Di Nii Pelworemer Dampskepfaarts-GmbH (N.P.D.G.) es en Reederii üp dit nurđfriisk Ailön' Pelworem. Jü faart fuaral me en Föriskep twesken Nuurđströn en Pelworem, man jü bert uk Ütfaarten me en Pasajiirskep ön. 1872 waar di Pelworemer Dampfskeepenreederii, bigent. Fan des waar di N.P.D.G. ön't di 16. Mai 1902 üs Töhopslüt fan Pelwormer Böören ön di Gang braacht. 2012 her di Selskep 108 Meföligsters, fuaral Liren fan Pelworem. Di N.P.D.G. heer trii Skeepen. Di Pellworm I, es en Föri, wat 48 Meeters lüng en 15 Meeters breer es. Jü faart hentö Strucklahnungshörn üp Nuurđströn'. Di Nordfriesland es en Pasajiirskep fan 1988, wat fuar Ütfaarten brükt uur, sa üs hentö di Haligen Gröödi, Nuurđströns Moor, Südfal en Ual Lön. Di Nordfriesland es 24 Meeters lüng en 6 Meeters breer. Fuar Faarten bi di Heef es jü aur di Maaten gur, aurdat jü bluat 1,21 Meeter diip giar. Üs Reservi waar ön di Januwaari 2012 di Insel Amrum koopet. Wan jü ek brükt uur, liit jü töhop me di "Nordfriesland" iin ön di Haawen fan Tammensiel. Di Haawen ön Tammensiel. Lefts en Stek fan di Nordfriesland, dit Pasajiirskep. Di Pellworm I fan 1997 Di Insel Amrum fan 1970 Di N.P.D.G. heer uk di


Di Pellworm I es en Föriskep fan di Nii Pelworemer Dampskepfaarts-GmbH. Et faart twesken Pelworem en Nuurđströn. Commons: Pellworm I – Saamling fan Skelter en Videos


Di Nordfriisland es en Pasajiirskep fan di Nii Pelworemer Dampskepfaarts-GmbH. Et fuar't Miist fan Pelworem, man uk fan Nuurdströn bi di Haligen langs. Des Skep es lecht en giar ek olter diip. Diarom es dit senerk gur fuar Faarten bi Heef, hur et jaa Eeb en Flöör jeft. Commons: Nordfriesland (Pasajiirskep) – Saamling fan Skelter en Videos


Amrumbank jit dit nii (2011) Seeteekenskep fan't Weeter- en Skepfaarts-Amt (WSA) ön Töning. Dit Skep liit ön Witdün üp Aamrem. Fuarof waar di Aarber me di Johann Georg Repsold maaket. En Seeteekenskep bringt Seeteeken üs Boojen en Tenen üt üp See, dat di Skepskoptaini weet, hur ja faar ken. Wan dit Faarweeter höm foranert, da skel di Seeteken omset uur, en des uur uk fan Skeepen üs di Amrumbank maaket, sa üs me ditdiar Skep uk eeđerluket uur, dat di Teeken ek ön Steken sen of gung. Füürtornen üp Lön' hiir uk tö di Seeteeken, man diarme haa di Seetekenskeepen nönt tö dön. Beskriiwing fan't WSA


En Kortdüüsi es en Ring, wat naa achtern koonisk töhop lapt. Dat Profiil fan des Ring es sa temelk üs des fan di Jük fan en Fliiger maaket. Iin ön des Ring drait höm di Propeler fan en Skep. Di Taacht diartö kām ön di 30er Jaaren fan di italieensk Luchtfaart-Injenjöör Luigi Stipa en di dütsk Skepsinjenjöör Ludwig Kort. Fan di Kortdüüsi giar mener fan di Kraft, wat di Propeler iin ön't Weeter bringt, forleesen, en di Stroom fan di Weetermasi ön di Rochting, hur em di haa wel, uur beeter. Diarfan kumt en Forbeeetering fan di Kraft-Omseting, hurfan en Skep muar Toch fo. Di Eeđerstroom, dit es dit, wat achtern fan't Skep me't Weeter pasiaret, uur ruuiger, en dit es gur fuar di Kanten fan Stroomern. Ja uur mener öngrepen fan di Woogen, wat dit Skep maaket. Kortdüüsen uur aaft ön häufig an Sleepern en Skeepen fuar Benenweetern iinbecht. Ja ken uk draibaar iinbecht uur, en da ken em diarme uk stjüüri. Uk fuar Hobbybuati uur Kortdüüsen nomen, man dit es muar, dat diar ek sa fuul Skit twesken di Propeler kumt üs dat di diar beeter fan faar. Kortdüüsi achtern ön en Sleeper (Propeler ütbecht) Kortdüüsi, fast iinbecht


Di Skepsnumer es dat Teeken fan en Skep, wat aur di hiili Tir, wat dit önerwai es, ek foranert uur, uk wan dit Skep forkoopet uur of bütlöning förter faart (Ütflagt uur). Di IMO (engl.: International Maritime Organization, IMO; franz.: Organisation maritime internationale, sölr.: Internatsjonaali Seefaarts-Organisatsjoon) es en Organisatsjoon fan di Foriinigti Natsjoonen (UN). Jü heer 170 Meföligerstaaten, en trii uur diartö reeknet (associated). Di Imo heer dit Moto: "Seeker en efitsienti Faart üp riin See-Weetern", en diarom aarbert jü töögen Skeps-Bidraiern en Skepsfaarers, wat Skit iin ön't Weeter smit. Jü paset uk üp, dat di Seefaarers gur Aarbersplaatsen haa of fo. En Diil fan di Aarber es di IMO-Numer. Me des Numer es en Skep aural üp Wārel tö finj, uk wan et al lung en üđer Flagi of Noom heer. Jü es sawat üs di VIN (Vehicle Identification Number, Köörgistelnumer) bi't Auto. Di IMO-Numer mut iin ön Rump en Maskiinenrüm sa skrewen uur, dat di söner Giwalt ek wechgair (Numer üs Hööler wechbreni, iin ön't Iirsen breni (Lasergrawuur) of āpsweisi). Di Numer es en Taal me 7 Stairen, wat ek weđer ütdönen uur, wan dit Skep me di Numer wech es. Sent 2002 mut di Numer uk achtern


Wat menst dü? at International Maritime Organization IMO - det ufkörtang för in my opinion-> Jargon ön't Nat (Internetjargon) det IMO-skapsnumer


