Halunder es di Nuurđfriisk Spreekwiis fan Heliglön. Hat jit, dat jam Sölringern en Heliglöningern gur forstuun ken. Sa üs uk bi di üđer Ailöns-Spreekwiisen sen uk bi Halunder (Spreeken üs "Halun'er") masi Uurter lik of tömendst binai lik. Hat jeft tau Spraakfamiilien ön Nuurdfriislön, di Spraaken fan't Fastlön en di Spraaken fan di Ailönen Söl, Föör, Aamrem en Heliglön. Wi lear Halunder, Helgoländisches Lehrbuch von Mina Borchert, Ritva und Nils Århammar, Helgoland 1987 (Nordfriisk Instituut, Nr. 85). Mina Borchert Spräkefeerer Diitsk - Halunder - Westfriisk, 48 S., Selbstverlag, 1982 Wikisource: P. A. Oelrichs: Kleines Wörterbuch zur Erlernung der Helgolander Sprache Oawersatmaskiin Diitsk-Halunder en Halunder-Diitsk Halunder Tekstbispell De Hai Halunder iip www.kuestenforum.de Deät Wiinachenevangelium noa Lukas 2, 1- 20 iip sid 17 Th. Siebs, Helgoland und seine Sprache Halunder fan Nils en Ritva Århammar


De Karelitschy Distrikt (üüb Witjrüs: Карэліцкі раён Karelicki rajon, üüb Rüs: Кореличский район Koreličskij rajon) as een faan a distrikten uun det Hrodna Prowins faan Witjruslun. Det hee 24.130 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Karelitschy. Föör September 1939 wiar't gebiit faan a distrikt faan daaling dial faan Poolen. A distrikt wurd 15. Janewoore 1940 üüs det Waleuka Distrikt faan det Baranawitschy Prowins grünlaanjen; det fing 25. Nofember 1940 a nööm faan nü. Det wurd faan det tjiisk armee 1941-1944 besaatet. Det wurd 1944 dial faan det Hrodna Prowins. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Lida Distrikt (üüb Witjrüs: Лідскі раён Lidski rajon, üüb Rüs: Лидский район Lidskij rajon) as een faan a distrikten uun det Hrodna Prowins faan Witjruslun. Det hee 135.096 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Lida. Föör September 1939 wiar't gebiit faan a distrikt faan daaling dial faan Poolen. A distrikt wurd 15. Janewoore 1940 üüs dial faan det Baranawitschy Prowins grünjlaanjen. Det wurd faan det tjiisk armee 1941-1944 besaatet. Det wurd 1944 dial faan det Hrodna Prowins. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Masty Distrikt (üüb Witjrüs: Мастоўскі раён Mastoŭski rajon, üüb Rüs: Мостовский район Mostovskij rajon) as een faan a distrikten uun det Hrodna Prowins faan Witjruslun. Det hee 33.883 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Masty. Föör September 1939 wiar't gebiit faan a distrikt faan daaling dial faan Poolen. A distrikt wurd 15. Janewoore 1940 üüs dial faan det Baranawitschy Prowins grünjlaanjen. Det wurd faan det tjiisk armee 1941-1944 besaatet. Det wurd 1944 dial faan det Hrodna Prowins. Det wurd 25. Deetsember 1962 ufskaafet, man weler 6. Janewoore 1965 grünjlaanjen. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Nawahrudak Distrikt (üüb Witjrüs: Навагрудскі раён Navahrudski rajon, üüb Rüs: Новогрудский район Novogrudskij rajon) as een faan a distrikten uun det Hrodna Prowins faan Witjruslun. Det hee 49.107 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Nawahrudak. Föör September 1939 wiar't gebiit faan a distrikt faan daaling dial faan Poolen. A distrikt wurd 15. Janewoore 1940 üüs dial faan det Baranawitschy Prowins grünjlaanjen. Det wurd faan det tjiisk armee 1941-1944 besaatet. Det wurd 1944 dial faan det Hrodna Prowins. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Schtschutschyn Distrikt (üüb Witjrüs: Шчучынскі раён Ščučynski rajon, üüb Rüs: Щучинский район Ščučinskij rajon) as een faan a distrikten uun det Hrodna Prowins faan Witjruslun. Det hee 47.764 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Schtschutschyn. Föör September 1939 wiar't gebiit faan a distrikt faan daaling dial faan Poolen. A distrikt wurd 15. Janewoore 1940 üüs dial faan det Baranawitschy Prowins grünjlaanjen. Det wurd faan det tjiisk armee 1941-1944 besaatet. Det wurd 1944 dial faan det Hrodna Prowins. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Seljwa Distrikt (üüb Witjrüs: Зэльвенскі раён Zeĺvienski rajon, üüb Rüs: Зельвенский район Zel’venskij rajon) as een faan a distrikten uun det Hrodna Prowins faan Witjruslun. Det hee 19.119 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Seljwa. Föör September 1939 wiar't gebiit faan a distrikt faan daaling dial faan Poolen. A distrikt wurd 15. Janewoore 1940 üüs dial faan det Baranawitschy Prowins grünlaanjen. Det wurd faan det tjiisk armee 1941-1944 besaatet. Det wurd 1944 dial faan det Hrodna Prowins. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Slonim Distrikt (üüb Witjrüs: Слонімскі раён Slonimski rajon, üüb Rüs: Слонимский район Slonimskij rajon) as een faan a distrikten uun det Hrodna Prowins faan Witjruslun. Det hee 67.288 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Slonim. Föör September 1939 wiar't gebiit faan a distrikt faan daaling dial faan Poolen. A distrikt wurd 15. Janewoore 1940 üüs dial faan det Baranawitschy Prowins grünjlaanjen. Det wurd faan det tjiisk armee 1941-1944 besaatet. Det wurd 1944 dial faan det Hrodna Prowins. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Swislatsch Distrikt (üüb Witjrüs: Свіслацкі раён Svislacki rajon, üüb Rüs: Свислочский район Svisločskij rajon) as een faan a distrikten uun det Hrodna Prowins faan Witjruslun. Det hee 19.539 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Swislatsch. Föör September 1939 wiar't gebiit faan a distrikt faan daaling dial faan Poolen. A distrikt wurd 15. Janewoore 1940 üüs dial faan det Belastok Prowins grünjlaanjen. Det wurd faan det tjiisk armee 1941-1944 besaatet. Det wurd 1944 dial faan det Hrodna Prowins. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Waukawysk Distrikt (üüb Witjrüs: Ваўкавыскі раён Vaŭkavyski rajon, üüb Rüs: Волковысский район Volkovysskij rajon) as een faan a distrikten uun det Hrodna Prowins faan Witjruslun. Det hee 75.329 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Waukawysk. Föör September 1939 wiar't gebiit faan a distrikt faan daaling dial faan Poolen. A distrikt wurd a 15. Janewoore 1940 üüs dial faan det Belastok Prowins grünjlaanjen. Det wurd faan det tjiisk armee 1941-1944 besaat. Det wurd 1944 dial faan det Hrodna Prowins. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Woranawa Distrikt (üüb Witjrüs: Воранаўскі раён Voranaŭski rajon, üüb Rüs: Вороновский район Voronovskij rajon) as een faan a distrikten uun det Hrodna Prowins faan Witjruslun. Det hee 30.477 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Woranawa. Efter det 2009 folksteeling wiar 83 prusent faan a lidj uun a distrikt Poolen an 10,5 prusent Witjrusen. Föör September 1939 wiar't gebiit faan a distrikt faan daaling dial faan Poolen. A distrikt wurd 15. Janewoore 1940 üüs dial faan det Baranawitschy Prowins grünjlaanjen. Det wurd faan det tjiisk armee 1941-1944 besaatet. Det wurd 1944 dial faan det Hrodna Prowins. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


Det Baner Kartlien Regiuun (üüb Georgisk: შიდა ქართლის მხარე Schida Kartlis Mchare [ʃida kʰartʰlis mxarɛ]) as ian faan dön njüügen regiuunen faan Georgien. At regiuun leit uun a maden faan't lun. Uun a nuurd leit Ruslun, uun a waast det Imereetien Regiuun, uun a süüd det Liiger Kartlien Regiuun an uun a uast det Mts'cheta-Mtianeetien Regiuun. Det hee 263.382 lidj (2014). At hoodsteed faan’t regiuun as Gori. Det nuurdelk dial faan Baner Kartlien as dial faan Süüdoseetien. Det regiuun hee ham 1990 faan Georgien ufspleden an schocht ham salew üs suwereenen stoot. At regiuun hee fiiw munisipaliteeten an ian steed (Gori): A munisipaliteeten san: At Köningrik Kartlien, en Georgisk köningrik, wat faan 1478 tu 1762 wooret. Georgia, citypopulation.de (saner Süüdoseetien)


De Beschankowitschy Distrikt (üüb Witjrüs: Бешанковіцкі раён Biešankovicki rajon, üüb Rüs: Бешенковичский район Bešenkovičskij rajon) as een faan a distrikten uun det Witsebsk Prowins faan Witjruslun. Det hee 18.516 lidj (2009). At hoodsteed faan’t prowins as Beschankowitschy. A distrikt wurd 17. Jüüle 1924 grünlaanjen. Faan 1924 tu 1930 wiar hi dial faan de Witsebsk Kreis. Do wurd a kreiser uun Witjruslun ufskaafet. Hi wurd 20. Febrewoore 1938 dial faan det nei grünjlaanjen Witsebsk Prowins. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Braslau Distrikt (üüb Witjrüs: Браслаўскі раён Braslaŭski rajon, üüb Rüs: Браславский район Braslavskij rajon) as een faan a distrikten uun det Witsebsk Prowins faan Witjruslun. Det hee 29.175 lidj (2009). At hoodsteed faan’t prowins as Braslau. Föör September 1939 wiar’t gebiit faan a distrikt faan daaling dial faan Poolen. A distrikt wurd 15. Janewoore 1940 grünlaanjen. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


Wiiringhiarter Friisk (4) es en nuurđfriisk Spreekwiis wat süđern fan di Wiidau ön dit Amt Südtondern ön di Krais Nuurđfriislön spreeken uur. Wiiringhiarter(sö.) jert tö di Fastlöns-Spreekwiisen en es nai bi Fråsch. Aurdat di Wiiringhiart nai bi Deenemark liit, kum iin ön di Spreekwiis uk deensk Uurter sa üs sok, wat fan deensk kum, fuar. Hat jeft tau Spraakfamiilien ön Nuurdfriislön, di Spraaken fan't Fastlön en di Spraaken fan di Ailönen Söl, Föör, Aamrem en Heliglön. Peter Jensen: Die nordfriesische Sprache der Wiedingharde, 1925 Peter Jensen: Wörterbuch der nordfriesischen Sprache der Wiedingharde, 1927/28 Prof. Bo Sjölin: Foon 'aab' bit 'würm', Wörterliste des Wiedingharder Friesisch, 94 S., Kiel, 1991 Peter Jensen: Wanderiirnge, ütjden faan Adeline Petersen, 2005


De Dokschytsy Distrikt (üüb Witjrüs: Докшыцкі раён Dokšycki rajon, üüb Rüs: Докшицкий район Dokšickij rajon) as een faan a distrikten uun det Witsebsk Prowins faan Witjruslun. Det hee 26.828 lidj (2009). At hoodsteed faan’t prowins as Dokschytsy. Föör September 1939 wiar’t at waastdial faan’t gebiit faan a distrikt faan daaling dial faan Poolen. A distrikt wurd 15. Janewoore 1940 grünlaanjen. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


Karhiarter Friisk of Karhiarter Fräisch es en nuurđfriisk Spreekwiis (6). Karhiarter uur ön Stedesand en Enge-Sande ön di Karhiart ön di Krais Nuurđfriislön spreeken. Karhiirder jert tö di Fastlöns-Spreekwiisen en es nai bi Fråsch. Hat jeft tau Spraakfamiilien ön Nuurdfriislön, di Spraaken fan't Fastlön en di Spraaken fan di Ailönen Söl, Föör, Aamrem en Heliglön.


De Dubrouna Distrikt (üüb Witjrüs: Дубровенскі раён Dubrovienski rajon, üüb Rüs: Дубровенский район Dubrovenskij rajon) as een faan a distrikten uun det Witsebsk Prowins faan Witjruslun. Det hee 16.974 lidj (2009). At hoodsteed faan’t prowins as Dubrouna. A distrikt wurd 17. Jüüle 1924 grünlaanjen. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Haradok Distrikt (üüb Witjrüs: Гарадоцкі раён Haradocki rajon, üüb Rüs: Городокский район Gorodokskij rajon) as een faan a distrikten uun det Witsebsk Prowins faan Witjruslun. Det hee 26.760 lidj (2009). At hoodsteed faan’t prowins as Haradok. A distrikt wurd 17. Jüüle 1924 grünlaanjen. Faan 1924 tu 1930 wiar hi dial faan de Witsebsk Kreis. Do wurd a kreiser uun Witjruslun ufskaafet. Hi wurd 1938 dial faan det nei grünjlaanjen Witsebsk Prowins. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


Mooring Mooring es en nuurđfriisk Spreekwiis, wat fuaral ön en trinjom dit Mor fan Risem (5a/5b) snaket uur. Diarfan kum uk di Noom. Mooring jert tö dit Böökinghiarter Frasch (5), wat jen fan di Spreekwiisen es, wat aaft snaket uur (Haupt-Spreekwiis). Aurdat Mooring jit maning Spreekers heer, uur aaftinoch "Mooring" tö dit Böökinghiarter Frasch sair, en dit es normaalerwiis ek rocht sa. Hat jeft tau Spraakfamiilien ön Nuurdfriislön, di Spraaken fan't Fastlön en di Spraaken fan di Ailönen Söl, Föör, Aamrem en Heliglön. Frasch baidrääge aw Tjabelstünj Spraakenkursus EduNordfriisk foon't NFI


Gooshiarter Friisk es en Nuurđfriisk Spreekwiis, wat üp Fastlön twesken Hüsem en Lünghuurn (Of dit Huurn) spreeken uur. Süđergooshiarter (9) es 1981 ütstürewen, fan Merelgooshiarter (8) jeft et jit en Hunfol Spreekers. Sadeling lewet dit Gooshiarter Friisk deling fuaral üs Nuurđergooshiarter(7) Spreekwiis me di Varianten: Hoorninger, trinjom Lünghuurn/Di Huurn (E Hoorne) Hoolmer (Uk Holmer Freesch), trinjom Ockholm (E Hoolme) Haligfriisk es uk nai bi Gooshiarter Friisk. Hat jeft tau Spraakfamiilien ön Nuurdfriislön, di Spraaken fan't Fastlön en di Spraaken fan di Ailönen Söl, Föör, Aamrem en Heliglön. Üp Holmer Spreekwiis: Ernst Brandt "Die nordfriesische Sprache der Goesharden", Halle, 1913 V.Tams Jörgensen "Kleines Friesisches Wörterbuch der Nordergoesharder Mundart", 144 S., Nordfriisk Instituut, Bräist, 1981


Det Guurien Regiuun (üüb Georgisk: გურიის მხარე Guriis Mchare [guriis mxarɛ]) as ian faan dön njüügen regiuunen faan Georgien. Uun a nuurdwaast leit det Mingreelien an Boower Swaneetien Regiuun, uun a nuurduast det Imereetien Regiuun, uun a süüduast det Samts'che-Dshawacheetien Regiuun, uun a süüd det autooom republiik faan Adschaarien an uun a waast det Suart Sia. Det hee 113.350 lidj (2014). At hoodsteed faan’t regiuun as Osurgeti. Dön tjiin gratst steeden an taarpen uun't regiuun san: At regiuun hee trii lunkreiser an ian steed (Osurgeti). A lunkreiser san: Georgia, citypopulation.de Georgia: Guria Region, citypopulation.de Guria, citypopulation.de Guria, citypopulation.de


Wat menst dü? Imereetien (Köningrik) Imereetien (Regiuun)


