Boké Regiuun (üüb Fraansöösk: La Région de Boké) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Guinea. At regiuun leit uun a nuurdwaast faan't lun. Uun a nuurd leit Seenegal, uun a nuurduast det Labé Regiuun, uun a süüduast det Kindia Regiuun an uun a süüdwaast det Atlantisk Ootseaan. Det hee 1.083.147 lidj (2014). At hoodsteed faan't regiuun as Boké. Uun a nuurd leit de Niokolo-Badiar Natschunaalpark. Dön sööwen gratst steeden uun't regiuun san: At regiuun hee fiiw prefektüüren: Guinea, citypopulation.de Guinea: Cities & Urban Centers, citypopulation.de Guinea: Administrative Division, citypopulation.de


Det Labé Regiuun (üüb Fraansöösk: La Région de Labé) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Guinea. At regiuun leit uun a nuurd faan't lun. Uun a nuurd leit Seenegal, uun a nuurduast Maali, uun a uast det Faranah Regiuun, uun a süüd det Mamou Regiuun, uun a süüdwaast det Kindia Regiuun an uun a waast det Boké Regiuun. Det hee 994.458 lidj (2014). At hoodsteed faan't regiuun as Labé. Dön fiiw gratst steeden uun't regiuun san: At regiuun hee fiiw prefektüüren: Koumanthio Zeinab Diallo (1956-), skriiwer, diar uun't steed Labé bäären wurd. Guinea, citypopulation.de Guinea: Cities & Urban Centers, citypopulation.de Guinea: Administrative Division, www.citypopulation.de


Det Faranah Regiuun (üüb Fraansöösk: La Région de Faranah) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Guinea. At regiuun leit uun a maden faan't lun. Uun a nuurd leit Maali, uun a uast det Kankan Regiuun, uun a süüduast det Nzérékoré Regiuun, uun a süüdwaast Sierra Leone an uun a nuurdwaast lei dön Mamou an Labé Regiuunen. Det hee 941.554 lidj (2014). At hoodsteed as Faranah. At waastdial faan de Boowerniiger Natschunaalpark leit uun a süüduast faan't regiuun. Dön fjauer gratst steeden uun't regiuun san: At regiuun hee fjauer prefektüüren: Saïdou Bokoum (1945-), skriiwer, diar uun't steed Dinguiraye bäären wurd. Ahmed Sékou Touré (1922-1984), iarst president faan Guinea, diar uun't steed Faranah bäären wurd. Guinea, citypopulation.de Guinea: Cities & Urban Centers, citypopulation.de Guinea: Administrative Divisions, citypopulation.de


Det Mamou Regiuun (üüb Fraansöösk: La Région de Mamou) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Guinea. At regiuun leit uun a waast faan't lun. Uun a nuurd leit det Labé Regiuun, uun a uast det Faranah Regiuun, uun a süüd Sierra Leone an uun a waast det Kindia Regiuun. Det hee 731.188 lidj (2014). At hoodsteed faan't regiuun as Mamou. Dön trii gratst steeden uun't regiuun san: At regiuun hee trii prefektüüren: Kesso Barry (1948-), skriiwer, diar uun't steed Mamou bäären wurd. Guinea, citypopulation.de Guinea: Cities & Urban Centers, citypopulation.de Guinea: Administrative Division, www.citypopulation.de


Det Bolama Regiuun (üüb Portugiisk: A Região de Bolama) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Guinea-Bissau. At regiuun leit uun a süüdwaast faan't lun an bestäänt ütj eilunen föör a eeg faan't lun. Det hee 34.563 lidj (2009). At hoodsteed as Bolama. Det Bolama Regiuun bestäänt ütj dön Bijagós Eilunen. At regiuun hee fjauer sektooren. Guinea-Bissau, www.citypopulation.de Instituto Nacional De Estatística Da Guiné-Bissau (2015), Boletim Estatístico Da Guiné-Bissau: Guiné-Bissau Em Números 2015, s. 10.