Des Sir weeget en Saamlig fan Bokstaawen-"Kuurt Bigrepen" en Akronyymi, wat ön't Nat fuarkum ken. Ja uur fuar't Miist iin ön Chats, Diskusioonsfooren of E-Mails (Natpost) of SMS esf. brükt. Ja uur fan masi Liren forstönen, wat masi ön't Nat önerwai sen en diar fuul me maaki. Aaftinoch kum des Bokstaawen-Fragmenti fan amerikānsk Engelsk. Ja ken likfuul me gurt of lij Bokstaawen skrewen wiis. Hok Liren maaki uk Stjernken fuar en achter jam, sa üs "*lol*", dit jit dit salev üs "LOL". Ek forklaaret uur jir: Reekenmaskiinen-Spölster-Jargon Kuurt Bigrepen fan di IT-Technik Emoticons, beeter bikeent üs Smileys Kuurt Bigrepen üs Tel. of Pkw esf. Dat et iinfach blift, waar Engelsk en Dütsk stuun leten. Hoken Lest heer, ken dit hol aurset! der Abkürzungen im Internet Wiktionary Jargon ön't Nat (Internetjargon) (Dütsk) www.acronymfinder.com – engelski Kuurt-Bigrepen acronyms.thefreedictionary.com – engelski Kuurt-Bigrepen Kürzel v2.76 – systemātisk Töhopsteling fan Kuurt-Bigrepen en Emoticons urbandictionary.com: 143 acronyms.thefreedictionary.com: LOFL


Dit Rööpteeken (engl. call sign) uur me di Registriaring ön't Skepsregister fuar dit Skep tödiilt. Des es da metjens uk dit Forskel-Signāl fuar di Seefunk. Hat es fan Bokstaawen en Taalen töhopset. Des es beeter (gauer en ginauer) tö forstuun üs Skepsnoomen. Aliining ön NF jeft et jaa tömendst tau Skeepen, wat "Nordfriesland" jit. Me Rööpteeken jit Nordfriesland, dit Pasajiirskep fan Pelworem, DJHX, Nordfriesland, di Föri fan di W.D.R, DJLK. Diartö kumt, dat dit Rööpteeken me di Bokstaawen eeđer't NATO-Alphabeet sair uur skel Eeđer't NATO-Alfabeet jit Bispöl 1 da Delta-Juliet-Hotel-Xray, Bispöl 2 es Delta-Juliet-Lima-Kilo. Di Skeepen ken jaar Rööpteeken uk me Flagen weegi Nordfriesland Pellworm: Delta - Juliet - Hotel - Xray Nordfriesland Föör: Delta - Juliet - Lima - Kilo Des uur fuar't Miist bluat fan Skeepen maaket, hur al en üđer Keening ön stuunt, sa üs Militeerskeepen. Wan en Skep wech kumt of fan di Funkforkiir nomen uur (Ütflagt uur), da uur dit Rööpteeken fuar't Miist fuar tiin Jaaren ek nomen. Di DGzRS heer man fuar höör nii Skep ön Büsum (2012) dit Rööpteeken fan't ual Skep aurnomen. Wan en Skep en nii Flagi fo, da uur fan di Staat tö di Flagi en nii Rööpteeken ütdönen. Dütsk


Di Rungholt es en lijj holten Föriskep, wat fan di fastlöning Haawen Schlüttsiel wech hentö di Haligen Hoogi, Ual Lön en Gröödi faart. Hat es dit iinsig Skep, wat tö fast Tiren uk naa Ual Lön (Oland) faart. Wan jü ek üs Linien-Föri trinjom di Haligen önerwai es, maaket di Rungholt uk Ütfaarten hentö di Saligsönen of me hok Mensken üt, fuar Seediirtern tö fangi en tö weegi. Di Rungholt stuunt uk fuar "sanfti Tourismus": Fuar di Ütfaarten sen di Pasajiirtaalen bigrenst. Föriskep Uwe Petersen en sin "Rungholt" ön't Nat


En Propeler es diarfuar diar, di Kraft fan en Maskiin, wat üs en Rotatsjoon ofdönen uur, tö en Ön- of Ofdreftskraft omtöset. Propelern kum fuaral bi Skeepen en Fliigers fuar. Di iinfachst Aart fan en Propeler-Öndreft es aur en Weli, en achter di Propeler sit en Ruuder. Dit Omseten fan di Kraft let höm me en Kort-Düüsi forbeeteri. Dat di Propeler wat muar eeđer di Kraft, wat fan di Maskiin kumt, aarberi ken en dat dit Skep uk iinfacher töbeek faar ken, diarfuar jeft et Forstel-Propelern. Forskeligi Skeepen, hur di Maskiin hoog drait, haa jit Gitriibi fuar di Propelern, dat di ek jüst sa hoog draii en da jit Lucht önsüügi. Wan Lucht of Maskiinenrook önsüüget uur, da faart dit ek muar rocht. Wan dit beeter uur skel (Beeter Omseting fan di Kraft of Propeler en Ruuder iin ön jen Giraat), da skel em wat üđers haa, sa üs: Voith-Schneider-Propelern Schottel-Propelern


Wat meenst Dü? Rungholt, det onergingen saarep Rungholt_(Föriskep, 1992) Text:Rungholtsooge (Mooring) Rungholt (Pasajiirskep), di Haligföri. Des Bidrach jeft et bluat üp Söl'ring. Wiis sa gur en skriif di üp en üđer Spreekwiis āp!


Rungholt wiar en siidlang üüb det onergingen eilun Strun (= Ual-Nuurdstrun) uun Nuurdfresklun. Hat as bi't Ööder Marcellusflud (= Iarst grat mandränke) di 16. Janewoore 1362 onergingen. Rungholt wiar det hoodsteed faan a Eedomshiird, diar efter't Ööder grat mandränke 1634 ei muar tu hualen wiar. Wikisource: Trutz, Blanke Hans (sjiisk) Detlev von Liliencron Commonskategorii: Rungholt – Saamlang faan bilen of filmer Nuurdstrun


Dit Feskerii-Keenteeken es fuar Fangskeepen fuarskrewen. Et uur fan Bokstaawen, wat di Haimāthaawen weegi en en Registriaringsnumer töhopset. Feskeriikeenteeken jeft et fuar Skeepen, wat üp hoogi See feski en fuar des, wat nai bi di Weeterkanten önerwai sen. Di Feskern brük aur des uk förter niin Skepsnumer tö weegi. Fuar di Spreekfunk es alis jüst sa üa bi ali Skeepen, diar jeft et Rööpteeken, wat fastlair sen. 2006 es di Feskerii-Ördning anert uuren, da waar nii Keenteeken fuar forskeligi Feskerii-Grünen ütdönen. Bi des staant da "(Sent 2006)". Hok Teeken sen uk wechfeelen, bi des staant "(ual)". Senerk interisant kür't wiis en luki jens öner "S" üs "Schleswigsch", wat diar alis Keenteeken her. Des sen wes jit fan di Jest Wārelkrich en diarfuar. Skeps-Keenteekningen (Holönsk) Fuar't Miist aarberi di Skeepen me di Keening BX ek muar ön en trinjom Bremerhaven. "NKüFischO" Neue Küstenfischereiordnung Verordnung zur Durchführung des Hamburgischen Fischereigesetzes vom 3. Juni 1986 § 11. Ufrepen de 26. August 2010.