Det Imereetien Regiuun (üüb Georgisk: იმერეთის მხარე Imeretis Mchare [imɛrɛtʰis mxarɛ]) as ian faan dön njüügen regiuunen faan Georgien. Uun a nuurd leit det Ratscha-Letschchumi an Liager Swaneetien Regiuun, uun a uast det Baner Kartlien Regiuun, uun a süüduast det Samts'che-Dschawacheetien Regiuun, uun a süüdwaast det Guurien Regiuun an uun a waast det Mingreelien an Boower Swaneetien Regiuun. Det hee 533.906 lidj (2014). At hoodsteed faan’t regiuun as Kutaisi. De nuurduastelk dial faan Imereetien as dial faan Süüdoseetien. Det regiuun hee ham 1990 faan Georgien ufspleden an schocht ham salew üs suwereenen stoot. At regiuun hee elwen munisipaliteeten an ian steed (Kutaisi). A munisipaliteeten san: At Köningrik Imereetien, en Georgisk köningrik, wat faan 1463 tu 1810 wooret. Georgia, citypopulation.de Imereti, citypopulation.de Imereti, citypopulation.de


Wat menst dü? Guurien (Fürstendoom) Guurien (Regiuun)


Det Kacheetien Regiuun (üüb Georgisk: კახეთის მხარე Kachetis Mchare [kʼaxɛtʰis mxarɛ]) as ian faan dön njüügen regiuunen faan Georgien. Det hee 318.583 lidj (2014). Uun a nuurduast leit Ruslun, uun a süüduast leit Aserbaidschan, uun a süüdwaast det Liiger Kartlien Regiuun an uun a nuurdwaast det Mts'cheta-Mtianeetien Regiuun. At hoodsteed faan’t regiuun as Telawi. At regiuun hee aacht munisipaliteeten an ian steed (Telawi). A munisipaliteeten san: At Köningrik Kacheetien, en georgisk köningrik, wat faan 1465 tu 1762 wooret. Georgia, citypopulation.de


Wat menst dü? Kacheetien (Köningrik) Kacheetien (Regiuun), ferwaltangsregiuun uun Georgien


Det Liiger Kartlien Regiuun (üüb Georgisk: ქვემო ქართლის მხარე Kwemo Kartlis Mchare [kʰvɛmɔ kʰartʰlis mxarɛ]) as ian faan dön njüügen regiuunen faan Georgien. Uun a nuurd lei dön Baner Kartlien, Mts'cheta-Mtianeetien an Tiflis Regiuunen, uun a nuurduast leit det Kacheetien Regiuun, uun a süüduast Aserbaidschan, uun a süüd Armeenien an uun a waast det Samts'che-Dschawacheetien Regiuun. Det hee 423.986 lidj (2014). At hoodsteed faan’t regiuun as Rustawi. At regiuun hee seeks munisipaliteeten an ian steed (Rustawi). A munisipaliteeten san: At Köningrik Kartlien, en Georgisk köningrik, wat faan 1478 tu 1762 wooret. Georgia, citypopulation.de


Wat menst dü? Kartlien (Köningrik) Baner Kartlien, en regiuun uun Georgien Liiger Kartlien, en regiuun uun Georgien


Det Mingreelien an Boower Swaneetien Regiuun (üüb Georgisk: სამეგრელოს და ზემო სვანეთის მხარე Samegrelos da Semo Swanetis Mchare [samɛgrɛlɔs da sɛmɔ svanɛtʰis mxarɛ]) as ian faan dön njüügen regiuunen faan Georgien. Uun a nuurd leit Ruslun, uun a nuurduast det Ratscha-Letschchumi an Liager Swaneetien Regiuun, uun a süüduast det Imereetien Regiuun, uun a süüd det Guurien Regiuun, uun a waast det Suart Sia an uun a nuurdwaast det (de-jure) autonoom republiik faan Abchaasien. Det hee 330.761 lidj (2014). At hoodsteed faan’t regiuun as Sugdidi. At regiuun hee aacht munisipaliteeten an ian steed (Poti). A munisipaliteeten san: Georgia, citypopulation.de


Det Mts'cheta-Mtianeetien Regiuun (üüb Georgisk: მცხეთა-მთიანეთის მხარე Mtscheta-Mtianetis Mchare [mt͡sʰxɛtʰa mtʰianɛtʰis mxarɛ]) as ian faan dön njüügen regiuunen faan Georgien. Uun a nuurd leit Ruslun, uun a uast det Kacheetien Regiuun, uun a süüd lei dön Liiger Kartlien an Tiflis Regiuunen an uun a waast det Baner Kartlien Regiuun. Det hee 94.573 lidj (2014). At hoodsteed faan’t regiuun as Mts'cheta. De waastelk dial faan Mts'cheta-Mtianeetien as dial faan Süüdoseetien. Det regiuun hee ham 1990 faan Georgien ufspleden an schocht ham salew üs suwereenen stoot. Dön tjiin gratst steeden uun taarpen uun't regiuun san: At regiuun hee fiiw munisipaliteeten. A munisipaliteeten san: Sas'chori Georgia, citypopulation.de Georgia: Mtskheta-Mtianeti Region, citypopulation.de Mtskheta-Mtianeti: Administrative Division of Georgia, citypopulation.de


Det Ratscha-Letschchumi an Liiger Swaneetien Regiuun (üüb Georgisk: რაჭა-ლეჩხუმის და ქვემო სვანეთის მხარე Ratscha-Letschchumis da Kwemo Swanetis Mchare [rat͡ʃʼa lɛt͡ʃʰxumis da kʰvɛmɔ svanɛtʰis mxarɛ]) as ian faan dön njüügen regiuunen faan Georgien. Uun a nuurduast leit Ruslun, uun a süüduast det Baner Kartlien Regiuun, uun a süüd det Imereetien Regiuun an uun a waast an nuurdwaast det Mingreelien an Boower Swaneetien Regiuun. Det hee 32.089 lidj (2014). At hoodsteed faan’t regiuun as Ambrolauri. Det süüd-uastelk dial faan Ratscha-Letschchumi an Liiger Swaneetien as dial faan Süüdoseetien. Det regiuun hee ham 1990 faan Georgien ufspleden an schocht ham salew üs suwereenen stoot. At regiuun hee fjauer munisipaliteeten. A munisipaliteeten san: Georgia, citypopulation.de


Det Aragatsotn Prowins (üüb Armeens: Արագածոտնի մարզ Aragacotni marz [ɑɾɑɡɑt͡sɔtni mɑɾz]) as ian faan dön tjiin prowinsen faan Armeenien. Det hee 132.925 lidj (2011). At hoodsteed faan’t prowins as Aschtarak. De huuchst ponkt uun Armeenien, de Aragats Berig leit uun a nuurd faan't prowins. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: At prowins hee fjauer distrikten: Armenia, citypopulation.de Armenia: Aragatsotn, citypopulation.de


Jens Jessen (* 1959 ön Naibel) heer üs Skuulmaister üp Aamrem aarbert. Sent 2009 helpt hi me en bech di Nuurdfresk Wikipedia āp. Jens wiar jest üp Aamrem tö Skuul. 1978 kür hi bi di Friedrich-Paulsen-Skuul ön Naibel sin Abituur maaki. Bi di Pedagoogisk Hoogskuul ön Kiil heer hi studiaret, dat hi en Skuulmaister fuar Mathematik en Geografii waar. Tö di salev Tir wiar hi bi di Nuurđfriisk Uurterbokstair bi Prof. Bo Sjölin, Dr. Ommo Wilts en Dr. Alastair Walker, om friisk Filologii tö studiarin. Eeđer des ging hi tö di Foriining Jordsand, en dit wiar sin Siwiiltiinst. Fan 1987 bit 2013 wiar hi Skuulmaister bi di Öömrang Skuul üp Oomram. Ön di 1990er Jaaren wiar hi aktiif bi't European Bureau for Lesser-Used Languages an bi't Nordfriisk Instituut. Sent 2009 helpt hi me, di Nuurđfriisk Wikipedia tö maaki, en sin Reer heer en gurt Wert fuar ark jen, diar diar wat skriif mai. Jens heer en Hunfol Boker auerseet of tömendst meholpen: Polyglott spriakfeerer öömrang. Stianood 1992. James Krüss: At fertelang faan't han an faan't ai. 1992. Auerseet. Iindrach uun't DNB. ISBN 978-3-88007-180-3 R.Goscinny & A.Uderzo: Asterix an Maestria. 1993. - Auerseet. Carlo Collodi: Pinocchio. 1993. - Auerseet. Iindrach uun't


Wat meenst dü? Kap Arkona of Cap Arcona stuunt fuar: Kap Arkona (Rügen), di Kant fan Kualkstiin ön dit Ailön Rügen Füürtürner Kap Arkona, tau Füürtürner en en Pailtürn bi di Uastsee ön Mecklenborig-Fuarpommern. Kap Arkona (Heard), Kap ön dit Ailön Heard iin ön di süđern Indisk Oozean üs Skepsnoom fuar: Kap Arkona (Skep), Hanelsskep fan di DDR (VEB Deutsche Seereederei Rostock, DSR) Cap Arcona (Skep, 1907), en Luksusdamper, wat eeđer dit Kap Arkona üp Rügen nēmt wiar Cap Arcona (Skep, 1927), en Luksusdamper, wat eeđer dit Kap Arkona üp Rügen nēmt wiar en ön di 3. Maimuun 1945 fan engelsk Fliigern öner Weeter sjoten waar Siehe auch: Arkona


54.0418310.86422Koordinaaten: 54° 2′ 30,6″ N, 10° 51′ 51,2″ O Di Cap Arcona weer en Luksusdamper en dit Flagskep fan di "Hamburg-Südamerika-Linie". Di Damper waar eeđer dit Kap Arkona üp dit Ailön Rügen nēmt. Dit Skep waar ön di 3. Mai 1945 öner Weeter skööten, fif Daagen leeter wiar di Taust Wārelkrich fuarbi. Di Bomben kām fan engelsk Fliigern, en diarfan kām di olermiist fan di ~ 4.600 Mensken ön Buurt om. Nai bi di Cap Arcona lair di Thielbek me 2.800 Mensken, en dānen kām fuar't Miist uk ek muar lewendig fan't Skep. Ön di Cap Arcona en ön üđer Skeepen wiar Insasen fan dit KZ Neuengamme. Diarmung wiar uk hok Sölringern, dānen fastnomen en wechslööten uuren wiar, aurdat ja bi di SPD wiar of üđers ek di "rocht" Meening her of dit uk sair haa. Fuar hok fan des Mensken sen Snöfelstiiner forlair uuren. - Jir giar dit tö di Snöfelstiiner üp Söl. Di Cap Arcona her höör jest Faart fan Hamborig naa Argentiinien ön di 19. November fan't Jaar 1927. Dit Skep wiar bikeent üs jen fan di dailkst Skeepen tö di Tir. Me höör Dampturbiinen wiar jü uk waker önerwai, sa kür ön 15 Daagen jü fan


p1 Di Thielbek wiar en 2.815 BRT gurt Frachtskep, wat 1939 ön di Lübecker Maschinenbau Gesellschaft (LMG) fuar di Reederii Knöhr & Burchard fan Hamborig becht waar. Me ombi 2.800 Mensken üt dit KZ Neuengamme waar dit Skep ön di 3. Mai 1945 fan engelsk Jachtfliigern öner Weeter sjoten. Nai bi di Thielbek lair uk di Damper Cap Arcona. Biiring Skeepen kür ek rocht faar. Di Cap Arkona her wat me di Maskiin, en di Thielbek her wat me dit Ruuder. Di Retingsmereln wiar fan di SS of SA wechnomen of önsteken maaket uuren. Ön di Thielbek en ön üđer Skeepen wiar Insasen fan dit KZ Neuengamme. Diarmung wiar uk hok Sölringern, dānen fastnomen en wechslööten uuren wiar, aurdat ja bi di SPD wiar of üđers ek di "rocht" Meening her of dit uk sair haa. Fuar hok fan des Mensken sen Snöfelstiiner forlair uuren. - Jir giar dit tö di Snöfelstiiner üp Söl. Fan aural kām di Fronten naier, en kan fuan di Nāzis dit beeter en maaki di Spöören fan jaar Kzs wech. Di Mensken, dānen diar iinslööten wesen wiar, stjüürti em wech, dat ja fan't Laapen tö Duar kum skul. Heinrich Himmler her aur Fiirsnaker des Biskiir


Wat meenst dü? Wilhelm Gustloff, Meföligster fan di NSDAP, diar 1936 duarsjoten waar Wilhelm Gustloff (Skep), en KdF-Skep, wat 1945 öner Weeter sjoten waar


Merkurius (sümbool: ) stound am tachsten bi jü san. Sunt Pluto sin statuus as planeet ferlääsen heet, as Merkurius di mååst latj planeet foon üs sansüsteem. Döör sin umluupbaan foon 58 deege jeeft et en grut temperatuurferscheel twasche dai än nåcht, amenbai 500 °C. Bisuner stark as dåt magnetische fälj aw Merkurius. Merkurius heet nåån moune. 1974/75: Mariner 10 2004-2008: Messenger 2011: BepiColombo Commons: Merkurius – Soomling foon bile än filme


Di Wilhelm Gustloff wiar en Krütsfaartskep fan di "Deutsche Arbeitsfront", wat di Nāzis üs jaar Organisatsjoon fan "Kraft durch Freude (KdF)" önskööwen her. Ön di Taust Wārelkrich waar di Wilhelm Gustloff fuaral üs swumendi Kraankenhüs, Soldaatenskep, Uuniskep fuar di Krichsmariini iinseet. Üs dit Skep fan dit Russen-U-Buat S-13 fuar Pomern öner Weeter skööten waar, skel ombi 9.000 Mensken ön Buurt wesen wiis. Diarme wiar dit jen fan di slimst Skepskatastroofen ön di Histoorii fan di Menskhair. Steuben Goya Spiegel.de aur di Gustloff (Artiikel üt en Bok nomen) me Fotostreek


Di Steuben waar 1922 üs München ön Gang braacht. 1931 waar dit Skep eeđer Friedrich Wilhelm von Steuben üs General von Steuben omdööpet. Dit Skep es fuar di Norddeutschen Lloyd bereedert. faart. Dat et tö dit Jen fan di Taust Wārelkrich forseenket waar, es jen fan di gurtest Skepskatastroofen fan di Menskhair. Dit Skep kām ön't Jaar 1922 üs München bi di AG Vulcan Stettin tö Weeter en waar fan di 5. Juuni 1923 ön fuar di Tiinst iin ön di Nuurđeratlantik iinseet. Dit wiar dit jest Pasajiirskeps-Niibechning eeđer di Jest Wārelkrich als erster Passagierschiffs-Neubau des Norddeutschen Lloyd für den Nordatlantikdienst nach dem Ersten Weltkrieg in Dienst gestellt. Dit Skep löp fuar di Norddeutscher Lloyd (NDL). Di Münschen wiar al dit trērst Skep me di Noom, wat di NDL her. Die München fing ön di Januwaari fan 1924 en Sesterskep, di Stuttgart. Biiring waar da me trii Pasajiirklasen iinseet. Ön di Wunter 1925/26 waar di "München" ombecht, dat di Pasajiiri fan di beeter Klasen wat hooger tö sit kām. Fan 1925 ön waar dit Skep uk fuar "Fuarhaalingsraisen tö See", wat em tö Krütsfaarten sair, iinseet. Sa waar fan Juuli bit August fan't Jaar 1925 en Polaarfaart maaket. Ön di