Det Gabú Regiuun (üüb Portugiisk: A Região de Gabú) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Guinea-Bissau. Det leit uun a uast faan't lun. Uun a nuurd leit Seenegal, uun a uast an süüd Guinea, uun a süüdwaast det Tombali Regiuun an uun a waast det Bafatá Regiuun. Det hee 215.530 lidj (2009). At hoodsteed as Gabú. At regiuun hee fiiw sektooren. Boé Gabú Pitche Pirada Sonaco Guinea-Bissau, www.citypopulation.de


Det Oio Regiuun (üüb Portugiisk: A Região de Oio) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Guinea-Bissau. Det leit uun a maden faan't lun. Det hee 224.644 lidj (2009). At hoodsteed as Farim. At regiuun hee fiiw sektooren. Bissorã Farim Mansaba Mansôa Nhacra Guinea-Bissau, www.citypopulation.de


Det Quinara Regiuun (üüb Portugiisk: A Região de Quinara) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Guinea-Bissau. Det leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 63.610 lidj (2009). At hoodsteed as Buba. At regiuun hee fjauer sektooren. Buba Empada Fulacunda Tite Guinea-Bissau, www.citypopulation.de


Det Tombali Regiuun (üüb Portugiisk: A Região de Tombali) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Guinea-Bissau. At regiuun leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 94.939 lidj (2009). At hoodsteed as Catió. At regiuun hee fiiw sektooren. Bedanda Cacine Catió Komo Quebo


Bafatá as det traadgratst steed uun de aafrikoons stoot Guinea-Bissau. At steed leit uun a maden faan't lun. Det hee 29.556 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan det Bafatá Regiuun an det Bafatá Sektoor. Guinea-Bissau, citypopulation.de


Di Gimiindi es fan di Töhopaarber fan Woningstair en Brēderep kemen. Üđer Tērper en Gimiinden üp Söl Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2021 (XLS-datei) (Widjerfeerd üüb grünjlaag faan't fulkstäälang 2011) (Halep üp Dütsk)


Det Bas-Uele Prowins as en prowins uun de aafrikoons stoot det Demokraatisk Republiik Kongo. At prowins leit uun a nuurd faan't lun an as efter de Uele Struum neemd. Det hee 1.093.845 lidj (2006). At hoodsteed as Buta. At prowis hee seeks teritoorien. Föör 2015 wiar't prowins en distrikt faan det Oriental Prowins.


Det Équateur Prowins (üüb Fraansöösk: La Province de l'Équateur, üüb Kongo: Kizunga Ekwatelo) as en prowins uun de aafrikoons stoot det Demokraatisk Republiik Kongo. At prowins leit uun a nuurduast faan’t lun. Det hee 1.626.606 lidj (2006). At hoodsteed as Mbandaka. At prowins hee sööwen teritoorien (üüb Fraansöösk: territoires).


Det Haut-Katanga Prowins as en prowins uun de aafrikoons stoot det Demokraatisk Republiik Kongo. At prowins leit uun a süüduast faan’t lun. Det hee 3.960.945 lidj (2006). At hoodsteed as Lubumbashi. At prowins hee seeks teritoorien (üüb Fraansöösk: territoires).


Det Haut-Lomami Prowins as en prowins uun de aafrikoons stoot det Demokraatisk Republiik Kongo. At prowins leit uun a süüd faan't lun. Det hee 2.540.127 lidj (2006). At hoodsteed as Kamina. At prowins hee fiiw teritoorien (üüb Fraansöösk: territoires).


Det Haut-Uele Prowins as en prowins uun de aafrikoons stoot det Demokraatisk Republiik Kongo. At prowins leit uun a nuurduast faan’t lun an as efter de Uele Struum neemd. Det hee 1.920.867 lidj (2006). At hoodsteed as Isiro. At prowins hee seeks teritoorien (üüb Fraansöösk: territoires).


Det Ituri Prowins (üüb Fraansöösk: La Province de l'Ituri, üüb Kongo: Kizunga Ituri) as en prowins uun de aafrikoons stoot det Demokraatisk Republiik Kongo. At prowins leit uun a nuurduast faan't lun. Det hee 4.241.236 lidj (2006). At hoodsteed as Bunia. At prowins hee fiiw teritoorien (üüb Fraansöösk: territoires).


Det Kasaï Prowins (üüb Fraansöösk: La Province du Kasaï, üüb Kongo: Kizunga Kasayi) as en prowins uun de aafrikoons stoot det Demokraatisk Republiik Kongo. At prowins leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 3.199.891 (2006). At hoodsteed as Luebo. At prowins hee fiiw teritoorien (üüb Fraansöösk: territoires).


Det Kasaï-Central Prowins as en prowins uun de aafrikoons stoot det Demokraatisk Republiik Kongo. At prowins leit uun a süüd faan't lun. Det hee 2.976.806 lidj (2006). At hoodsteed Kananga. At prowins hee fiiw teritoorien (üüb Fraansöösk: territoires).


Det Kasaï-Oriental Prowins as en prowins uun de aafrikoons stoot det Demokraatisk Republiik Kongo. At prowins leit uun a süüd faan't lun. Det hee 2.702.430 lidj (2006). At hoodsteed as Mbuji-Mayi. At prowins hee fiiw teritoorien (üüb Fraansöösk: territoires).