Di Rungholt es en Föriskep fuar Autos en Pasajiiri. Jü faart fuar di Wyker Dampskeepen-Reederii Föör-Aamrem Di Rungholt waar 1992 bi di Hüsümer Skepswerev becht. Jü es eeđer di "Föriskeepenseerie" becht, wat 1972 me di "Schleswig-Holstein II" bigent waar (Biskriiwing üp di Sir aur di W.D.R.). Bi ark nii Skep waar wat forbeetert: Wiar't bi di "Nordfriesland V" (1978) en di "Uthlande IV" (1980) di hydraulisk Bugwisiiri of di Forleengering en bi di "Schleswig-Holstein III" fan 1988 en Retingsbuat me Bensiinmotoor, sa wiar't bi "Rungholt" en nii, breereri Rump, gurter Maskiinen en Propelers, wat iin ön Kort-Düüsen löp. Forskeligi üđer Modernisiaringen fan di ialer Skeepen waar uk metjens me iinbecht. Nii wiar dit hydraulisk Wisiir, wat nü uk achtern iinbecht waar. Ön di 10. April 1992 waar di "Rungholt" tö Weeter leten. Döpt waar jü fan Hanna Bradhering. Tö Proof waar ön di 29. Mai 1992 faart. Sent Juuni 1992 es di Föri twesken Daagibel, Wyk en Witdün önerwai. Di Piiler me di Rookröören sit ek muar üp Tweskendek, di sen en Dek hooger üp't Senskiindek. Di Rungholt heer üs jest Autoföri bi di W.D.R. uk achtern en Hydraulik-Wisiir. Di Föri es knap 2 Meeters breerer üs di ialer Skeepen.


Heewer (Avena) het en hialer rä plaantenslacher faan det famile swetgäärs (Poaceae). Miast ment am mä heewer det fuderplaant Avena sativa. Diar jaft at amanbi 23 slacher. Heer as en ütjwool: Avena abyssinica Hochst. Avena barbata Pott ex Link Avena brevis Roth Avena byzantina K.Koch Avena fatua L. Avena longiglumis Durieu Avena nuda L. Heewer (Avena sativa L.), det fuderplaant Avena saxatilis (Lojac.) Rocha Afonso Avena sterilis L. Avena strigosa Schreb. Heeewer woort fööraal üs fuderplaant, oober uk üs iidj för a minsken uun furem faan heewerflooken brükt. A duas läät ham ei ufhanle mä en amer heewer Commonskategorii: Heewer – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Heewer Uni Hamborag: A-Z der Nutzpflanzen (sjiisk) Fering-Öömrang Spreegwurdleksikon, Hüsem 2012


Heewer of uk Echt Heewer (Avena sativa) as en plaantenslach uun det skööl faan a Heewerplaanten (Avena). Heewer woort brükt üs strä, kurn, heewergroot, heewerflooken of heewermeel, man uk uun a medesiin woort det iinsaat. Heewer as en huuchwäärdag kurn. Uun't juar 2010 kaam üüb en hektaar uun't madel 21,6 dt iin, uun Sjiisklun oober 42,6 dt. Di braanwäärs as 1409 kJ of 336 kilokaloriin/kcal üüb 100 g. 1 dt = 1 deziton = 100 kg = 1 dobelsentner Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Heewer


"Kuter" (Fan engelsk: cutter, fan: to cut = skiar) uur forskeligi Buaten en Skeepen neemt. Di jit sa, aurdat di Fuarsteeven (Ofslüt fan't Önerweeter-Skep bi di Bug) bal āprocht stuun en rocht sjarp töhop laap.Da uur di Rump tö di Meren hen breerer en lapt naa achtern hen laangsem weđer töhop. Boowen dit Weeter giar di Breerhair rocht gau ütenachtler, en diarfan heer en Kuter fuul Plaats en ken ek olter lecht kenteri. Dit es uk di Grün, hurom Feskeriiskeepen fuar't Miist Kuter sen. Siilkuter fan di 1930er Jaaren. Sails ön en Kuter Siilkutern bi di Kieler Woche Siilkuters haa fuar't Miist jen Meest me tau of trii Sails. Bi forskeligi Mariinen tö Tiren fan di Siilskeepen wiar uk Kutern me Kanoonen diarön. Des wiar da Krichskutern. Ja her masi Sails, dat ja üp Faart kum kür, en diarfuar waar masi Liren ön Buurt brükt. Di Krichskuters waar fuar Kontrolfaarten, üs Kurier-Skeepen, fuar di Zoll ön somtirs uk üs Kāperskeepen brükt. Aurdat ja bluat jen Meest her, kür ja ek muar faar, wan des ön Steken sjoten wiar of di Sails ofbronen wiar. Diarom waar di Kutern bal fuar iinfacheri Āpgaawen iinset, diar ek sa eetfiarelk wiar. Üp Krichsskeepen wiar


Ris (Oryza) het en hialer rä plaantenslacher faan det famile swetgäärs (Poaceae). Ris hää en grat bedüüdang üs iidj för a minsken, fööraal di slach Oryza sativa. Oryza australiensis Oryza barthii Oryza brachyantha Oryza eichingeri Oryza glumaepatula Oryza glaberrima Oryza grandiglumis Oryza latifolia Oryza longiglumis Oryza longistaminata Oryza meridionalis Oryza meyeriana Oryza minuta Oryza neocaledonica Oryza nivara Oryza officinalis Oryza punctata Oryza rhizomatis Oryza ridleyi Oryza rufipogon Oryza sativa Oryza schlechteri Commonskategorii: Ris – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Ris Kurn