Di Goya wiar en Frachtskep fan di Reederii „A/S J. Ludwig Mowinckels Rederi“ ön Bergen (Norwegen). Di Goya waar ön Oslo bi di Werev „Akers mekaniske verksted“ becht en fing sin Noom eeđer di spansk Könstmaaler Francisco de Goya. Di 4. April 1940 waar dit Skep ön Faart braacht. Des Skep waar di 16. April 1945 fan en Sowjet-U-Buat öner Weeter skööten üs di me aur di Maaten fuul flüchtendi Mensken bileeren wiar. Des es bit deling üs jen fan di slimst Katastroofen tö See bikeent. Ön't Jaar 1945 kām aur 20.000 Mensken ön di Uastsee om, üs di Skeepen Goya, Wilhelm Gustloff, Cap Arcona, Steuben en jit hok litjeri Skeepen forseenket waar. Peter Dreckmann: "Die Todesfahrt der Goya" - En MDR-Dokumentatsjoon fan 2003 (Wayback-Maskiin) Lisa Erdmann: Flüchtlingsschicksal: Wie die „Goya“ zum 7000-fachen Grab wurde. In: Spiegel Online, 15. April 2005. Unterlagen der Reederei Mowinckel, Norwegisches Staatsarchiv


Det Ararat Prowins (üüb Armeens: Արարատի մարզ Ararati marz [ɑɾɑɾɑti mɑɾz]) as ian faan dön tjiin prowinsen faan Armeenien. Det hee 260.367 lidj (2011). At hoodsteed faan’t prowins as Artaschat. At prowins hee trii distrikten: Armenia, citypopulation.de Ararat (Berig)


Det Armawir Prowins (üüb Armeens: Արմավիրի մարզ Armaviri marz [ɑɾmɑviɾi mɑɾz]) as ian faan dön tjiin prowinsen faan Armeenien. Det hee 265.770 lidj (2011). At hoodsteed faan’t prowins as Armawir . At prowins hee trii distrikten: Armenia, citypopulation.de Armenia, citypopulation.de Armenia, citypopulation.de


Det Gegharkunik Prowins (üüb Armeens: Գեղարքունիքի մարզ Gełark‘ownik‘i marz [ɡɛʁɑɾkʰunikʰi mɑɾz]) as ian faan dön tjiin prowinsen faan Armeenien. Det hee 235.075 lidj (2011). At hoodsteed faan’t prowins as Gawarr. At prowins hee fiiw distrikten: Armenia, citypopulation.de Armenia, citypopulation.de Armenia, citypopulation.de


Det Kotajk Prowins (üüb Armeens: Կոտայքի մարզ Kotayk‘i marz [kɔtɑjkʰi mɑɾz]) as ian faan dön tjiin prowinsen faan Armeenien. Det hee 254.397 lidj (2011). At hoodsteed faan’t prowins as Hrasdan . At prowins hee trii distrikten: Armenia, citypopulation.de Armenia, citypopulation.de Armenia, citypopulation.de


Det Lori Prowins (üüb Armeens: Լոռու մարզ Loṙow marz [lɔru mɑɾz]) as ian faan dön tjiin prowinsen faan Armeenien. Det hee 235.537 lidj (2011). At hoodsteed faan’t prowins as Wanadsor . At prowins hee ian steed (Wanadsor) an fiiw distrikten: Armenia, citypopulation.de Armenia, citypopulation.de Armenia, citypopulation.de


Det Schirak Prowins (üüb Armeens: Շիրակի մարզ Širaki marz [ʃiɾɑki mɑɾz]) as ian faan dön tjiin prowinsen faan Armeenien. Det hee 251.941 lidj (2011). At hoodsteed faan’t prowins as Gjumri. At prowins hee ian steed (Gjumri) an fiiw distrikten: Armenia, citypopulation.de Armenia, citypopulation.de Armenia, citypopulation.de


Det Sjunik Prowins (üüb Armeens: Սյունիքի մարզ Syunik‘i marz [sjunikʰi mɑɾz]) as ian faan dön tjiin prowinsen faan Armeenien. Det hee 141.771 lidj (2011). At hoodsteed faan’t prowins as Kapan. At prowins hee fjauer distrikten: Armenia, citypopulation.de Armenia, citypopulation.de Armenia, citypopulation.de


Det Tawusch Prowins (üüb Armeens: Տավուշի մարզ Tavouši marz [tɑvuʃi mɑɾz]) as ian faan dön tjiin prowinsen faan Armeenien. Det hee 128.609 lidj (2011). At hoodsteed faan’t prowins as Idschewan . At prowins hee een steeddistrikt (Dilidschan) an trii distrikten: Armenia, citypopulation.de Armenia, citypopulation.de Armenia, citypopulation.de


Det Wajots Dsor Prowins (üüb Armeens: Վայոց ձորի մարզ Vayoc‘ Jori marz [vɑjɔt͡sʰ d͡zɔɾi mɑɾz]) as ian faan dön tjiin prowinsen faan Armeenien. Det hee 52.324 lidj (2011). At hoodsteed faan’t prowins as Jeghegnadsor. At prowins hee tau distrikten: Armenia, citypopulation.de Armenia, citypopulation.de Armenia, citypopulation.de


De Hlybokaje Distrikt (üüb Witjrüs: Глыбоцкі раён Hlybocki rajon, üüb Rüs: Глубокский район Glubokskij rajon) as een faan a distrikten uun det Witsebsk Prowins faan Witjruslun. Det hee 41.043 lidj (2009). At hoodsteed faan’t prowins as Hlybokaje. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Lepelj Distrikt (üüb Witjrüs: Лепельскі раён Liepieĺski rajon, üüb Rüs: Лепельский район Lepel’skij rajon) as een faan a distrikten uun det Witsebsk Prowins faan Witjruslun. Det hee 35.367 lidj (2009). At hoodsteed faan’t prowins as Lepelj. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Ljosna Distrikt (üüb Witjrüs: Лёзненскі раён Lioznienski rajon, üüb Rüs: Лиозненский район Lioznenskij rajon) as een faan a distrikten uun det Witsebsk Prowins faan Witjruslun. Det hee 17.659 lidj (2009). At hoodsteed faan’t prowins as Ljosna. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Mjory Distrikt (üüb Witjrüs: Мёрскі раён Miorski rajon, üüb Rüs: Миорский район Miorskij rajon) as een faan a distrikten uun det Witsebsk Prowins faan Witjruslun. Det hee 24.364 lidj (2009). At hoodsteed faan’t prowins as Mjory. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Orscha Distrikt (üüb Witjrüs: Аршанскі раён Aršanski rajon, üüb Rüs: Оршанский район Oršanskij rajon) as een faan a distrikten uun det Witsebsk Prowins faan Witjruslun. Det hee 163.734 lidj (2009). At hoodsteed faan’t prowins as Orscha. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Pastawy Distrikt (üüb Witjrüs: Пастаўскі раён Pastaŭski rajon, üüb Rüs: Поставский район Postavskij rajon) as een faan a distrikten uun det Witsebsk Prowins faan Witjruslun. Det hee 39.487 lidj (2009). At hoodsteed faan’t prowins as Pastawy. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


Wat menst dü? Witsebsk (Distrikt) Witsebsk (Prowins) Witsebsk (Steed)


De Polatsk Distrikt (üüb Witjrüs: Полацкі раён Polacki rajon, üüb Rüs: Полоцкий район Polockij rajon) as een faan a distrikten uun det Witsebsk Prowins faan Witjruslun. Det hee 109.810 lidj (2009). At hoodsteed faan’t prowins as Polatsk. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Rasony Distrikt (üüb Witjrüs: Расонскі раён Rasonski rajon, üüb Rüs: Россонский район Rossonskij rajon) as een faan a distrikten uun det Witsebsk Prowins faan Witjruslun. Det hee 11.514 lidj (2009). At hoodsteed faan’t prowins as Rasony. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Scharkauschtschyna Distrikt (üüb Witjrüs: Шаркаўшчынскі раён Šarkaŭščynski rajon, üüb Rüs: Шарковщинский район Šarkovščynskij rajon) as een faan a distrikten uun det Witsebsk Prowins faan Witjruslun. Det hee 18.620 lidj (2009). At hoodsteed faan’t prowins as Scharkauschtschyna. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Schumilina Distrikt (üüb Witjrüs: Шумілінскі раён Šumilinski rajon, üüb Rüs: Шумилинский район Šumilinskij rajon) as een faan a distrikten uun det Witsebsk Prowins faan Witjruslun. Det hee 20.716 lidj (2009). At hoodsteed faan’t prowins as Schumilina. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


Tiflis (georgisk თბილისი; bit 1936: ტფილისი Tpilissi) as det hoodstääd faan Georgien. Hat as det gratst stääd uun't lun mä muar üs ian miljuun iinwenern. Sant 2013 hää Tiflis tjiin distrikten (üüb Georgisk: რაიონები raionebi, iantaal: რაიონი raioni): Tiflis hää miatag kliima. Turkei Ankara (Türkei) Kasachstaan Astana (Kasachstaan), sant 2005 Grichenlun Athen (Griichenlun) Ferianagt Stooten Atlanta (USA), sant 1988 Spoonien Bilbao (Spoonien), sant 1989 Ferianagt Könangrik Bristol (UK), sant 1987 Turkei Eskişehir (Türkei) Uasterrik Innsbruck (Uastenrik), sant 1982 Armeenien Jerewan (Armeenien) Ukraine Kiew (Ukraine), sant 1999 Sloweenien Ljubljana (Sloweenien), sant 1979 Frankrik Nantes (Frankrik), sant 1979 Itaalien Palermo (Itaalien), sant 1987 Frankrik Paris (Frankrik), sant 1997 Sjiisklun Saarbrücken (Sjiisklun), sant 1975 Litauen Vilnius (Litauen), sant 2009 Commonskategorii: Tiflis – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Tiflis (sjiisk) Georgia: Tbilisi City, citypopulation.de Georgia: Tbilisi City, citypopulation.de


Adschaarien (georgisk აჭარა / Atschara, amtelk აჭარის ავტონომიური რესპუბლიკა / Atscharis Awtonomiuri Respublika) as en autonoom republiik uun Georgien. Uun't süüden leit a Türkei an uun't waasten at Suart Sia. Diar san sääks distrikten uun Adschaarien: BBC-portree faan Adschaarien (ingelsk) მოსახლეობის საყოველთაო აღწერა 2014. საქართველოს სტატისტიკის ეროვნული სამსახური. ნოემბერი 2014. Ufrepen uun 26 ივლისი 2016. 41.66666666666742.25Koordinaaten: 41° 40′ N, 42° 15′ O


Madelanatoolien (türkisk İç Anadolu) as 151.000 km² grat, an diarmä det öödergratst regiuun uun a Türkei. Uun a Türkei san 81 prowinsen. 13 diarfaan haa hör hoodstääden uun Madelanatoolien: Uk dialen faan dön Afyonkarahisar, Bilecik, Çorum an Tokat Prowinsen lei uun Madelanatoolien, man lei hör hoodstääden uun öler regiuunen. Commonskategorii: Madelanatoolien – Saamlang faan bilen of filmer Turkey: Provinces & Major Cities, citypopulation.de Dial faan detheer prowins leit uun det Suart Sia Regiuun. Dial faan detheer prowins leit uun det Madlunsia Regiuun. Dialen faan detheer prowins lei uun dön Madlunsia an Uastanatoolien Regiuunen. Dialen faan detheer prowins lei uun dön Suart Sia an Uastanatoolien Regiuunen.


At Ägäisregiuun (türkisk Ege Bölgesi) as 79.000 km² grat, an diarmä ian faan a letjer regiuunen uun a Türkei. Di nööm komt faan't Ägäis. Det regiuun as en swaarponkt faan a industrii uun't lun. Uun a Türkei san 81 prowinsen, 8 diarfaan lei uun't Ägäisregiuun: Commonskategorii: Ägäisregiuun – Saamlang faan bilen of filmer Turkey: Provinces & Major Cities, citypopulation.de


At Madlunsiaregiuun (türkisk Akdeniz Bölgesi) as 120.000 km² grat, an diarefter at sjuardgratst regiuun uun a Türkei. Hat leit bi't Madlunsia as en swaarponkt faan a fräämenferkiar. Uun a Türkei san 81 prowinsen, 8 diarfaan lei hialandaal an 7 dialwiis uun't Madlunsiaregiuun: Commonskategorii: Madlunsiaregiuun – Saamlang faan bilen of filmer Turkey: Provinces & Major Cities, citypopulation.de


At Suart-Sia-Regiuun (türkisk Karadeniz Bölgesi) as 141.000 km² grat, an diarmä ian faan a grater regiuunen uun a Türkei. Hat leit bi't Suart Sia. Faan diar kem a miast haaselnöden, diar weltwidj ferkääft wurd. Uun a Türkei san 81 prowinsen. 19 diarfaan haa hör hoodstääden uun't Suart-Sia-Regiuun: Uk dialen faan dön Ardahan, Çankırı, Erzurum an Sivas Prowinsen lei uun det Suart-Sia-Regiuun, man lei hör hoodstääden uun öler regiuunen. Commonskategorii: Suart-Sia-Regiuun – Saamlang faan bilen of filmer Turkey: Provinces & Major Cities, citypopulation.de


Süüduastanatoolien (türkisk Güneydoğu Anadolu) as man 75.000 km² grat, an diarefter ian faan a letjer regiuunen uun a Türkei. Hat leit bi't grens tu Syrien. Uun a Türkei san 81 prowinsen, 9 diarfaan lei uun Süüduastanatoolien: Commonskategorii: Süüduastanatoolien – Saamlang faan bilen of filmer Turkey: Provinces & Major Cities, citypopulation.de


Uastanatoolien (türkisk Doğu Anadolu) as 163.000 km² grat, an diarefter at gratst faan a sööwen regiuunen uun a Türkei, man efter iinwenertaal as't at letjst. Uun Uastanatoolien lei a huuchst berger faan a Türkei: di Ararat (5.137 m), di Uludoruk (4.135 m), di Süphan Dağı (4.058 m). Di Van-Sia leit uun a süüduast faan't regiuun. Uun a Türkei san 81 prowinsen, 16 diarfaan lei uun Uastanatoolien: Commonskategorii: Uastanatoolien – Saamlang faan bilen of filmer Turkey: Provinces & Major Cities, citypopulation.de


At Türkisk spriak hiart tu a oghuusisk twiig faan a Turkspriaken. Hör aanj nööm as Türk dili, Türkçe tyɾkt͡ʃe of Türkiye Türkçesi. Türkisk woort mä't latiinsk skraft skrewen, hää diarbi oober enkelt aparte tiaken: Türkisk hoodwurden haa sääks kaasen. men: ik sen: dü o: hi, hat biz: wi siz: jam onlar: jo Dön posesiiw pronoomen san sufiksen (t.b. kitap „buk“): kitabım: min buk kitabın: din buk kitabı: sin/hör buk kitabımız: üüs buk kitabınız: jau buk Turkspriaken: Altaisk, Aserbaidschaansk, Baschkiirisk, Chaladschisk, Chakasisk, Gagausisk, Jakutisk, Karatschai-Balkaarisk, Karlukisk, Kasachisk, Kiptschakisk, Kirgiisk, Oghuurisk, Oghuusisk, Sibiirisk, Tataarisk, Tschuwaschisk, Turkmeensk, Tuwiinisk, Türkisk, Uighuurisk, Usbekisk Wikibooks: Türkisk (sjiisk) Wikiquote: Türkisk spreegwurden (sjiisk)


Det Fudschaira Emiraat (üüb Araabsk: إمارة الفجيرة Imārat Al-Fujairah [al fud͡ʒajra]) as ian faan dön sööwen emiraaten faan dön Ferianigt Araabsk Emiraaten. Det hee 125.698 lidj (2005). At hoodsteed faan’t emiraat as Fudschairah. United Arab Emirates, citypopulation.de


fpd3pd5 Di berag Ararat, of uk Grat Ararat as en rauegen wulkaan uun't Armeensk Huuchlun uun Uastanatoolien nai bi't grens tu Armeenien an Iraan. Hi as mä 5.137 m di huuchst berag uun a Türkei. Di kurdisk nööm Çiyayê Agirî ment ialberag (agir ‚ial‘, çiya ‚berag‘). Di letjer naiberberag as di Letj Ararat (türkisk Küçük Ağrı Dağı, armeensk Սիս) mä en hööchde faan 3.896 m. Sant 2004 lei bias berger uun en natsionaalpark. A toop faan uasten Di Grat Ararat faan waasten At armeensk hoodstääd Jerewan mä di Ararat diarbääft Commonskategorii: Ararat – Saamlang faan bilen of filmer