Ris of uk asiaatisk ris (Oryza sativa) as en plaantenslach faan det famile swetgäärs (Poaceae). Ris hää en grat bedüüdang üs iidj för a minsken. Oryza sativa - MHNT Commonskategorii: Ris – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Ris


Swetgäärs (Poaceae = Gramineae) as en grat plaantenfamile üüb a hialer eerd. Flook plaantenslacher haa en grat bedüüdang üs iidj för a minsken. Anomochlooideae – Aristidoideae – Arundinoideae – Bambusoideae – Chloridoideae – Danthonioideae – Micrairoideae – Oryzoideae – Panicoideae – Pharoideae – Pooideae – Puelioideae At jaft wel amanbi 10.000 slacher üüb a eerd. Wichtag sköölen san: Halem (Ammophila) Heewer (Avena) Bambusplaanten (Bambusoidae) Heken (Bromus) Lampenpotsergäärs (Cenchrus) Kaatbiard (Deschampsia) Kwegen (Elymus) Hönanggäärs, Hingstgäärs (Holcus) Bere (Hordeum) Piipgäärs (Molinia) Swinsbasen (Nardus) Oongäärs (Puccinellia) Raid (Phragmites) Ris (Oryza) Sokerröör, Sokerraid (Saccharum) Roog (Secale) Sorghumhirse (Sorghum) Kleigäärs (Spartina of Sporobolus) Wiaten (Triticum) Meis (Zea) Meelhurn Commonskategorii: Swetgäärs (Poaceae) – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Swetgäärs (Poaceae)


Gäärs as en betiaknang för en hialer rä plaanten uun det order Poales. Gäärs wääkst mä lung, smääl bleeden an fiin bloosen. Hat as en wichtag fuderplaant, fööraal för ki, sjep an hingster. Gäärs suragt mä sin ruter för en fääst suad. Üs gäärs wurd plaanten uun jodiar 4 familin betiakent: Raidgäärs (Cyperaceae) Rosken (Juncaceae) Swetgäärs (Poaceae) Restionaceae famile Cyperaceae famile Juncaceae famile Poaceae famile Restionaceae Commonskategorii: Gäärs – Saamlang faan bilen of filmer


Di Sylt wiar di jest Ro-Ro-Föri, diar ön di Föriskepslinie Röm-Söl' faarti. Jü waar ön't Jaar 1966 fan di Rømø-Sylt-Færgeri A/S, diar en Diil fan di Lindinger Reederii Holding A/S ön Rødovre, Deenemark wiar, koopet. Dit Skep waar 1927 ön Bremen üs Dampskep "SS Oldenburg" becht en fuar di Weserfähre GmbH, Oldenburg ön di Föriskepslinie Bremerhaven-Blexen iinset. Dit jest Ombechning wiar al 1935, aurdat aliweegen muar Pasajiiri kām. Ön di 18. September 1944 waar di Oldenburg fan Brandbomben raaket en bruan üt. Ek jerer üs ön di Februwaari 1946 kür jü weđer faar, man diar wiar ek inoch Köölen. Dit Skep lair bit hentö di Juuli 1946 üp Stair. Eeđer 31 Jaaren waar di SS Oldenburg 1958 naa Hamborig (Sund-Reederii) forkoopet. Di nii Reederii braacht dit Skep hentö di Sietas-Werev (Tö des Tir Wilhelm Holst) hur dit üp Dieselmaskiinen ombecht waar (Da wiar jü di MS Oldenburg uuren). 1959 waar di Föri naa Deenemark forchartert, hentö di (Scandinavian Transit Line), Kastrup, wat twesken Kastrup en Malmø en Föriskepslinie her. Di Föri waar üp di Noom "Kastrup" omdöpt. Ön di 8. August 1959 waar dit Skep naa Kastrup omregistiaret en fan di 21. ön üp Wai stjüürt. Ön di 1. Januwaari


Di Rømø wiar dit jest nii Skep fuar di Föriskepslinie Röm-Söl'. Di Linie wiar sent 1963 ön di Gang, en sent 1964 kür jü uk Autos transportiari. Em wiar man mal knap me Plaats fuar di Wainer: Di Anø wiar en Skep fuar Diirter, hur di 25 Autos fan di Bakbuurd-Sir üp Dek köör maast. Di Sylt, diar sent November 1966 faarti, kür 28 Autos me fo. Di Autos waar man aliweegen muar, en da maast di Rømø-Sylt-Færgeri A/S reagiari. Di Rømø waar bistelt en becht. Tö Jööl 1967 waar jü ön Faart braacht. Di Anø fing üđer Āpgaawen, en di Reederii kür da me di tau Ro-Ro-Skeepen 61 Autos faar. Bal wiar uk des tö litj uuren, en di Sylt wiar jaa uk al ialer. Sa waar 1970 di Westerland, en Föriskep, wat al 55 Autos me fo kür, becht en iinset. 1974 waar di Vikingland, jit gurter en wes uk jüür becht. Da kür di Reederii metjens me tau Skeepen ombi 110 Autos faar, en di Komfort fuar di Pasajiiri wiar uk beeter üs em dit jerer her. Da wiar di Rømø aur en waar forkoopet. Sent 2018 ken dit Skep ek muar fünen uur. Em ken man


Di Anø es en Krailtransportskep, wat twesken 1964 en 1976 üs Föriskep ön di Skepslinie twesken Röm en Söl' faart es. Di Anø waar fan di Rederiet Anholt A/S, üp Anholt bistelt, en des fing dit Skep uk ön di Juuni fan 1963 fan di Løland Verft AS, Leirvik i Sogn, Norweegen. Dit nii Skep waar twesken Grenå en Anholt ön Deenemark üp Wai braacht, man da giar di Reederii pleite. Dit Skep waar hentö di Dampskibsselskabet Torm A/S forkoopet en waar da twesken Kopenhaawen en Anholt iinset. Des skul noch en nii Linie uur, man dit slaageti ek rocht. Di Linie blef achterön forswünen, en dit nii Skep wiar al weđer aur. Dit fing di Reeder Lindinger tö weet, diar forskelig Skeepen en Linien her. Sin Lindinger Holding A/S her en Önerselskep, di Lindinger Agro A/S, en des koopeti di Anø, diar jaa en Krailtransporterskep wiar. Hat kür nü wiis, dat me Nuaten en Swinj ek olterfuul tö fortiini wiar. Klaar es man, dat dit Skep bal naa Havneby stjüürt waar, hur Lindinger jaa sent 1963 sin Rømø-Sylt-Færgerii A/S ön di Gang tö fo forsjukti. Diar wiar di Rømø I, en Pasajiirskep al tö litj uuren, en diar waanti


Oongäärs (Puccinellia) het plaantenslacher faan det famile swetgäärs (Poaceae), diar üüb't oon waaks. Puccinellia capillaris (Lilj.) Jansen) Puccinellia distans (Jacq.) Parl. Puccinellia fasciculata (Torr.) E.P. Bicknell) Puccinellia limosa (Schur) Holmb. Echt oongäärs (Puccinellia maritima (Huds.) Parl. Puccinellia peisonis (Beck) Jávorka Puccinellia rupestris (With.) Fernald & Weath. Commonskategorii: Oongäärs – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Oongäärs


Raid (Phragmites) het plaantenslacher uun det famile Swetgäärs (Poaceae). Phragmites karka Raid (slach) (Phragmites australis) Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Raid Wikispecies hää en artiikel tu: Raid


Vorlage:Infobox Chemikalie/Summenformelsuche nicht vorhanden Foolsüren as en witamiin an woort miast üs vitamin B9 betiakent. Monopreparaat Andreafol (CH), DreisaFol (D), Drossafol (CH), Fertifol (CH), Folarell (D), Folcur (D), Folgamma mono (D), Folsan (D), Folverlan (D), Folvite (CH), Gravi-Fol (D), Lafol (D), RubieFol (D) Kombipreparaat Aktiferrin- F (CH), BabyFORTE FolsäurePlus (D), Duofer-Fol (CH), Eryfer comp. (D), Femibion (D), Fero-Folic (CH), Ferro-Folgamma (D), Ferro-Folsan (D), Ferro Sanol comp./ gyn (D), Folgamma (D), Folicombin (D), Gyno-Tardyferon (CH), Hämatopan F (D), Kendural Fol (D), Maltofer-Fol (CH), Plastulen Duo (D), Tardyferon-Fol (D), Folsäure prenatal - Nr. 1 (D), Vitaverlan (D) Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid Iindraanj tu CAS-Nr. 59-30-3 uun't GESTIS-dootenbeenk faan't IFA, ufrepen di 16. Maarts 2013 (mä JavaScript). Thieme Chemistry (Hrsg.): Iindrach tu Folsäure uun Römpp Online. Version 3.19. Georg Thieme Verlag, Stuttgart 2011, ufrepen di 10. Mei 2011. Foolsüren bi ChemIDplus.


Meis as en plaant, huar uk di slach Zea mays ssp. mays tu hiart. Zea diploperennis Zea perennis Zea luxurians Zea nicaraguensis Meis (slach) (Zea mays) ssp. huehuetenangensis ssp. mexicana ssp. parviglumis ssp. mays, di kultuur-meis. Commonskategorii: Meis – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Meis ssp. ment subspecies = onerslach


Meis (Zea mays) as en plaantenslach uun det famile swetgäärs (Poaceae), an kaam tuiarst uun Meksiko föör. ssp. huehuetenangensis ssp. mexicana ssp. parviglumis ssp. mays, di kultuur-meis. Faan bedüüdang för a büürerei as di onerslach Zea mays ssp. mays. Det kurn woort brükt üs iidj, üs fuderplaant an uk, am bio-sprit tu maagin. Di braanwäärs as 1377 kJ üüb 100 g faan a früchten. Commonskategorii: Meis – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Meis


En Liikenskep es sawat üs en Liikenwain, bluat fuar di See. Masi Liren wel ek üp Lön' bigreewen uur, wan ja stürewen sen, di maat forbronen uur, en jaar Eesken skel iin ön di Nuurđsee kum. Fuar sok Liren uur Liik üp See önböören. Hat jeft Reederiien, dānen en Skep haa, hur di Eesken me wechfaart uur. Des es da en Liikenskep, en üp Söl' es dit di Ekke Nekkepen. Di Reederii fan tau Liikenskeepen ön't Nat


En Tolskep uur brükt fuar üp di Grensen üptöpasi, en dat nemmen Kraam naa Dütsklön' bringt, wat diar ek hen skel. Dit ken Droogen wiis of uk Waapen en forskelig üđer Kraam. Fuar hok Saaken skel uk Tol bitaalet uur wan di mebraacht uur, en da skel di Tol-Amtslir hol kasiari. Zoll es en dütsk Uurt, fuar Söl'ring kür em bal beeter dit deensk Uurt "Skat" binüti, wat diar fuar't Miist fuar Stjüüren nomen uur. "Tol" sair Maike Ossenbrüggen man uk, da skul dit noch pasi. Di Kniepsand liit ön Hörnem. Jü es altert me 5-7 Man biset, en tö di Tiinststair jert uk en Pick-Up, hur di Liren me köör ken. Di Tanks ken 11.000 Liter Skepsdiesel me langs fö. Diarme faart san Skep da 540 Seemiilen, dit sen ombi 1.000 km. En Birocht aur di Tolskeepen sent 1950. Di Lir fan di Kniepsand luki uk eeđer Saligen.


Nuaten (Bos primigenius taurus) hiir tö di Tetjidiirtern. Wan en Nuat en Wüfki es, da jit dit Kü, wan't en Mantji es, da jit et Stiir of Bol. Wan en Mantji kastriaret es, da jit et Aus. Di Jungen fan di Nuaten jit Kualewer. Fan Nuaten, Sjip of Hingster üp Hofstair snaket em uk üs Tjüch of di Kraitern. Di Kü jeft masi Molk, hur di Mensken manigfual Saaken fan maaki ken sa üs Aast, Joghurt en Fleten. Di Buern tii forskelig Nuaten āp, üs Molk- en Fleesktjüch. Di Ausen sen jerer aaftinoch üs Tochdiirtern fuar Wainer en Buererii-Giraaten nütet uuren. Me di Technisiaring fan di Buererii es dit man mener uuren en nü sa gur üs forswünen. Di Bolen uur fuar't Miist üs Fleesktjüch āptain, man em nütet jam uk fuar senerlig Nuaten-Aarten tö fo. Diarfuar uur dit Sperma fan jam saamlet en iinfröösen, dat em di Aart uk jit fo ken, wan di Bol al lung tö Mārig uuren es. Hat jeft en "Sperma-Baank", ön Sleeswig-Holstiin di RSH, diar Sperma forkoopet. Des uur da fan di Dochter iin ön di Kü sprütet, dat jü di rocht Kualeven fair. Dit Fleesktjüch es en nöörig Diil fan di Buererii, aurdat