Kurdisk spriaken (kurdisk کوردی kurdî) hiar tu't nuurdwaastelk skööl faan a Iraansk spriaken an sodenang uk tu't Indogermaans. Jo wurd uun't regiuun Kurdistaan snaaket, det leit dialwiis uun a Türkei, uun Syrien, uun a Iraak an uk uun a Iraan. Kurdisk spriaken wurd iindiald efter: Nuurdkurdisk mä ~15 spriakwiisen Madelkurdisk mä ~12 spriakwiisen Süüdkurdisk mä ~2 spriakwiisen Kurmandji (Nuurdwaast-Kurdisk) (20 bit 30 Mio.) mä: Tori; Sanjari, Judikani; Urfi, Botani, Bayazidi, Hakkari, Jezire; Aqrah, Dahuk, Amadiyah, Zakhu, Surchi; Qochani, Erzurumi, Birjandi, Alburzi; Herki, Shikaki Madelkurdisk (Sorani, Kurdi) (5 bit 10 Mio.) mä: Arbili, Pishdari, Kirkuki, Khanaqini, Kushnawi, Mukri; Sulaimani, Bingirdi, Garrusi, Ardalani, Sanandaji, Warmawa, Garmiyani; Jafi; Judeo-Kurdisch Süüdkurdisk (4 Mio.) mä: Kolyai, Kermanshahi, Garrusi Sanjabi, Malekshahi, Bayray, Kalhori, Laki ... A Kurden brük leewen det alfabeet faan hör lun, an sodenang jaft at Kurdisk mä araabisk skraft, en betj feranert latiinsk skraft of uk kyrilisk skraft. Stambuum (sweedsk) Bundeszentrale für politische Bildung Sprachen der Erde: Kurdisch. üüb: oew.org efter: Europeesk Charta för a Regiunaal- an Manertaalspriaken Wikipedia üüb Kurdisk (latiinsk skraft)


DDR es di Ofkörting fuar Deutsche Demokratische Republik. Des wiar di Uast-Diil fan dit wesen Dütsk Rik wat eeđer di Taust Wārelkrich diilet waar. Aaftinoch waar di DDR Uastdütsklön nēmt. Sjiisk Rik Detdiar sidj skal di (iarst ans) widjer feer. (Sjiisk Keiserrik bit 1918) (Aamring) Weimar Republiik Detdiar sidj skal di (iarst ans) widjer feer. (1918-1933) (stomp) (Aamring) Sjiisk Rik 1933 bit 1945 Detdiar sidj skal di (iarst ans) widjer feer. (stomp) (Aamring) Sjiisklun 1945 bit 1949 Detdiar sidj skal di (iarst ans) widjer feer. (stomp) (Aamring) Waastsjiisklun Detdiar sidj skal di (iarst ans) widjer feer. (1949 bit 1990) (stomp) (Aamring) Dütsklön Detdiar sidj skal di (iarst ans) widjer feer. (Sjiisklun sant 1990) (Sölring)


Det Hradec Králové Regiuun as ian faan dön fjauertanj regiuunen faan Tschechien. At regiuun leit uun a nuurd faan’t lun. Uun a nuurd an uast leit Poolen, uun a süüduast leit det Pardubice Regiuun, uun a süüdwaast det Madelböömisk Regiuun an uun a nuurdwaast leit det Liberec Regiuun. Det hee 551.089 lidj (2018). At hoodsteed faan’t regiuun as Hradec Králové. De Ialew Struum hee sin hood uun't regiuun uun dön Krkonoše Berger, nai bi't grens tu Poolen. Uun a berger stäänt de huuchst ponkt uun Tschechien, de Sněžka Berig (of "Snätoop"; 1603,3 m). Dön tjiin gratst steeden uun't regiuun san: At regiuun hee fiiw distrikten: Czech Republic, citypopulation.de Czech Republic: Královéhradecký kraj, citypopulation.de Czech Republic: Administrative Division, citypopulation.de


Det Karlovy Vary Regiuun as ian faan dön fjauertanj regiuunen faan Tschechien. At regiuun leit uun a waast faan’t lun. Uun a nuurd an waast leit Tjiisklun, uun a uast det Ústí Regiuun an uun a süüd det Plzeň Regiuun. Det hee 295.686 lidj (2018). At hoodsteed faan’t regiuun as Karlovy Vary. Dön tjiin gratst steeden uun't regiuun san: At regiuun hee trii distrikten: Czech Republic, citypopulation.de Czech Republic: Karlovarský kraj, citypopulation.de Czech Republic: Administrative Division, citypopulation.de


Det Liberec Regiuun as ian faan dön fjauertanj regiuunen faan Tschechien. At regiuun leit uun a nuurd faan’t lun. Uun a nuurdwaast leit Tjiisklun, uun a nuurduast Poolen, uun a uast det Hradec Králové Regiuun, uun a süüd det Madelböömisk Regiuun an uun a waast det Ústí Regiuun. Det hee 441.300 lidj (2018). At hoodsteed faan’t regiuun as Liberec. Dön Krkonoše Berger stun uun a uast faan't regiuun. Dön tjiin gratst steeden uun't regiuun san: At regiuun hee fjauer distrikten: Czech Republic, citypopulation.de Czech Republic: Liberecký kraj, citypopulation.de Czech Republic: Administrative Division, citypopulation.de


Det Määrisk-Schleesisk Regiuun as ian faan dön fjauertanj regiuunen faan Tschechien. At regiuun leit uun a nuurduast faan’t lun. Uun a nuurd an nuurduast leit Poolen, uun a süüduast at Slowakei, uun a süüduast det Zlín Regiuun, uun an uun a süüdwaast an waast det Olomouc Regiuun. Det hee 1.205.886 lidj (2018). At hoodsteed faan’t regiuun as Ostrava. Dön Beskiiden Berger, en dial faan dön Karpaaten, stun uun a süüduast faan't regiuun. Dön tjiin gratst steeden uun't regiuun san: At regiuun hee seeks distrikten: Czech Republic, citypopulation.de Czech Republic: Moravskoslezský kraj, citypopulation.de Czech Republic: Administrative Division, citypopulation.de


Det Pardubice Regiuun as ian faan dön fjauertanj regiuunen faan Tschechien. At regiuun leit uun a nuurd faan’t lun. Uun a nuurd leit det Hradec Králové Regiuun, uun a nuurduast Poolen, uun a uast det Olomouc Regiuun, uun a süüduast det Süüdmäärisk Regiuun, uun a süüdwaast det Vysočina Regiuun an uun a waast det Süüdböömisk Regiuun. Det hee 518.337 lidj (2018). At hoodsteed faan’t regiuun as Pardubice. De Ialew Struum leept troch't regiuun. Dön tjiin gratst steeden uun't regiuun san: At regiuun hee fjauer distrikten: A komponist Bedřich Smetana (Friedrich Smetana; 1824-1884) wurd uun Litomyšl bäären. Czech Republic, citypopulation.de Czech Republic: Pardubický kraj, citypopulation.de Czech Republic: Administrative Division, citypopulation.de


Det Süüdmäärisk Regiuun as ian faan dön fjauertanj regiuunen faan Tschechien. At regiuun leit uun a süüduast faan’t lun. Uun a nuurd lei dön Pardubice, Olomouc an Zlin Regiuunen, uun a uast leit at Slowakei, uun a süüd Uasterrik an uun a waast lei dön Süüdböömisk an Vysočina Regiuunen. Det hee 1.183.207 lidj (2018). At hoodsteed faan’t regiuun as Brno. Dön tjiin gratst steeden uun't regiuun san: At regiuun hee sööwen distrikten: Czech Republic, citypopulation.de Czech Republic: Jihomoravský kraj, citypopulation.de Czech Republic: Administrative Division, citypopulation.de


Det Madelböömisk Regiuun (üüb Tschechisk: Středočeský kraj) as ian faan dön fjauertanj regiuunen faan Tschechien. At regiuun leit uun a waast faan’t lun. Uun a nuurd leit det Liberec Regiuun, uun a nuurduast lei dön Hradec Králové an Pardubice Regiuunen, uun a süüduast leit det Vysočina Regiuun, uun a süüd det Süüdböömisk Regiuun, uun a süüdwaast det Plzeň Regiuun an uun a nuurdwaast det Ústí Regiuun. Det Prag Hoodsteed Regiuun leit üüs enklaawe banen detheer regiuun. Det hee 1.352.795 lidj (2018). At hoodsteed faan’t regiuun as Prag, uk wan at steed nian dial faan’t regiuun as. De Ialew Struum leept troch't regiuun. Dön tjiin gratst steeden uun't regiuun san: At regiuun hee twaalew distrikten: A komponist Antonín Dvořák (1841-1904) wurd uun Nelahozeves, nai bi Kralupy nad Vltavou, bäären. Czech Republic, citypopulation.de Czech Republic: Královéhradecký kraj, citypopulation.de Czech Republic: Administrative Division, citypopulation.de


Det Olomouc Regiuun as ian faan dön fjauertanj regiuunen faan Tschechien. At regiuun leit uun a nuurduast faan't lun. Det hee 633.178 lidj (2018). Uun a nuurd leit Poolen, uun a nuurduast det Määrisk-Schleesisk Regiuun, uun a süüduast det Zlín Regiuun, uun a süüdwaast det Süüdmäärisk Regiuun, an uun a waast det Pardubice Regiuun. At hoodsteed faan’t regiuun as Olomouc. Dön tjiin gratst steeden uun't regiuun san: At regiuun hee fiiw distrikten: Czech Republic, citypopulation.de Czech Republic: Olomoucký kraj, citypopulation.de Czech Republic: Administrative Division, citypopulation.de


Det Plzeň Regiuun as ian faan dön fjauertanj regiuunen faan Tschechien. At regiuun leit uun a waast faan't lun. Uun a nuurd leit dön Karlovy Vary an Ústi Regiuunen, uun a nuurduast det Madelböömisk Regiuun, uun a süüduast det Süüdböömisk Regiuun an uun a süüdwaast an waast Tjiisklun. Det hee 580.816 lidj (2018). At hoodsteed faan’t regiuun as Plzeň. Dön tjiin gratst steeden uun't regiuun san: At regiuun hee sööwen distrikten: Czech Republic, citypopulation.de Czech Republic: Plzeňský kraj, citypopulation.de Czech Republic: Administrative Division, citypopulation.de


Det Süüdböömisk Regiuun as ian faan dön fjauertanj regiuunen faan Tschechien. At regiuun leit uun a süüdwaast faan't lun. Uun a nuurd leit det Madelböömisk Regiuun, uun a uast det Vysočina Regiuun, uun a süüd Uasterrik an uun a waast det Plzeň Regiuun. Det hee 640.196 lidj (2018). At hoodsteed faan’t regiuun as České Budějovice. Dön tjiin gratst steeden uun't regiuun san: At regiuun hee sööwen distrikten: Czech Republic, citypopulation.de Czech Republic: Jihočeský kraj, citypopulation.de Czech Republic: Administrative Division, citypopulation.de


Det Ústí Regiuun as ian faan dön fjauertanj regiuunen faan Tschechien. At regiuun leit uun a nuurdwaast faan't lun. Uun a nuurd leit Tjiisklun, uun a uast det Liberec Regiuun, uun a süüd det Madelböömisk Regiuun an uun a waast det Karlovy Vary Regiuun. Det hee 821.080 lidj (2018). At hoodsteed faan’t regiuun as Ústí nad Labem. De Ialew Struum leept troch't regiuun. Dön tjiin gratst steeden uun't regiuun san: At regiuun hee sööwen distrikten: Czech Republic, citypopulation.de Czech Republic: Ústecký kraj, citypopulation.de Czech Republic: Administrative Division, citypopulation.de


Det Vysočina Regiuun as ian faan dön fjauertanj regiuunen faan Tschechien. At regiuun leit uun a süüd faan't lun. Uun a nuurduast leit det Pardubice Regiuun, uun a süüduast det Süüdmäärisk Regiuun, uun a süüdwaast det Süüdböömisk Regiuun an uun a nuurdwaast det Madelböömisk Regiuun. Det hee 508.916 lidj (2018). At hoodsteed faan’t regiuun as Jihlava. Dön tjiin gratst steeden uun't regiuun san: At regiuun hee fiiw distrikten: A komponist Gustav Mahler (1860-1911) wurd uun Kaliště u Humpolce (nai bi Pelhřimov) bäären. wiisotschina Czech Republic, citypopulation.de Czech Republic: Vysočina, citypopulation.de Czech Republic: Administrative Division, citypopulation.de


Det Zlín Regiuun as ian faan dön fjauertanj regiuunen faan Tschechien. At regiuun leit uun a uast faan’t lun. Uun a nuurduast leit det Määrisk-Schleesisk Regiuun, uun a süüduast at Slowakei, uun a süüdwaast det Süüdmäärisk Regiuun an uun a nuurdwaast det Olomouc Regiuun. Det hee 583.056 lidj (2018). At hoodsteed faan’t regiuun as Zlín. Dön Beskiiden Berger, en dial faan dön Karpaaten, stun uun a nuurduast faan't regiuun. Dön tjiin gratst steeden uun't regiuun san: At regiuun hee fjauer distrikten: Czech Republic, citypopulation.de Czech Republic: Zlínský kraj, citypopulation.de Czech Republic: Administrative Division, citypopulation.de


Di Deutschland waar somtirs uk Deutschland IV nēmt, det em forskeligi Skeepen me di Noom Deutschland beeter ütenachtler hual kür. Jü wiar en Liinienskep, wat me höör Dampmaskiin fuaral aur di Atlantik faar skul. Di Reederii wiar di HAPAG. Bi di Forseenking ön di 3. Mai 1945 sen masi Mensken omkemen. Die Deutschland waar üs Jest fan fjuur Skeepen becht, en tö di salev Tir waar uk dit Sesterskel Albert Ballin becht. Di 27. Marts 1924 waar jü ön Tiinst nomen. Jü löp naa Southampton en achterön naa New York. 1929 fing di Deutschland nii Maskiinen en kür da 19 Kneten (Fuarof 16 kn) faar. 1933 wwaar dit Skep leenger maaket (197 m, fuarof 183,73 m) en nii formeeten (21.046 BRT, fuarof 20.602 BRT). Dit Skep her uk Kabiinen fuar 180 Pasajiiri ön di jest Klas, 400 ön di taust Klas en 935 ön di trēr Klas. Di Deutschland her tau Skrüüwen en fjuur Meesten. Fan't Jaar 1940 ön waar jü üs Uuniskep fuar di Krichsmariini ön Gotenhafen nütet. Üs 1945 flücht Mensken en önskööten Soldaaten aur di Uastsee skul, kür di Deutschland ombi 70.000 Mensken fan Uastpreußen en Weestpreußen naa Weesten fo. Öm di Aprilmuun fan 1945 waar di


Deutschland meent Di dütsk Noom fan Dütsklön Deutschland (Skep, 1924), en Dampskep


Di Haatstinger Mērsk (go. Haatstinger Määrsch, (däänsk: Hatsted Marsk, sjiisk: Hattstedtermarsch) es en Gimiindi ön di Krais Nuurđfriislön, Amt Nuurđsee-Treene. Me 3.526 ha es di Haatstinger Mērsk jen fan di gurtest Gimiinden iin ön dit Amt. Fua't Miist es dit green Lön, en bluat of en tö sjocht em Hüüsingern, aaftinoch üp Wereven. Di Lönshoogdi giar fan ombi 2 m bit 5m aur Normaal Nul. Di hooger Stairen sen fuar't Miist fiiđer uasterfuar, hur dit hentö di Geest giar. Di Geest giar man süđerfuar uk naa Weesten bit hentö di Heef, en diar es dit Tērp Schoobel (go. Schööbel), wat deling tö Hüsem jert en niin Dik nöörig heer, aurdat dit hoog inoch liit. Fan des Geest-Tung ken ön jen of di üđer Stair en bet hooger Lön kum. Di Friisk Spraak uur diar sa gur üs ek muar snaket, jer waar diar Gooshiarter Friisk snaket, deling es dit Platdütsk, en uk diarfan uur lungsem bluat jit Dütsk. Commons: Haatstinger Mērsk – Saamling fan Skelter en Videos Gimiindi Haatstinger Mērsk Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2021 (XLS-datei) (Widjerfeerd üüb grünjlaag faan't fulkstäälang 2011) (Halep üp Dütsk)