Vorlage:Infobox Insel/Wartung/Höhe fehlt Röm as en däänsk waaseilun uun't nuurden faan Sal an en sarkspal uun't Tønder Komuun. Röm Statistikbanken -> Befolkning og valg -> BEF4: Folketal pr. 1. januar fordelt på øer (däänsk) Commonskategorii: Rømø – Saamlang faan bilen of filmer


En pangram as en sats, huar aal a buksteewen faan en alfabeet uun föörkem. Hi woort brükt, am en skraftoort tu ferklaarin, so üs uun det kasje rochts boowen. Man uk am det skriiwen üüb en tastatuur tu ööwin, wurd sok satsen brükt. Victor jagt zwölf Boxkämpfer quer über den großen Sylter Deich. The quick brown fox jumps over the lazy dog. 2013 hää det Nordfriisk Instituut det Tams Jörgensen-prisapgoow auer di best sats uun en fresk spriakwiis ütjlööwet. Üüb a iarst trii plaatsen kaam: Wat schük blä fögler uun jip moder? (fering) Drôvige kij âlje op útfanhûzersbêd yn Swichum. (waastfresk) Gau puid åte üülje foomne bai e schörkewäi. (frasch) Wäädstridj faan't NFI. Archiwiaret faan det originool di 24. September 2015. Ufrepen di 23. Maarts 2013. Commonskategorii: Pangram – Saamlang faan bilen of filmer Anagram Palindroom


Di Vikingland es en Aarbersskep fan di Saipem S.p.A. (Eni S.p.A.), Italien. Jü es sent 2008 fuaral ön Kasachstan önerwai. Fuarof wiar di Vikingland fan 1974 bit 2005 üs Föriskep ön di Skepslinie Röm-Söl' iinset. Dit nii Skep waar ön't Jaar 1973 üp Kiil lair (Hüsemer Skepswerev, Bechningsnumer 1401). Ön di 30. Marts 1974 waar jü üs Vikingland tö Weeter leten. Fan di 24. Mai 1974 ön wiar jü fuar di Kopenhaawener Reederii Lindinger ön di Rømø-Sylt Færgeri A/S, en Diil fan di Lindinger-Reederii ön Rødovre üp Seelön', Deenemark önerwai. Des Firma waar 1979 fan di Fördereederei ön Flensborig aurnomen, wat 1988 en nii Selskep fan di Föri maaketi, di Römö-Sylt-Linie GmbH. Fan ali Selskepen wiar di Vikingland aliweegen twesken Röm en Söl' iinset. Jü waar ön di niigentiger Jaaren ombecht. Dit Skep wiar üs gurter Sesterskep tö dit ialer Föriskep Westerland becht. Di Linie wiar 1963 bigent uuren en her aur di Jaaren masi maaket, höör Kwaliteet en Kapatsiteet tö forbeeteri. Sa wiar di Vikingland uk ek bluat en gurter Skep, em her uk fan benen alis dönen, dat höm üp sin Rais diarme gur tö Wai wiis kür. Fan büten her em di faini Linie fan di Westerland


Asger Juul Linding Lindinger (Beren Fridai, di 13. Oktoober 1916 ön Esbjerg/DK, Storewen Mondai, di 20. September 1999 ön Skodsborg/DK) wiar en deenski Skepsreeder, Generalkonsul, Forfater en Politiker. Hi braacht ön't Jaar 1963 di Föriskepslinie Röm-Söl' üs Rømø-Sild Færgerii A/S ön Havneby üp Röm ön di Gang. Bülow Agro Co. wiar en Diil fan dit Automobiil-Gisjeft F. Bülow & Co., diar waarskiints ön di jest Hualev fan di 50er Jaaren grünet waar. Di Diil Agro Co. her me Mereln töögen Ünkrüür, Slöör en Üntjüch sa üs di Sprüten diarfuar tö dön, diar importiaret en forkoopet waar. Asger Juul Lindinger kām 1946 tö F. Bülow en Co.. Fan 1952 ön her hi al Diili fan di Bülow Trading Co. en biraileti di Hanel. 1953 kām Bülow Agro Co. diartö. Lindinger kür di hiili Kraam ön't Jaar 1956 aurnem, en diarfan waar di Lindinger-Konzern grünet. Di Reederii waar ön't Jaar 1961 grünlair. Lindinger her en Importfirma en maast olterfuul Stjüüren bitaali. Dit wel hi foraneri, aurdat hi meenti, dat hi me en Skep Forleesens maaki kür. Dit slaageti man ek. Dit Skep, diar eeđer sin Wüf Ruth Lindinger neemt waar, braacht jit muar Jil iin, en sa skul Lindinger jit muar "Skat"


Wat meenst Dü? Asger Juul Linding Lindinger, deensk Reeder en Koopman Föriskepslinie Röm-Söl', grünet fan Lindinger?


Hirs(e) as di nööm faan en hialer rä slacher kurn. Jo hiar tu det plaantenfamile swetgäärs (Poaceae). Det wurd komt faan't ualgermaans hirsa, hirsi of hirso uf an ment so föl üs iidj. Al föör 8000 juar as diar bruad faan maaget wurden. Sorghum Sorghum S. bicolor (Milo, Sokerhirse) S. × drummondii (Sudaangäärs) Millethirsen Brachiaria B. deflexa B. ramosa Coix C. lacryma-jobi Digitaria D. exilis (witj fonio) D. iburua (suart fonio) D. compacta D. cruciata D. sanguinalis Echinochloa E. frumentacea (Jaapanhirse) E. esculenta E. crus-galli E. stagnina E. colona E. pyramidalis (Antiloopengäärs) Eleusine E. coracana (Fangerhirse) Eragrostis E. tef (Teff) E. pilosa Panicum P. miliaceum P. hirticaule = P. sonorum P. sumatrense P. virgatum P. turgidum, P. laetum, P. anabaptistum P. decompositum Paspalum P. scrobiculatum Pennisetum P. glaucum (Parlhirse) Setaria S. italica S. sphacelata, S. pumila, S. verticillata, S. finita, S. parviflora Urochloa U. panicoides U. mosambicensis, U. trichopus, U. brizantha = Brachiaria brizantha Commonskategorii: Millethirse – Saamlang faan bilen of filmer Commonskategorii: Sorghumhirse – Saamlang faan bilen of filmer


Brar Cornelius Roeloffs kām ön di 14. Oktoober 1928 ön Süđerjen/Föör tö Wārel en storev di 22. Marts 2013. Sin Bruarwening wiar di Buererii, diar hi ön di Hofstair fan sin Faađer bit 1955 eeđergingen es. Hi studiareti da Agrārweetenskep en kür diareeđer bal wichtige Kontoorsaarberen bi't Bundslön' aurnem. Sa waar hi Ministeriālreer fuar Agrarstruktuur iin ön't Kiiler Buereriiministeerium. Fuar en Jaar wiar hi uk jit Referent bi't Bunds-Buereriiministeerium. Fan dit Jaar 1990 ön holp hi ön di nii Bundslönen en bech di Buererii diar nii āp, wat fuar't Miist hiilendal nii Struktuuren nöörig her. Uk di Kontoorsbirik iin ön di Ministeerien kür sin Help gur brük, dat ja beeter me di Foraneringen klaarkum kür. Diarom giar Roeloffs 1990 naa Mecklenburg-Vorpommern en waar Staatssekreteer iin ön't Schweriner Buereriiministeerium. Diar kām ön di fjuur Jaaren, diar hi diar wiar, masi bi üt, en Brar C. Roeloffs fing 1998 dit Bundsfortiinstkrüts fan di jest Klasi ön't Bjen. Brar "Botje" Roeloffs her al jer en Saamling aur di Histoorii fan di Buererii en Menskhair üp Föör bigent. Bi forskeligi Stiftingen wiar hi Meföligster en uk Reersman fan't Fak. Bi't Nordfriisk Instituut wiar iin ön di Foriinings-Biraat (1996 - 2012). Hi braacht masi Dokumenti


Dit Bundsfortiinstkrüts es di amtelk Verdienstorden der Bundesrepublik Deutschland, Hat es deling di iinsigsti Orden, diar em ön Dütsklön' jit fo ken. En Fortiinstkrüts skel Liren fo, dir ur di Maten fuul fur di Menskhair ön Dütsklön' dönen haa, fuar't Miist ön Politik, Weetenskep, Selskep of Kultuur. Knud Ahlborn (1949) Matthias Andresen (?) Peter Aniol (1987, 1992) Volker Articus (?) Günter Asmussen (2013) Ute Babbe (2015) Berthold Bahnsen (1971) Willi Berendt (2017) Günther Bertling (2012) Frenz Bertram (2009) Karl-Werner Broska (2006) Ellen Carstensen (2009) Peter Harry Carstensen (1996) Heinrich Clasen (1952) Heinz Clausen (2012) Ludwig Claussen (1968) Peter Cohrs sen. (?) Christa Drigalla (2021) Marius Eriksen (2003) Walter Fiedler (?) Peter Froundjian (2002) Gudrun Fuchs (2015) Dr. jur. Walter Fuglsang (?) Dr. Carl Haeberlin (1954) Jörgen Jensen Hahn (2014) Carsten Johannsen (?) Kurt Hamer (1975, 1981, 1985) Wilhelm J.E. Hansen (?) Salem Hattab (2018) Käte Hinrichsen (2005) Hans Ingwersen (1975) Katharine Ingwersen (?) Hans Jacobs (2007) Hans Jaenisch (1976) Hans Friedrich Jensen (2009) Jürgen Jungclaus (2009) Dieter Kalisch (2012) Hans-Alwin Ketels (1975, 1982) Hauke Koopmann (2009) Peter Kuhlemann (1973) René Leudesdorff (1993) Peter Lustig (2007) Peter Martinen (2013) Horst Möller (2011) Klaus Müller (2010) Ernst Nicol (2013) Claudine Nierth (2018)


Di Fortiinstorden fan't Lön Sleeswig-Holstiin es di hoogsti Ütteekning fan Sleeswig-Holstiin. Ön't Jaar 2008 waar di nii maket; fuarof her em en Sleeswig-Holstiin-Medalje. Johannes Brodersen (2002) Magnus Feddersen (1981) Walter Fiedler Ilse Gertz (2002) Manfred Kamper (2000) Hans-Alwin Ketels Gisela Terheggen (2006) Uwe Tschanter (2002) Friedel Anderson (2011) Ulf Bästlein (2021) Felix Droese (2011) Erk Hassold (2016) Knut Kiesewetter (2012) Karl Ernst Laage (2011) Ingwer Nommensen (2008) Gerd Jürgen "Shanger" Ohl (2019) Frederik Paulsen jr. (2021) Thomas Steensen (2021) Otto-Dietrich Steensen (2008) Inken Völpel-Krohn (2020) Eva Waltemath (2017) Bundsfortiinstkrüts Dannebrogorden Hans-Momsen-Pris


Hans Momsen (* 23.10.1735 ön Faartoft, † 13.09.1811 ön Faartoft) Di 23.10.1735 waar bi du Buer Momme Jensen ön Faartoft en Dreeng beren, diar di Noom Hans Mom(m)sen fing. Hans wiar di taust Seen fan Momme Jensen, en hi wiar en bet swak üp di Biin. Hi waar da aaftinoch "dåt hanerng" of "hennerling" neemt, wat sa fuul üs sneerig Mensk jit. Jens saach hi en Stek Popiir, hurön sin Faađer wat bireeknet en teeknet her, en hi fraageti des, hurom dit diari sa ütsaach. Da sair Momme Jensen: "Luki üp Bualkem eeđer ' Euklids 13 Elementi '. Niisgirig, üs Hans me sin 13 Jaaren wiar, fuan hi dit diari Bok uk bal, man hi kür dit ek gur lees. Dit Bok wiar fan sin Grootfaađer Jens Jakobsen, diar Skullmaister ön Holön' wesen wiar. Sa wiar dit Bok uk üp Holönsk skrewen Hans Momsen nem da en holönsk Biibel en liirti sa fuul Holönsk, dat hi di Euklid forstuun kür. Me 14 Jaaren her hi dit da ek bluat lesen, hi her dit uk sa fiir bigrepen, dat hi diarme aarberei kür. Di Buererii wiar en bet swaar fuar Hans Momsen, en sa tooch hi 1853 naa Dithmarschen, hur hi