En suart hool as en aparte objekt uun't uniwersum, diar son gewaltag swaarkrääft hää, dat diar nian materiool, an uk ei ans det laacht of elektromagneetisk strualen faan ütjgung, wan jo det suart hool tu nai kimen san. Efter det relatiwiteetsteorii faan Albert Einstein woort det rümtidj faan en suart hool ferfuremt. Di sjiisk astronoom Karl Schwarzschild hää bereegent, dat en suart hool en grate hää faan ei muar üs r = 2 G M ⋅ c − 2 {\displaystyle \textstyle r=2GM\cdot c^{-2}} Diarbi as G {\displaystyle G} at grawitatjuunstaal, M {\displaystyle M} at mase an c {\displaystyle c} at faard faan't laacht. Wan üüs san en kuugel wiar mä en raadius faan 3 km, do wiar hat so sacht, dat diar nian laacht muar faan ütjging. An üüs eerd ( r ≈ 6378 k m {\displaystyle r\approx 6378\ {\rm {km}}} ) wiar iarst do en suart hool, wan hat bi't salew mase bluas noch ään sentimeeter grat wiar. Commonskategorii: Suart hool – Saamlang faan bilen of filmer Di nööm 'suart hool' woort uk brükt för sjiisk: 'Gefängnis'. Man hoker diar iin komt, komt uk miast weder ütj, wan det tidj uflepen as. Hoker en astronoomisk suart hool tu nai


Schoobel es sent 2007 en Diil fan Hüsem ön Nuurđfriislön ön Sleeswig-Holstiin. Ön Schoobel uuni ombi 1600 Mensken üp 7,8 km². Naa di Hüsemböör Meren sen dit 4 km. Schoobel liit ön di nuurđweestern Huk fan Hüsem bi di Weeterkant. Uasterfuar lapt di Bundesstraat 5 fan Hüsem naa Naibel. Schoobel es di iinigst Plaats ön di sleeswig-holstiinsk Weesterkant, hur di Geest bit tö di Nuurđsee giar. Aurdat di Geest wat hooger liit, tört em fuar Schoobel niin Dik bech. Hälbel (dänisch: Halebøl, dütsk: Halebüll) ön Nuurđen en Hukensbel (dänisch: Hokkensbøl, dütsk: Hockensbüll) sa üs Lund (süđern) sen jit Diili fan di wesen Gimiindi Schoobel. Schoobel es en Sērktērp, wat om 1200 jest Lop dialskrewen stön. Di Noom kumt fan Soubu of Skovby en meentWaldtērp (deensk skov ≈ Wald). Wan di Wald wechsaaget uuren wiar, es diar Hiir wukset. Ön di Bigening fan't 20. Jaarhönert waar weđer Bosken en Boomer plaantet. Sent 1954 stuunt di Wald üs en Diil fan di Schoobeler Bārig öner Lönskepssküül. Sent 1974 es dit uk en Fuarhaalingswald (Forördning fan't Lön Sleeswig-Holstiin) Aur di Sērk, dit "Kirchlein am Meer", weet em ek oltefuul. Em meent, dat jü ön't 13. Jaarhönert becht uuren es. Di Sērk stuunt ön


At Rümtidj as en matemaatisk mögelkhaid, am Rüm an Tidj gemiansoom tu beskriiwen. Wi minsken belewe rüm an tidj üs tau dingen, diar goor niks mäenööder tu dun haa. Uk uun a füsiik wurd rüm an tidj normoolerwiis ei tuupsmeden. Iarst do, wan wi det mä't faard faan't laacht tu dun fu, hinge rüm an tidj faanenööder uf. Üs Albert Einstein bi sin relatiwiteetsteorii werket hää, kaam hi üüb di soocht, det tidj üs en sjuard dimension iintufeeren, bitu jo trii dimensioonen faan a rüm. Det matemaatisk grünjlaag för en rümtidj mä sjauer dimensioonen as oober iarst leederhen faan Hermann Minkowski ütjwerket wurden. Det het efter ham uk Minkowski-Rüm, ufkört M 4 {\displaystyle \mathbb {M} ^{4}} . Commonskategorii: Rümtidj – Saamlang faan bilen of filmer


At grawitatsioonstaal (Formeltiaken G {\displaystyle G} of γ {\displaystyle \gamma } ) as en grünjtaal, diar det natüürelk swaarkrääft bestemet. Mä detdiar taal könst dü det krääft bereegne, hü stark tau masin arkööder uuntji. Hü det mäenööder tuuphinget, hää Isaac Newton ütjfünjen an uun sin grawitatsioonsreegel beskrewen. An efter Albert Einstein sin relatiwiteetsteorii bestemet det grawitatsioonstaal, hü stark at rümtidj faan en mase ferfuremt woort. Det grawitatsioonstaal as G = ( 6,674 08 ± 0,000 31 ) ⋅ 10 − 11 m 3 k g ⋅ s 2 {\displaystyle G=(6{,}674\;08\pm 0{,}000\;31)\cdot 10^{-11}\,\mathrm {\frac {m^{3}}{kg\cdot s^{2}}} } Efter Newton sin grawiatatsioonsreegel bereegent ham det grawitatsioonskrääft faan tau masin efter: F = G m 1 m 2 r 2 {\displaystyle F=G\,{\frac {m_{1}\,m_{2}}{r^{2}}}} Diarbi as G {\displaystyle G} det grawitatsioonstaal, m 1 {\displaystyle m_{1}} an m 2 {\displaystyle m_{2}} san a masin an r {\displaystyle r} as a wai tesken a swaarponkter faan m 1 {\displaystyle m_{1}} an m 2 {\displaystyle m_{2}} .


Dit Uurt Kweeken kumt fan "dit wat höm önern iin ön't Fat ofset" (Sair Boy Peter Möller iin ön sin Uurterbok). Üp Platdütsk jit dit Gest, üp engelsk yeast (Dit wat āpgiar, fan plaatsjiiskberme), latiinsk Saccharomyces cerevisiae, dütsk Hefe, hiir tö di mikrobiel Swaampen. Di greeksk Aartennoom Saccharomyces meent sa fuul üs Sokerswaamp. Di Selen sen rund bit ovāl en haa en Döörmeeter fan fif bit tain Mikromeetern. Muar uur ja fan en Aart fan Blostring, en dit kumt fan Wāremker en Niaring sa üs Soker. En Fuarjai fuar en Kweekenbruar ken em gur maaki üs jir föligt: 1 Liiter Weeter üp Skentemperatuur bring (Ek mener üs 28°C ek muar üs 42°C, dit slaaget me 37°C), dit iin ön en Fat dö, diar tau Stek Kweeken iinrööri en gur Skiar Soker sa üs 600 Gram Weeten- of Dinkelmeel diar iinrööri. Ditdiari me en Hundok ofdeek en en Stün teef. Des Fuarjai kumt da iin ön en üđer Fat, hur em Kuurner fuar sin Bruar me en gurt Skiar Saalt iin ön Weeter heer, dat dit wuk uur. Dit Hiili uur da sa lung me muar Meel āpfelt, bit em dit knet en iin ön Bruaforemern fel ken. Achterön kum di


Di swaarponkt faan en ding as di madelponkt faan sin mase, dü könst uk sai: di masinmadelponkt. Bi en kuugel ütj ian an detsalew materiool as di swaarponkt uun di geomeetrisk madelponkt. Wan en kuugel oober tu heleft ütj iisen, an det ööder heleft ütj holt as, do tralet hat ei, man blaft mä det swaarer, iisen heleft oner leien, auer uun det iisen heleft di swaarponkt leit. Bi ünreegelmiatag figuuren könst dü di swaarponkt finj, wan dü jo uun't luad hingest: A luaden san a swaarliinjin; huar jo krüsge, as di swaarponkt. Commonskategorii: Swaarponkt – Saamlang faan bilen of filmer


Da Onondaga san åån foon da fiiw stame foon da Irokese. Jare tradisjonäle hiimstoun as jü Onondaga County, New York, am Syracuse haane. Ouerdåt ja made twasche da oudre stame boogeden, kömen da Irokese åltens bai da Onondaga tuhuupe, lik diling jare tradisjonäle bååse. Önj e ameerikaanisch frihäidskrich (1775–1783) wjarn da Onondaga tujarst naitrool, ouers lääser striidjen da ma da ouer Irokese iinj da Feriinde Stoote ma da Änglönjere, eefter en amerikaanische önjgrip aw jare wichtiste toorp, di 20. april 1779. Foole Onondaga gingen deeram eefter Six Nations reservoot, Ontario/Kanada, eefterdåt da Feriinde Stoote ünoufhingi wörden wjarn. Da, da önj New York bliiwen (diling 1.475 manschne), san uner jü regiiring foon tradisjonäle bååse, da benååmd wårde foon da clan-mame, ålsü ai wääld wårde. Di 11. märts 2005 mäldede jü Onondaga Nation, dåt ja önjspruch mååge aw ouer 7500 km2 lönj foon jare forålerne am Syracuse haane. Ja hoowe sü mör influs tu fouen bai dåt ökoloogisch widermåågen foon dåt Gebiit. Di Onondaga spräke wårt diling nuch snååked foon süwat 100 manschne önj Ontario än weestlik New York. Foole bjarne wörden ai mör önj e spräke aptäägen, ouerdåt ja ütlååked wörden, ouers nü wårt jü önj da schoule unerruchtet. Dåt as


p1 Di KZ-Insasen kām frii, löp üp Kai ombi en fuan bi di Laagern fan di Glückskleewerki wat tö iit. Ön di Baanhof stön en Toch me Aast, Soker en Böter, wat bal eten wiar. Uk di Insasen fan't KZ Stutthof wiar bliir, dat ja diar wat finj kür. Iin ön di Leeringsrüm fan di Athen sweelti en Jöl. Ön Buurt wiar jit masi Munitsjoon, en diarom waar dit Skep üt Haawen sleept. Dit ging man gur, en di Athen waar 1946 tö Sowjetunioon dönen, en diar waar diar di General Brusiloff fan. Ön't Jaar 1947 ging dit Frachtskep naa Poolen, nii Noom Waryński, en löp bi di Gdynia-Ameryka Linie. 1951 aurnoom di Polskie Linie Oceaniczne dit Skep en let dit bit 1970 naa Süđameerikaa en töbeek faar. 1971 kām dit Skep ön Stettin üp Skramel. Gerhard Besier (Hrsg.): Jehovas Zeugen in Europa – Geschichte und Gegenwart. Band 1. LIT Verlag, Münster 2013, ISBN 3-643-11508-3. Jan Erik Schulte, Arbeitskreis der NS-Gedenkstätten in NRW (Hrsg.): Konzentrationslager im Rheinland und in Westfalen 1933-1945. Verlag Ferdinand Schöningh GmbH & Co KG 2005, ISBN 3-506-71743-X. Register Book 1970-71, Register of Ships M-Z, Lloyd's Register of Shipping, London, S. 1668. Der polnische Seehandel, In: Hamburger


Basshunter, unti Jonas Erik Altberg (* 22. Deetsember 1984 önj Halmstad) as en sweedsk schungster, produsent än DJ. The Bassmachine (2004) LOL <(^^,)> (2006) Now You're Gone – The Album (2008) Bass Generation (2009) Calling Time (2013) „The Big Show“ (2004) „Welcome to Rainbow“ (2006) „Boten Anna“ (2006) „Vi sitter i Ventrilo och spelar DotA“ (2006) „Jingle Bells“ (2006) „Vifta med händerna“ (2006) „Now You're Gone“ (2007) „Please Don't Go“ (2008) „All I Ever Wanted“ (2008) „Angel in the Night“ (2008) „Russia Privjet (Hardlanger Remix)“ (2008) „I Miss You“ (2008) „Walk on Water“ (2009) „Al final“ (2009) „Every Morning“ (2009) „I Promised Myself“ (2009) „Saturday“ (2010) „Fest i hela huset“ (2011) „Northern Light“ (2012) „Dream on the Dancefloor“ (2012) „Crash & Burn“ (2013) „Calling Time“ (2013) „Elinor“ (2013) „Masterpiece“ (2018) „Home“ (2019) „Angels Ain't Listening“ (2020) „Life Speaks to Me“ (2021) „End the Lies“ (& Alien Cut) (2022) „Ingen kan slå (Boten Anna)“ (Victor Leksell) (2023) Commons: Basshunter – Soomling foon bile än filme Ofisjäl websid


De Esch an der Alzette Kantoon as een faan dön twaalew kantoonen faan Luksemborig. A kantoon leit uun a süüd faan't lun. Det hee 185.184 lidj (2021). At hoodsteed faan a kantoon as Esch an der Alzette. A kantoon hee fjauertanj gemeenden: Luxembourg: Administrative Division, citypopulation.de


De Grevenmacher Kantoon as een faan dön twaalew kantoonen faan Luksemborig. A kantoon leit uun a süüduast faan't lun. Det hee 31.378 lidj (2021). At hoodsteed faan a kantoon as Grevenmacher. De Moosel Struum maaget at uastgrens faan a kantoon. A kantoon hee aacht gemeenden: Luxembourg: Administrative Division, citypopulation.de


De Luksemborig Kantoon as een faan dön twaalew kantoonen faan Luksemborig. A kantoon leit uun a süüd faan't lun. Det hee 193.509 lidj (2021). At hoodsteed faan a kantoon as Luksemborig. A kantoon hee elwen gemeenden: Luxembourg: Administrative Division, citypopulation.de


De Mersch Kantoon as een faan dön twaalew kantoonen faan Luksemborig. A kantoon leit uun a maden faan't lun. Det hee 34.063 lidj (2021). At hoodsteed faan a kantoon as Mersch. A kantoon hee tjiin gemeenden: Luxembourg: Administrative Division, citypopulation.de


De Redingen Kantoon as een faan dön twaalew kantoonen faan Luksemborig. A kantoon leit uun a waast faan't lun. Det hee 19.866 lidj (2021). At hoodsteed faan a kantoon as Redingen. A kantoon hee tjiin gemeenden: Luxembourg: Administrative Division, citypopulation.de


De Remich Kantoon as een faan dön twaalew kantoonen faan Luksemborig. A kantoon leit uun a süüduast faan't lun. Det hee 23.529 lidj (2021). At hoodsteed faan a kantoon as Bad Mondorf. De Moosel Struum maaget at uastgrens faan a kantoon. A kantoon hee aacht gemeenden: Luxembourg: Administrative Division, citypopulation.de


De Vianden Kantoon as ian faan dön twaalew kantoonen faan Luksemborig. A kantoon leit uun a nuurduast faan't lun. Det hee 5482 lidj (2021). At hoodsteed faan a kantoon as Vianden. De Our Struum maaget dialwiis at uastgrens faan a kantoon. A kantoon hee trii gemeenden: Luxembourg: Administrative Division, citypopulation.de


De Wiltz Kantoon as ian faan dön twaalew kantoonen faan Luksemborig. A kantoon leit uun a nuurdwaast faan't lun. Det hee 18.197 lidj (2021). At hoodsteed faan a kantoon as Wiltz. A kantoon hee sööwen gemeenden: Luxembourg: Administrative Division, citypopulation.de


Nikolaus II. (üüb Rüs: Николай II Nikolaj II; bäären üüs Nikolaus Aleksandrowitsch Romanow, üüb Rüs: Николай Александрович Романов Nikolaj Aleksandrovič Romanov; * 18 Mei 1868 uun Tsarskoje Selo; † 17. Jüüle 1918 uun Jekaterinburg) wiar de letst keiser faan Ruslun faan 1. Nofember 1894 tu sin uftooking 15. Marts 1917 auer't Febrewoorerewolutschoon. Hi wiar de äälst dring faan de Tsarewitch Aleksander an Maria Fjodorowna (bäären Dagmar faan Denemark). Efter sin uftooking wurd hi mä sin familje interniaret an 17. Jüüle 1918 faan a Bolschewiken uun Jekaterinburg ambroocht. Keiser faan Ruslun uun dön 19. an 20. juarhunerten: Paul I. (1796-1801), Aleksander I. (1801-1825), Nikolaus I. (1825-1855), Aleksander II. (1855-1881), Aleksander III. (1881-1894), Nikolaus II. (1894-1917).


Alexander III. (üüb Rüs: Александр III; bäären Alexander Alexandrowitsch Romanow, üüb Rüs: Александр Александрович Романов Aleksandr Aleksandrovič Romanov; * 10. Marts 1845 uun de Wonterpalast, Sankt Petersburg; † 1. Nofember 1894 uun Liwadija-Palast, Krim) wiar faan 1881 tu 1894 keiser faan Ruslun. Hi wiar de naist dring faan Tsarewitsch Aleksander an Marie faan Hessen-Darmstadt. Keiser faan Ruslun uun dön 19. an 20. juarhunerten: Paul I. (1796-1801), Aleksander I. (1801-1825), Nikolaus I. (1825-1855), Aleksander II. (1855-1881), Aleksander III. (1881-1894), Nikolaus II. (1894-1917).


Sokerswaampen (Saccharomyces) san en skööl faan kwegels-swaampen uun det order Echt Kwegels (Saccharomycetales). S. acidi-lactici – S. alboliquefaciens – S. allii – S. alvearius – S. anguillulae – S. anobii – S. aquifolii – S. arboricola – S. awamori – S. bayanus – S. betae – S. betulae – S. bisporus – S. bombycis – S. brassicae – S. capsularis – S. cariocanus – S. casei – S. cerasi – S. cerevisiae – S. cheresiensis – S. chodatii – S. cidri – S. ciferrii – S. cirratus – S. citrus – S. clava – S. comesii – S. conglomeratus – S. conomeli-limbati – S. coprogenus – S. cretaceus – S. delbrueckii – S. diospyri – S. etiennei – S. eubayanus – S. fermentati – S. fischlinii – S. florenzanoi – S. galacticola – S. gentianae – S. globulosus – S. granulatus – S. granulomatogenes – S. granulomatosus – S. guilliermondii – S. hagiwarae – S. inaequalis – S. inconspicuus – S. infiltrans – S. javanicus – S. joergensenii – S. juillardensis – S. jurei – S. keiskeanus – S. kudriavzevii – S. kyushuensis – S. lactis – S. laghbi – S. laryngitidis – S. lateritius – S. lebenis – S.


Saccharomycetaceae san en famile faan Swaampen (Fungi) uun det order Echt Kwegels (Saccharomycetales). Cyniclomyces – Hagleromyces – Kazachstania – Kluyveromyces – Lachancea – Nakaseomyces – Naumovozyma – Saccharomyces – Tetrapisispora – Torulaspora – Vanderwaltozyma – Yueomyces – Zygosaccharomyces – Zygotorulaspora Commonskategorii: Saccharomycetaceae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Saccharomycetaceae


Echt Kwegels (Saccharomycetales) as en order faan swaampen (Fungi). Hat as det iansagst order uun det klas Saccharomycetes. Alloascoideaceae – Ascoideaceae - Cephaloascaceae - Debaryomycetaceae - Dipodascaceae - Endomycetaceae - Eremotheciaceae - Lipomycetaceae - Metschnikowiaceae - Phaffomycetaceae – Pichiaceae – Saccharomycetaceae - Saccharomycodaceae - Saccharomycopsidaceae - Trichomonascaceae – Trigonopsidaceae Commonskategorii: Echt Kwegels – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Echt Kwegels


Witamiinen san orgaanisk ferbinjangen, diar di minsk nuadag brükt, oober ei salew auer san stoofwaksel produsiare koon. Det bedüüdet, dat witamiinen faan bütjen mä iidj an drank apnimen wurd skel. Faan 20 witamiinen, diar bit daalang bekäänd san, tääl 13 üs nuadag för di minsk. Commonskategorii: Witamiinen – Saamlang faan bilen of filmer


At tschechisk spriak (tschechisk: český jazyk of čeština) as en waastslaawisk spriak an hiart tu't indogermaans. Gud 10 miljuun minsken snaake tschechisk üs mamenspriak. Diar san 5 spriakwiisen faan't Tschechisk: Tschechisk (Böhmsk) skööl (a – Nuurduast, b – Maden, c – Süüdwaast, d – Böhmsk-mährisk) Madelmährisk Uastmährisk Schleesisk (a – Schleesisk-mährisk (Lachisk), b – Schleesisk-poolsk) Bi a grensen misket; föör 1945: Sjiisk Reservations and Declarations for Treaty No.148 Europariad


At swaamp (Stellaria media) as en plaant uun det famile faan a neegelken (Caryophyllaceae). Hat woort miast üs ünkrüüs uunsen, koon oober uk üs greenen of uun a medesiin brükt wurd. Commonskategorii: Swaampen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Swaampen Swaamp (Stellaria). Uun: FloraWeb.de.


Swaampen (Stellaria) san en skööl faan plaanten uun det famile faan a neegelken (Caryophyllaceae). Diar hiar wel son 120 bit 200 slacher tu. S. alaschanica – S. alaskana – S. alexeenkoana – S. alsine – S. alsinoides – S. altimontana – S. amblyosepala – S. americana – S. anagalloides – S. angarae – S. angustifolia – S. antillana – S. antoniana – S. apetala – S. aphanantha – S. aphananthoidea – S. arenarioides – S. arisanensis – S. arvalis – S. australis – S. bistyla – S. borealis – S. brachypetala – S. bungeana – S. calycantha – S. celsa – S. cherleriae – S. chilensis – S. chinensis – S. cilicica – S. circinata – S. concinna – S. congestiflora – S. corei – S. crassifolia – S. crispa – S. cryptopetala – S. cupaniana – S. cuspidata – S. dahurica – S. darvasievii – S. debilis – S. decipiens – S. decumbens – S. delavayi – S. depressa – S. devendrae – S. dianthifolia – S. dichotoma – S. dicranoides – S. discolor – S. diversiflora – S. elatinoides – S. emirnensis – S. erlangeriana – S. eschscholtziana – S. fenzlii – S. filicaulis – S. filiformis –


Wien Wien as at hoodsteed, det gratst steed an en bundeslun faan Uasterrik. At steed leit uun a uast faan't lun. At steed hee 1.888.776 lidj (2018). At steed hee 23 distrikten: Austria, citypopulation.de


Di LINT es en Driifwain fan di Firma Alstom. Dit Akronym „LINT“ stuunt fuar „Leichter Innovativer Nahverkehrs-Triebwagen“. Di LINT waar fan Linke-Hofmann-Busch (LHB) ön Salzgitter üttaacht, en Alstom fan Frankrik aurnoom des Firma. Nü uur di LINT iin ön di Produktfamiilie Alstom Coradia forkoopet. Fuaral di Nordbahn heer jit ialer LINT, en diarbenen sen aaft jit Marken fan LHB tö se. Di LINT jeft et ön fjuur Leengden: 27, 41, 54 en 81 Meetern Di LINT 27 es sa'n Aart Iirsenbaanbus, dit es bluat jen Wain. Di LINT 41 en 54 sen ark fan tau Wainern becht, en fuar en LINT 81 uur en Tweskenwain fan 27 Meetern mermung di Wainern fan di LINT 54 becht en da üs BR 620 omteeknet. Sawat es ön't Rhiinlön al maaket uuren. Di LINT 27 heer di Numer 640. Di jest LINT 41 jeet VT 648, man nü es di nii en heer di Iinstelingsnumer 623 fingen. Di nii LINT 627 es moderner ütstafiaret en heer en üđer Nöös, dat di Driifwainföörer mener lecht wat pasiari ken, wan di Toch töögen wat önköört. Ön Sleeswig-Holstiin sen fuar't miist jit VT 648 önerwai, Mecklenborig-Fuarpomern heer man di nii VT 623 ön Gang. Ön Lübeck


Siemens Vectron jit en Lokomotiiwen-Famiilie fan Siemens Mobility Systems. Hat jeft diarfan fuaral Elektrolokomotiiwen, man em heer uk en Diesellok, di "Vectron DE" maaket, wat üs BR 247 iin ön't Register stuunt. Diarfan sen tauen uk naa Söl önerwai, hur ja fuar di blö Autotoch fan RDC laap. RDC heer di Maskiinen 247 908 en 247 909 ön Gang, en des haa di Noomen "Debbie" (908) en "Anne" (909) fingen. Ön di Loks stuunt man ek "RDC" üs Bidriiwer, diar stuunt "SIEAG" fuar di Siemens AG. Di Maskiinen sen hüürt. Mermung sen ja tö Beacon Rail Leasing forkoopet (BRLL). Üs al fuarof heer Siemens diarön aarbert, en Lokomotiiwenn-Konsept muar bal ark Energiisysteem tö bech, wat hiilendal üp jen Köörstaal montiaret uur ken. Bi Lokomotiiwen es di Swaarhair, dat di Sjiinen fan Lön tö Lön forskelig fiir ütenachtler sen sa üs uk di Stroom forskelig es, hur di Elektroloks me laap skel. Bitö kumt, dat ek ark Toch 6,4 MW Maskiinen kraft nöörig heer, en sa mut Loks fuar forskeligi Systeemi önböören uur. Di Vectron DE ken niin Persoonentoch me Stroom forsörigi, di uur diarom bluat fuar Autotoch en Frachtentochen önböören. Hat jeft fjuur Elektro- en en dieselelektrisk Lok. Sent 2018


Erwin Rudolf Josef Alexander Schrödinger (* 12. August 1887 uun Wien; † 4. Janewoore 1961 uk diar) wiar en uastenriksen füüsiker an wedenskapsteoreetiker. Schrödinger täält üs grünjleier faan't kwantenmechaanik an füng 1933 di nobelpris för füsiik. Schrödinger sin waagenliknang as det grünjlaag för kwantenmechaanisk bereegnangen: i ℏ ∂ ψ ∂ t = − ℏ 2 2 m Δ ψ + V ψ {\displaystyle \mathrm {i} \hbar {\frac {\partial \psi }{\partial t}}=-{\frac {\hbar ^{2}}{2m}}\Delta \psi +V\psi } . Commonskategorii: Erwin Schrödinger – Saamlang faan bilen of filmer


Kwantenmechaanik as en teorii uun a füsiik auer eegenskapen an gesetsen faan mateerie. Bit diar hen küd a füüsikern a welt beskriiw, diar wi sä kön. Man för liitjeletj dialen üs atoomen tääl ööder reegeln. Iar mend am, a elektroonen flä trinjam en atoomkial üüb en fääst boon so üs a muun trinjam a eerd. Daalang witj am, dat jodiar elektroonenboonen bluas di rüm san, huar en elektron ham woorskiinelk aphäält, det orbitaal. Grünjleiern faan detdiar nei teorii wiar fööraal: Max Planck Nobelpris 1918 Werner Heisenberg Nobelpris 1932 Erwin Schrödinger Nobelpris 1933 Paul Dirac Nobelpris 1933 Commonskategorii: Kwantenmechaanik – Saamlang faan bilen of filmer


At Planck-taal h {\displaystyle h} as di bröök faan energii ( E {\displaystyle E} ) an frekwens ( f {\displaystyle f} ) faan en Photon. Bereegnang: E = h ⋅ f {\displaystyle E=h\cdot f} . Det täält uk för ööder atomaar dialen an hör kwantenmechaanisk faas.


CODATA ment Committee on Data for Science and Technology, an det as en onernemen, diar uun Paris sat. Hat skal diar för surge, dat dü di üüb dooten uun wedenskap an technologii ferläät könst. Fööraal gont at diar am füsikaalisk konstanten, so üs: Grawitatsioonstaal Planck-taal Faard faan't laacht .. www.codata.org – Wääbsteed faan CODATA CODATA-Germany e.V.


Di slach (lat. an uk ingelsk: Species) as en bioloogisk betiaknang för en diart, en plaant of en swaamp. Slacher, diar enööder like, san en skööl (Genus), an so gongt det iindialang widjer bit tu't rik (Regnum) an domeen. Am käänt daalang sowat 3 miljuun slacher. A miast bekäänd slacher üüb a eerd hiar tu det klas faan a insekten: Taksonomii faan diarten an plaanten


Heifasker (Selachii of Selachimorpha) san Fasker uun det klas faan a Graselfasker (Chondrichthyes). Diar jaft at wel son 500 slacher faan. A miast Heifasker freed ööder fasker; enkelten üs di Waalhei freed oober man plankton. (efter Wikispecies): Carcharhiniformes - †Cladoselachiformes - †Ctenacanthiformes - †Eugeneodontida - Heterodontiformes - Hexanchiformes - Lamniformes - Orectolobiformes - Pristiophoriformes - Squaliformes - Squatiniformes - †Symmoriida - †Synechodontiformes - †Xenacanthida (efter: Nelson, 2006): 1. Galeomorphii, "Echt Heifasker" (Carcharhiniformes) Kaatheier (Scyliorhinidae) Plaket Kaatheier (Scyliorhinus) Gratplaket Kaathei (Scyliorhinus stellaris) (Heterodontiformes) (Heterodontidae) (Heterodontus) Hurnhai (Heterodontus francisci) (Lamniformes) Lamnidae Witj Heier (Carcharodon) Witj Hei (Carcharodon carcharias) (Orectolobiformes) Waalheier (Rhincodontidae) Waalheier (Rhincodon) Waalhei (Rhincodon typus) 2. Squalomorphii, ööder Heifasker (Echinorhiniformes) (Hexanchiformes) (Pristiophoriformes) (Squaliformes) (Squatiniformes) Commonskategorii: Heifasker – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Heifasker Joseph S. Nelson: Fishes of the World. John Wiley & Sons, 2006. ISBN 0-471-25031-7


Jorge Francisco Isidoro Luis Borges Acevedo (Ütjspriik üüb Spaans: [ˈxorxe ˈlwis ˈβorxes]; * 24. August 1899 uun Buenos Aires; † 14. Jüüne 1986 uun Genf) wiar en argentiins skriiwer an bibliotekaar. Hi skreew föl fantastisk staken an dachten an wiar mäbegrünjiger faan det maagisk realismus.


Rochen (Batoidea, Batomorphii, Rajomorphii) san fasker uun det klas faan a Graselfasker. Diar jaft at son 630 slacher faan. Uun a Nuurdsia lewe fööraal slacher faan det famile Rajidae. Myliobatiformes Pristiformes Rhinopristiformes Rajiformes (mä Rajidae) Torpediniformes Commonskategorii: Rochen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Rochen


Elasmobranchii san ian faan tau dialklasen faan a graselfasker (Chondrichthyes). Det ööder dialklas san a Holocephali. Heifasker (Selachimorpha) Rochen (Rajomorphii) Commonskategorii: Elasmobranchii – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Elasmobranchii


Holocephali san ian faan tau dialklasen faan a graselfasker (Chondrichthyes). Det ööder dialklas san a Elasmobranchii. Auerorder: Holocephalimorpha (Siakaater) Ordern: Chimaeriformes - †Chondrenchelyiformes - †Cochliodontiformes - †Copodontiformes - †Menaspiformes - †Psammodontiformes - †Squalorajiformes Auerorder: Paraselachimorpha Ordern: †Debeeriiformes - †Eugeneodontiformes - †Helodontiformes - †Iniopterygiformes - †Orodontiformes - †Petalodontiformes A miast Holocephali san ütjstürwen. Daalang jaft at man noch ian order: Order: Chimaeriformes (Spööken, Draagfasker) Famile: Callorhinchidae Skööl: Callorhinchus Famile: Chimaeridae Sköölen: Chimaera - Hydrolagus Famile: Rhinochimaeridae Sköölen: Harriotta – Neoharriotta – Rhinochimaera Commonskategorii: Holocephali – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Holocephali


Echt Rochen (Rajidae), uk Tääpler(?) san en famile faan Graselfasker (Chondrichthyes). Jo san det gratst famile faan a Rochen (Rajomorphii) mä 15 sköölen an knaap 180 slacher. Efter Wikispecies san't ~ 30 sköölen: Amblyraja - Anacanthobatis - Arhynchobatis - Atlantoraja - Bathyraja - Breviraja - Brochiraja - Cruriraja - Dactylobatus - Dentiraja – Dipturus - Fenestraja - Gurgesiella - Indobatis – Irolita - Leucoraja - Malacoraja - Neoraja - Notoraja - Okamejei - Orbiraja – Pavoraja - Psammobatis - Pseudoraja - Raja - Rajella - Rhinoraja - Rioraja - Rostroraja - Sympterygia - Zearaja L.F.Mechlenburg, Wb. II, s.127 Commonskategorii: Echt Rochen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Echt Rochen


Di Bombardier Traxx P140 DE ME es en dieselelektrisk Lokomotiiwi fan Bombardier Transportation. Bombardier kumt fan Kanada, man di Lokomotiiwi kumt fan Kassel, hur Bombardier dit Henschel-Werk aurnomen heer. Ön Aachen sa üs ön Henningsdorf becht Bombardier Transportation uk Waggons. Di Driifwain Talent (VT 643) es uk fan Bombardier. Bombardier her al en dieselelektrisk Lok me MTU-Maskiin en dit Systeem fan Siemens Mobility Systems, diar sa litjem wiar üs di Siemens ER 20 man 200 kW muar braacht. Des Lokomotiiwi jeet P 160 DE of BR 246. Jü lapt twesken Hamborig en Cuxhaven fuar di Baanselskep Metronom. Nü ken em 2.200 kW jaa uk üđers maaki üs me en gurt Diesel, sawat kür sagaar me 500 litj Generatooren slaagi. En wat höm jir lüstig önjert, dit waar maaket. Fan Caterpillar jeft et Mootor-Generātor-Pakeeti me 563 kW. Fjuuren diarfan skel da 2.252 kW bringi, en aurdat di litj Diesel uk fuar üđer Maskiinen nomen uur, sen di en Masenprodukt en sa fuul gönstiger tö haa. Di Lokomotiivkas waar da uk wat gönstiger ütstafiaret, kām fan Poolen, en des waar di P 140 DE me Multi Engine, me fjuur Maskiinen, di P 140 DE/ME of BR 245. Öntwesken jeft et uk en


Rajiformes san en order faan fasker an hiar tu't klas faan a Graselfasker (Chondrichthyes). Echt Rochen (Rajidae) (Arhynchobatidae) (Anacanthobatidae) (Gurgesiellidae) (Cyclobatidae) † Commonskategorii: Rajiformes – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Rajiformes


Ood as a nuurdelk ääg faan't eilun Oomram an leit diarmä uun't nuurduasten faan Noorsaarep. Hat as sowat 2 km lung an man 150 bit 200 m briad. Hat as en rian dünemloonskap an stäänt daalang oner natüürskül. Al sant 1936 komert a Ferian Jordsand ham diaram, dat düüsenen faan siafögler diar bräät kön. Diaram mut waanerslidj diar uk ei swäärs troch luup, jo skel bi weederskaant loongs. Am dat Ood bi sturemfluden ei faan Noorsaarep ufskäären woort, san tau diker baud wurden. Ood, uun a bääftgrünj: Fer Kubennääst üüb Ood Ferian Jordsand Beskriiwang üüb huuchsjiisk faan a ferian Jordsand 54.699048.33897Koordinaaten: 54° 41′ 57″ N, 8° 20′ 20″ O


Johann Wolfgang von Goethe (* 28. August 1749 uun Frankfurt am Main üüs Johann Wolfgang Goethe; † 22. Marts 1832 uun Weimar), wiar en tjiisk dachter an natüürforsker.


Victor-Marie Hugo (Ütjspriik üüb Fraansöösk: [viktɔʁ maʁi yˈɡo];* 26. Febrewoore 1802 uun Besançon; † 22. Mei 1885 uun Pariis) wiar en fraansöösk skriiwer.


Biikenmoune as di oudere moune foon et iir. E noome foon e moune kamt üt da üüljfrasche uurde bēken än mōnath. E moune håt uk Februar; dåtheer uurd kamt üt et Latiinsch (mensis) Februarius. Et as di treede moune foon Wunter önj e Nordhuulewkuugel än di treede moune foon Samer önj e Söödhuulewkuugel. Önj en gemiiniir heet et 28 deege än önj en schåltiir 29 deege. Fiirdeege önj diheere moune san: Piiderseen (di 21. Biikenmoune) Piidersdäi (di 22. Biikenmoune)


Di Uurs es jen fan di fjuur Jaartiren. Di kumt eeđer di Wunter en fuar di Somer. Ön dit meteoroloogisk Jaar waaret di Uurs fan Marts bit Mai ön di nuurđern Hualev en fan September bit Nowember ön di süđern Hualev fan di Öört. Di Uurs giar me di Somer-Senweening töjen. De italjeens Komponist Antonio Vivaldi heer ön sin Werk Di Fjuur Jaartiren fuar di Uurs des trii Steken āpskrewen: Wosponkt


Di Witj Hei (Carcharodon carcharias) as di iansagst slach uun det skööl Carcharodon an en fask uun det klas faan a Graselfasker (Chondrichthyes). Hi as di gratst Hei, di ei faan plankton lewet, an sodenang di gratst ruuwfask üüb e eerd. Föörkemen faan a Witj Hei Di Witj Hei hää furchboor skarep tes Commonskategorii: Witj Hei – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Witj Hei


Di Gratplaket Kaathei of Grat Kaathei (Scyliorhinus stellaris) as en Heifask uun det famile faan a Kaatheier (Scyliorhinidae). Hi lewet uun a uastelk Atlantik an uun't Madlunsia. Föörkemen faan a Grat Kaathei Leesag aiskaalen lei flooksis bi strun Commonskategorii: Gratplaket Kaathei – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Gratplaket Kaathei


A Waalhei (Rhincodon typus) as di gratst Hei an uk di gratst Fask üüb a eerd. Hias di iansagst slach uun det skööl faan a Waalheier (Rhincodon), an det as det iansagst skööl uun't famile Rhincodontidae. Hi lewet faan plankton an koon muar üs 10 m lung wurd an muar üs 10 t swaar. Di Waalhei komt uun warem weedern föör Di Waalhei as böös grat Commonskategorii: Waalheier – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Waalheier


A Stöören (Acipenseridae) san en famile faan temelk grat Bianfasker (Osteichthyes). Stööraier san bekäänd üs kaawiar. Flook slacher san böös raar wurden an küd ütjsterew. Acipenser A. baerii - A. brevirostrum - A. dabryanus - A. fulvescens - A. gueldenstaedtii - A. medirostris - A. mikadoi - A. naccarii - A. nudiventris - A. oxyrinchus - A. persicus - A. ruthenus - A. schrenckii - A. sinensis - A. stellatus - A. sturio - A. transmontanus Huso H. dauricus – H. huso Pseudoscaphirhynchus P. fedtschenkoi – P. hermanni – P. kaufmanni Scaphirhynchus S. albus – S. platorynchus – S. suttkusi Commonskategorii: Stöören – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Stöören Stöören üüb Fishbase.org (ingelsk)


A Europeesk Stöör (Acipenser sturio) as en bianfask uun det famile faan a Stöören (Acipenseridae). Hi as böös raar wurden. Commonskategorii: Europeesk Stöör – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Europeesk Stöör


A miast Bianfasker san Strualflikerten (Actinopterygii). Bütj detdiar klas mä amanbi 30.000 slacher jaft'at bluas noch ian ööder klas faan a Bianfasker, det san a Flääskflikerten (Sarcopterygii) mä 8 slacher. Actinopteri Chondrostei Neopterygii Holostei Teleostei (Echt Bianfasker) Cladistia En neier iindialang faan 2016 gongt so: Acipenseriformes, Albuliformes, Amiiformes, Anguilliformes, Ateleopodiformes, Atheriniformes, Aulopiformes, Batrachoidiformes, Beloniformes, Beryciformes, Cetomimiformes, Characiformes, Cichliformes, Clupeiformes, Cypriniformes, Cyprinodontiformes, Elopiformes, Esociformes, Gadiformes, (Gasterosteiformes), Gobiesociformes, Gonorhynchiformes, Gymnotiformes, Holocentriformes, Lampriformes, Lepisosteiformes, Lophiiformes, Mugiliformes, Myctophiformes, Notacanthiformes, Ophidiiformes, Osmeriformes, Osteoglossiformes, Perciformes, Percopsiformes, Pleuronectiformes, Polymixiiformes, Polypteriformes, Saccopharyngiformes, Salmoniformes, (Scorpaeniformes), Siluriformes, Spariformes, Stephanoberyciformes, Stomiiformes, Synbranchiformes, Syngnathiformes, Tetraodontiformes, Trachichthyiformes, Zeiformes Stööroortagen (Acipenseriformes) Stöören (Acipenseridae) Acipenser Europeesk Stöör (Acipenser sturio) Ialoortagen (Anguilliformes) Ialer (Anguillidae) Anguilla Europeesk Ial (Anguilla anguilla) Mureenen (Muraenidae) Hurnfaskoortagen (Beloniformes) Hurnfasker (Belonidae) Belone Hurnfask (Belone belone) Flän Fasker (Exocoetidae) Characiformes Serrasalmidae Piranjas Cichliformes Cichlidae (Oreochromis) Oreochromis mossambicus (Coptodon) Coptodon rendalli Hiarangsoortagen (Clupeiformes) Hiaranger (Clupeidae) Clupea Atlantik-Hiarang (Clupea harengus) Sardina Sardiin (Sardina pilchardus) Karpoortagen (Cypriniformes) Karper (Cyprinidae) Carassius Gulfask (Carassius gibelio forma auratus) Cyprinus Karp, Koi (Cyprinus carpio) Dorschoortagen (Gadiformes) Dorschen (Gadidae) Gadus Alaska-Sialaks (Gadus chalcogrammus) Dorsch (Gadus morhua) Melanogrammus Skelfask (Melanogrammus aeglefinus) Pollachius Polak (Pollachius pollachius) Sialaks (Pollachius virens) Siaheken (Merlucciidae) Merluccius Hek (Merluccius merluccius) Iaremfasker (Lophiiformes) Hunfasker (Brachionichthyidae) Brachionichthys Plaket Hunfask (Brachionichthys


A Flääskflikerten (Sarcopterygii) san en klas faan Bianfasker (Osteichthyes) üüb sidj faan a Strualflikerten (Actinopterygii). Jo haa aparte, flääskag flikern, an faan detdiar klas jaft at man muar 8 slacher. A miast flääskflikerten san ütjstürwen. 1. Kwastflikerten Coelacanthiformes Latimeriidae Latimeria L. chalumnae – L. menadoensis 2. Longfasker (Dipnoi) Ceratodontiformes Neoceratodontidae Neoceratodus N. forsteri Lepidosireniformes Lepidosirenidae Lepidosiren L. paradoxa Protopteridae Protopterus P. aethiopicus – P. amphibius – P. annectens – P. dolloi Commonskategorii: Flääskflikerten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Flääskflikerten


Krülemoune as di füfte moune foon et iir. E moune håt uk Moi; dåtheer uurd kamt üt et Latiinsch (mensis) Maius. Et as di treede moune foon Uurs önj e Nordhuulewkuugel än di treede moune foon Härfst önj e Söödhuulewkuugel. Et heet 31 deege. Fiirdeege önj diheere moune san: e Däi foont Årbe (Di 1. Krülemoune) Da Paingstdeege san önjtwider önj e Krülemoune unti önj e Samermoune. Önj 2024 as e paingstdäi di 19. önj e Krülemoune än di läädere paingstdäi di 20. önj e Krülemoune.


Lamnidae as en famile faan heifasker, diar böös gau swääm kön. Witj heier (Carcharodon) Witj hei (Carcharodon carcharias) † Carcharocles † Megalodon (Carcharocles megalodon) Makoheier (Isurus) Kurtflikert mako (Isurus oxyrinchus) Lungflikert mako (Isurus paucus) Hiarangsheier (Lamna) Lakshei (Lamna ditropis) Hiarangshei (Lamna nasus) Commonskategorii: Lamnidae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Lamnidae


Plaket Kaatheier (Scyliorhinus) san en skööl faan Heifasker uun det famile faan a Kaatheier (Scyliorhinidae). S. besnardi – †S. biformis – S. boa – S. cabofriensis – S. canicula – S. capensis – S. cervigoni – †S. destombesi – S. garmani – S. haeckelii – S. hesperius – †S. kannenbergi – S. meadi – †S. monsaugustus – †S. muelleri – S. retifer – S. stellaris – †S. suelstorfensis – S. torazame – S. torrei – S. ugoi Commonskategorii: Scyliorhinus – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Scyliorhinus


Kaatheier (Scyliorhinidae) san en grat famile faan Heifasker. Hör nööm haa jo efter hör grat uugen, diar kaatuugen like. Apristurus – Asymbolus – Atelomycterus – Aulohalaelurus – Bythaelurus – †Cadiera – Cephaloscyllium – Cephalurus – Galeus – Halaelurus – Haploblepharus – Holohalaelurus – Parmaturus – Pentanchus – Poroderma – †Prohaploblepharus – Schroederichthys – †Scyliorhinotheca – Scyliorhinus – †Sigmoscyllium – †Thiesus Commonskategorii: Kaatheier – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Kaatheier


Draagfasker, Spööken of Chimeeren (Chimaeriformes) san en order faan fasker uun det dialklas faan a Holocephali, an hiar diarmä tu a Graselfasker (Chondrichthyes), jüst so üs Heifasker an Rochen. Diar hiar daalang son 55 slacher tu. Flook slacher san ütjstürwen. Onerorder: Chimaeroidei Famile: Callorhinchidae (Pluchnöösen, 3 slacher) Skööl: Callorhinchus Famile: Chimaeridae (Kurtnöösen, 44 slacher) Sköölen: Chimaera - Hydrolagus Famile: Rhinochimaeridae (Lungnöösen, 8 slacher) Sköölen: Harriotta – Neoharriotta – Rhinochimaera Onerorder: Echinochimaeroidei † Famile: Echinochimaeridae † Onerorder: Myriacanthoidei † Famile: Chimaeropsidae † Famile: Myriacanthidae † Commonskategorii: Draagfasker – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Draagfasker Draagfasker üüb Fishbase.org (ingelsk)


Hinrich Reinert Hinrichs ( * 2.9.1777, † 25.3.1862) waar uk Henning Rink Hennings of kuurter Henning Rinken nēmt. Sin Wüf wiar sent di 17. 10. 1805 Merret Broder Decker (* 10.1.1780, † 12.5.1871), diar en Eeđerfaar fan Lorens di Haan wiar. Henning Rinken heer en Chroonik fan Söl āpskrewen, wat Karl Schmidt-Rodenäs en sin Wüf Marianne ofskrewen haa. Albert Panten heer dit da twertleesen en ütdönen, en dit Nuurđfriisk Instituut heer dit prentet en forliar. Bit 1820 es hi tö See faart en heer da "die See bedankt". Achterön heer hin üs ark'jen forsaacht en lewi fan dit, wat üt Lön tö fo wiar. Fuar di Gimiinskep wiar hi altert ön Gang. Hi slüt man dach me dit Uurt: "Undank ist der Welt Lohn.", en des uur da uk me Talen bilair. Henning Rinken her mesken ek olterfuul liirt, man hi kür me sin Taachten om, en hi wiar iarelk. Sa last höm sin skrewen Dütsk, wat di Omseters sa aurnomen haa, mesken lüstig, man di Iarnsthaftighair fan di Āpteekningen giar diaraur ek forleesen. Dit Bok bigent me en Ofskreft fan Kielholts Forteling aur Eidem en di Kristianisiaring üp Söl, en des es üp en wunerligi Aart fan Platdütsk skrewen,


Njüügenuugen (Petromyzontiformes) san en order faan diarten, diar fasker like, man jo hiar tu en aanj auerorder, a Cyclostomata ("Trinjmüsdiarten"). Jo haa jo auer a leetst 500 miljuun juaren knaap feranert. Geotriidae Geotria † Mayomyzontidae † Mayomyzon Mordaciidae Mordacia Petromyzontidae Lampetrinae Entosphenus – Eudontomyzon – Lampetra – Lethenteron – Tetrapleurodon Petromyzontinae Caspiomyzon – Ichthyomyzon – Petromyzon Commonskategorii: Petromyzontidae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Petromyzontiformes


Slimialer (Myxinidae) san en famile faan diarten, diar Fasker like, man jo hiar tu en aanj auerorder, a Cyclostomata ("Trinjmüsdiarten"). Diar jaft at 82 slacher faan. Eptatretinae Eptatretus Myxininae Myxine - Nemamyxine - Neomyxine - Notomyxine Rubicundinae Rubicundus Commonskategorii: Slimialer – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Slimialer


Cyclostomata (faan greks κύκλος kýklos „kreis“ + στόμα stóma „müs“, "Trinjmüsdiarten") san en auerklas faan tjaapluas diarten, diar fasker like. Diaram san jo iar uk Tjaapluasen (Agnatha) näämd wurden. Aal a ööder Wäärlisdiarten üüb a welt san Tjaapdiarten (Gnathostomata). Faan a Cyclostomata jaft at man tau klasen: Klas: Slimialer (Myxini) mä 82 slacher Order: Slimialer (Myxiniformes) Famile: Slimialer (Myxinidae) Klas: Petromyzontida mä 47 slacher Order: Njügenuugen (Petromyzontiformes) Familin: Geotriidae, Mordaciidae, Petromyzontidae Wikispecies hää en artiikel tu: Cyclostomata


7 Sööwen (7, röömsk VII) as en natüürelk taal tesken sääks an aacht. Hat as en ünlik taal an uk en primtaal. Commonskategorii: Taal 7 – Saamlang faan bilen of filmer


8 Aacht (8, röömsk VIII) as en natüürelk taal tesken sööwen an njügen. Hat as en lik taal an uk en kubiiktaal; aacht as tau mool tau mool tau. Commonskategorii: Taal 8 – Saamlang faan bilen of filmer


9 Njügen (9, röömsk IX) as en natüürelk taal tesken aacht an tjiin. Hat as en ünlik taal an uk en kwadroottaal; njügen as trii mool trii. Commonskategorii: Taal 9 – Saamlang faan bilen of filmer Hoolmer Hoorninger


10 Tjiin (10, röömsk X) as en natüürelk taal tesken njügen an elwen. Hat as en lik taal an uk en triihuktaal. At tjiin as det grünjtaal faan üüs reegensüsteem, wi haa tjiin ünlik taaltiakens faan nol bit njügen. Tjiiner logarithmus Commonskategorii: Taal 10 – Saamlang faan bilen of filmer


En kwadroottaal komt diarbi ütj, wan dü en hial taal mä ham salew moolnamst. Bispal: 144 = 12 ⋅ 12 {\displaystyle 144=12\cdot 12} . A iarst kwadroottaalen san: 0, 1, 4, 9, 16, 25, 36, 49, 64, 81, 100, 121, 144, 169, 196, 225, 256, 289, 324, 361, 400, 441, 484, 529, 576, 625, 676, 729, 784, 841, 900, 961, 1024, 1089, 1156, 1225, 1296, 1369, 1444, 1521, 1600, 1681, 1764, 1849, 1936, 2025, 2116, 2209, 2304, 2401, 2500, … Enkelten tääl det nul (0) diar ei mä tu. Di nööm kwadroottaal komt faan det geomeetrisk figuur kwadroot. Wan dü mä likegrat stianer of lööpern en kwadroot furemst, so üs üüb det tiaknang rochts, do brükst dü en kwadroottaal faan stianer. Arke kwadroottaal n 2 {\displaystyle n^{2}} as det sum faan a iarst n {\displaystyle n} ünlik natüürelk taalen. 1 = 1 = 1 2 1 + 3 = 4 = 2 2 1 + 3 + 5 = 9 = 3 2 1 + 3 + 5 + 7 = 16 = 4 2 ⋮ {\displaystyle {\begin{aligned}&1&=1&=1^{2}\\&1+3&={4}&=2^{2}\\&1+3+5&={9}&=3^{2}\\&1+3+5+7&=16&=4^{2}\\&&\vdots &\end{aligned}}} Det tiaknang wiset, huaram det so as. Wan dü det n-kwadroot grater maagest, brükst dü leewen 2n + 1 stianer muar.


En Kubiiktaal (faan latiinsk cubus, „dööbel“) komt diarbi ütj, wan dü en natüürelk taal tweisis mä ham salew moolnamst. Bispal: 27 = 3 ⋅ 3 ⋅ 3 {\displaystyle 27=3\cdot 3\cdot 3} A iarst kubiiktaalen san: 0, 1, 8, 27, 64, 125, 216, 343, 512, 729, 1000, … Enkelten tääl det nul (0) diar ei mä tu. Di nööm kubiiktaal komt faan det geomeetrisk figuur dööbel. Wan dü mä likegrat stianer en dööbel furemst, so üs üüb det tiaknang rochts, brükst dü en kubiiktaal faan stianer. (1) Wan dü a iarst ian, tau, trii, ... ünlik natüürelk taalen tuuptäälst, kem diar leewen kubiiktaalen bi ütj. 1 ⏟ 1 3 5 ⏟ 8 7 9 11 ⏟ 27 13 15 17 19 ⏟ 64 21 23 25 27 29 ⏟ 125 … {\displaystyle \underbrace {1} _{1}\ \underbrace {3\ 5} _{8}\ \underbrace {7\ 9\ 11} _{27}\ \underbrace {13\ 15\ 17\ 19} _{64}\ \underbrace {21\ 23\ 25\ 27\ 29} _{125}\ \ldots } (2) Wan dü tau kubiiktaalen tuuptäälst, koon diar nimer en kubiiktaal bi ütjkem: a 3 + b 3 = c 3 {\displaystyle a^{3}+b^{3}=c^{3}\,} gongt nimer mä natüürelk taalen a , b , c {\displaystyle a,b,c} Det hää di matemaatiker Leonhard Euler bewiset.


En hial taal as en lik taal, wan dü det troch tau dial könst, saner dat wat auerblaft. Ööders as't en ünlik taal. At mengde faan a hial taalen as sodenang apdiald tu tau likegrat (pariteetisk) mengden faan taalen. Wan dü tau hial taalen tuuptäälst of mäenööder moolnamst, koon diarbi en lik taal of en üünlik taal ütjkem. Det tabel wiset det reegel. Diarbi stäänt 0 för en lik taal (rest 0 bi't dialen troch 2) an 1 för en ünlik taal (rest 1 bi't dialen troch 2). Commonskategorii: Pariteet – Saamlang faan bilen of filmer


Talen sen Biskriiwingen fan di Reeknerii of Matematik. Ja sen nöörig, wan em teel of meet wel. Fuar Talen jeft et forskelig Kultuuren, wat uk forskelig Talteeken haa. Deling uur fuar't Miist di araabisk Talteeken 0,1,2,3 en sa fiiđer nomen. Uk di röömsk Talteeken sa üs I, II, III, IV sen aaftinoch tö se. Wan wü reekni wel, da es en Talsysteem nöörig, en des es bi üüs fuaral dit Deetsimaalsysteem me tiin ünlik Tal-Teeken. Bi des Aart fan't Reeknin kumt et diarüp ön, hur di Tal stuunt: 030 meent jaa ek dit salev üs 300. Wat üp aamring Taalen jit, dit sen üp sölring di Talen. En Taal es üp sölring di Rüm, fan hur em fan di Hüsdüür iingiar en fan hur dit tö di forskelig Rümen (sa üs Köken of Piisel) giar. Kompleks Tal Hiili Tal Natüürelk Tal Ratsjonaali Tal Reeli Talen Kreistal Pi Priimtal Commons: Talen – Saamling fan Skelter en Videos


En Frachtentoch ken Düüsendi fan Tenen Fracht me langsfo. Diareeđer, hur fuul Kraft di Lokomotiiwi heer, rocht höm, hur fuul Frachten en Waggons tain uur ken. Bi Diesellokomotiiwen liit di Grens bi ombi 4.000 Tenen, dānen em me 3 MW tii ken. Üp Söl es di Frachtenforkiir ön di leest 30 Jaaren muar en muar üp LKW en Autotoch forlair uuren. Des es fuul mener efitsient, man di Transport me LKW giar aaft wakerer. Di Frachtentoch, diar naa Söl köört, heer trii Kunden: Di Öölkraamer fair sin Serelwainern me Haitsööl en Bensiin me di Toch, en di trii Bechstofkraamern fo ark Week Waggons me Kraam, wat ja forkoopi. Diarfuar es ek sa fuul Kraft nöörig. Di Lokomotiiwi es fuar't Miist en MAK G 1206 me ombi 1.500 kW. "Loks aus Kiel" aur "üüs" Frachtentochlok.


Di Lokomotiiwi MaK G 1206 es en Maskiin me dieselhydraulisk Öndreft wat fan di Maschinenbau Kiel (MaK) üttaacht waar. MaK waar 1998 fan Vossloh koopet en jit sent des Tir Vossloh Locomotives. Di G 1206 heer 1500 of 1570 kW en mut altert 100 km/h laap. Di Maskiinen sen fan Caterpillar ofr MTU Friedrichshafen. Hat jeft di Lok me en Tiinstwecht fan 84 t bit 90 t. Di Tank ken 3150 l āpnem. Iin ön dit dütsk Register stuunt di G 1206 me di Numern 92 80 1275 of BR 275 (bit 100 km/h töleten Gauhair) en 1276 (aur 100 km/h). G 1206 üs BB 61000 fan di SNCF fret "Birgit" es en G 1206 fan 2001 me 1500kW-Maskiin, jir ön Muasem. Die MaK G 1206 ken swaari Frachtentochen uk aur leengeri Streeken tii. Di Jest waar 1997 becht, en di Aart kür naa Dütsklön, Frankrik, di Swaits, Uasterrik, Luksemborig (als CFL-Reeg 1500), Itãlien, Spãnien en di Neđerlönen forkoopet uur. Bluat ön Frankrik sen al 23 Lokomotiiwen üs BB 61000 bei der SNCF önerwai, diarfan soks me MTU-Maskiin. Di Frachtentoch kumt trii Lop di Week naa Söl, en fuar't Miist es di ruar Lok üp Skelt diarfuar. Jü heer uk


Di Di 6 wiar en Diesel-Lokomotiiwen-Reeg fuar di Norges Statsbaner (1883–1996). Di twelev Maskiinen kür ön Nuurweegen ek bistuun, ja waar töbeekdönen. Leeterhen fing di Reeg nii Noomen en waar ön forskelig Stairen iinseet. Di Loks waar 1992 bi MaK ön Kiil bistelt. Ön di Jaaren 1995/96 waar ja becht en twesken Februwaari en Juuli 1997 naa Nuurweegen bracht. Di NSB her en ual Lokomotiivreeg, di Di 3 (ombi 40 Jaaren ual), en diarfuar wil em hol wat Niis haa. 1981 her em al hok Lokomotiiwen fan Henschel fingen, di NSB Di4, wat uk dieselelektrisk wiar en ombi 2.400 kW Maskiinenkraft her. Bi MaK fing di NSB om Juuni fan 1990 en MaK DE 1024 tö Proof naa Nuurweegen. Diarfan wiar 1989 trii Stek becht uuren, wat jam fuar gaui Tochen sa üs di Intercity al gur slain her. Des Loks her di salev Maskiinen üs fuar di nii Lok taacht wiar. Uk ön Nuurweegen löp des Maskiin söner Swaarhairen. Di Elektro-Stjüüring wiar fan ABB Brown Boveri. 1992 waar di twelev nii Loks bistelt. MaK wiar öntwesken forkoopet uuren, en sa fing di Loks en Elektroonik fan Siemens, aurdat di Lok nü fan Siemens Transportation Systems becht waar. Des slaageti


Woorskiinelkhaid as en miat diarför, wäär en ütjsaag woor as of uk ei. Hat woort uun prosent meeden. 0 % woorskiinelkhaid bedüüdet: det as ünmögelk; 100 % bedüüdet: det as seeker. Uun a matematiik jaft at diar en aanj fääk för, det het woorskiinelkhaidsreegnang. Dööble (Laplace-eksperiment) Hü woorskiinelk as det, bi't dööblin en trii tu fun? At jaft sääks sidjen, an üüb ian sidj as en trii moolet. Do as det woorskiinelk, dat dü arke sääkst tooch en trii smatst. Det as en teoreetisk woorskiinelkhaid. p = 1 6 {\displaystyle p={\frac {1}{6}}} = 16,666 ... % Statistik Dü smatst en dööbelstian 1000-sis an dü täälst mä, dat det trii 150-sis föörkimen as. Diarfaan könst dü en statistisk woorskiinelkhaid bereegne. p = 150 1000 {\displaystyle p={\frac {150}{1000}}} = 15 % Wan dü di fersjük muarsis maagest, skul diar en madelwäärs faan ~ 16.666 % bi ütjkem. Wan ei, do as di dööbelstian ei ideal. Uun a filosofii woort diarauer eftersoocht, hü mä det woorskiinelkhaid amgingen woort. Aleatoorisk (objektiif) woorskiinelkhaid (lat. alea di dööbel) Efter statistiken an ööder auerleiangen koon am föörütj sai, wat woorskiinelk üüb üs tu komt, t.b. of wi rin fu. Episteemisk (subjektiif) woorskiinelkhaid (lat. epistula di briaf) Diar


En triihuktaal as det sum auer a taalen faan 1 bit n {\displaystyle n} . A iarst triihuktaalen san: 0, 1, 3, 6, 10, 15, 21, 28, 36, 45, 55, … 10 as en triihuktaal, auer 1 + 2 + 3 + 4 = 10 {\displaystyle 1+2+3+4=10} as. Enkelten tääl det nol {0} diar ei mä tu. Di nööm komt faan't geomeetrisk figuur triihuk, auer dü mä triihuktaalen en liksidjag triihuk furme könst. Det n {\displaystyle n} -st triihuktaal as det sum auer a taalen faan 1 bit n {\displaystyle n} . Δ 1 = 1 = 1 Δ 2 = 1 + 2 = 3 Δ 3 = 1 + 2 + 3 = 6 Δ 4 = 1 + 2 + 3 + 4 = 10 ⋮ {\displaystyle {\begin{aligned}\Delta _{1}&=1&=&\ 1\\\Delta _{2}&=1+2&=&\ 3\\\Delta _{3}&=1+2+3&=&\ 6\\\Delta _{4}&=1+2+3+4&=&\ 10\\&\qquad \vdots &\end{aligned}}} Dü könst det sum uk bereegne mä Gauß sin sumenreegel: Δ n = n ⋅ ( n + 1 ) 2 {\displaystyle \Delta _{n}={\frac {n\cdot (n+1)}{2}}} (1) Tau efterfulgin triihuktaalen san en kwadroottaal Üüb det bil rochts könst dü sä, hü tau efterfulgin triihuktaalen leewen tu en kwadroot tuupsaat wurd kön. Bispal: Δ 4 = 10 {\displaystyle \Delta _{4}=10}