Bambusplaanten san en onerfamile faan't swetgäärs (Poaceae). Diar jaft at auer 1500 slacher faan. Jo slacher kön uun 2 triibus iindiald wurd: Bambus (Bambuseae): Jo kön flook meetern huuch wurd an ferholte. Amanbi 1500 slacher. Olyreae: Jo waaks üs gäärs an wurd knaap ans huuger üs ään meeter. Amanbi 130 slacher. Commonskategorii: Bambusplaanten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Bambusoideae


Bambus het en hialer rä plaanten faan det famile swetgäärs (Poaceae). Jo waaks slaank an kön aal hög meetern huuch wurd an ferholte. Daalang käänt'am 1.447 slacher. At jaft oober uk bambusplaanten faan en öödern triibus, diar ei ferholte. Bambus wääkst uun Aasien, Nuurd- an Süüdameerikoo an uk uun Afrikoo an Austraalien. 500 slacher waaks alian uun Sjiina. A miasten brük det kliima faan a troopen, man uk huuch uun a berger faan a Anden an faan't Himalaja kem jo föör. Bambus wääkst fiks gau, enkelt slacher ään meeter di dai. Man holten hard wurd jo iarst efter juaren. Bambus woort fööraal brükt üs baumateriool an üs braanholt. Jong sprööd woort uk eden, an bambuskurn liket heewer an koon för bruad brükt wurd. En hüs woort mä bambus iinrüst Bambuskurn Jong sprööd Commonskategorii: Bambus – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Bambuseae


Di Hans-Momsen-Pris uur fan di Krais Nuurđfriislön sent 1986 jens ön't Jaar ütdönen. Di Pris es fuar Mensken taacht, diar aur di Maaten fuul fuar di Kultuur ön di Krais dönen haa. Hi jit tö Iaren fan di Buer en Matemātiker Hans Momsen eeđer des. 1986 - Dr. Albert Bantelmann, Schleswig (*08.01.1911 ön Hamborig, †18.09.1999) 1987 - Christine Altstädt, b. Lützen, E Hoorne (*19.02.1918 ön e Hoorne, †20.11.1989) 1988 - Dr. Frederik Paulsen, Aalkersem (*31.07.1909 ön Daagibel †03.06.1997) 1989 - Johannes Petersen, E Hoolme (*17.10.1909 ön Ockholm †02.02.1992 ) 1990 - Karl Michelson, Friedrichstääd (*1921 ön Friedrichstat) 1991 - Konrad Bendsen, Naibel (*02.12.1910 ön Risem †11.03.1994) 1992 - Albert Panten, Naibel (* 1945 ön Soholm) 1993 - Hans-Hermann Petersen, Huuchviöl (*1920 ön Hoogviöl) 1994 - (niin Pris) 1995 - Marie Tångeberg, Efkebel (*1924 ön di Marienkoog) 1995 - Friedrich Johannsen, Tating (*26.06.1915 ön Süderholz †30.10.2001) 1996 - Jakob Tholund, A Wik (*1928 ön Gooting) 1997 - Brar Volkert Riewerts, Hüsem (*30.09.1914 ön Loonham †08.04.2002 ön Mildstedt) 1998 - Christine (Christel) Johannsen, Galmsbel (*1934 ön Naibel) 1999 - Mathilde (Tilla) Lorenzen, Löwenstedt (*1943, †2004) 2000 - Hedwig Schröder, Hüsem (*19.03.1920 uun Wacken (Krs. RD-ECK) †07.07.2010 ön Hüsem) 2001 - Gerd Kühnast,


Restionaceae san en famile faan gäärsplaanten. Jo like a rosken an waaks üüb a süüdelk eerdheleft. At jaft wel 400 bit 500 slacher uun jodiar sköölen: Commonskategorii: Restionaceae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Restionaceae


Rosken (Juncus) san en skööl faan amanbi 300 plaantenslacher un det roskenfamile (Juncaceae). Uun Nuurdfresklun ment am miast di slach Juncus maritimus. Rosken wurd hal brükt, am diar kurwer, skur of maten faan tu flechten. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Rosken Wikispecies hää en artiikel tu: Rosken


Rosken (Juncaceae) san en plaantenfamile uun det kategorii Poales. At jaft amanbi 430 slacher. Distichia Nees & Meyen: 5 slacher uun Süüd-Ameerikoo "Echt" Rosken (Juncus L.): amanbi 300 slacher Haaspuaten (Luzula DC.): amanbi 115 slacher Marsippospermum Desv.: 4 slacher üüb a süüdelk eerdheleft Patosia : 1 slach uun Chiile an Argentiinien: Patosia clandestina (Phil.) Buchenau Oxychloe Philippi: 5 slacher uun a Anden Rostkovia Desv.: 2 slacher üüb a süüdelk eerdheleft Commonskategorii: Rosken – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Rosken


Haaspuaten (Luzula) san en skööl faan 115 slacher uun det plaantenfamile Juncaceae. Miast ment am uun Nuurdfresklun di slach Luzula campestris. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Haaspuaten Wikispecies hää en artiikel tu: Haaspuaten


At Haaspuat (Luzula campestris) of uk Haasbruad as en plaantenslach uun det roskenfamile Juncaceae. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Haaspuat Wikispecies hää en artiikel tu: Haaspuat


Sokerröör of uk sokerraid (Saccharum officinarum) as en plaant uun det famile swetgäärs (Poaceae). Hat as det wichtagst plaant üüb a eerd, wat soker (Saccharose) leewert. Hat woort oober uk brükt för bio-sprit an för rum. Sokerröör wääkst uun a troopen an subtroopen an leewert amanbi 70% faan a soker üüb a eerd. Uun a juaren 2005 an 2010 as so föl soker wonen wurden (uun t): Brasiilien (422 957 // 717.462) Indien (237.088 // 292.300) Sjiina (87.578 // 111.454) Thailun (49.586 // 68.808) Meksiko (51.646 // 50.422) Pakistan (47.244 // 49.373) Röörsoker as aal wat bilager üs rööwensoker an woort diaram uk muar an muar uun Euroopa brükt. Süddeutsche Zeitung: "Rohr schlägt Rübe", Artiikel faan a 10. Maarts 2010 Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Sokerröör Wikispecies hää en artiikel tu: Sokerröör


Sokerröör of sokerraid (Saccharum) as di nööm faan en hialer rä plaantenslacher uun det famile Poaceae. Faan grat bedüüdang för a büürerei as di slach Saccharum officinarum. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Sokerröör Wikispecies hää en artiikel tu: Sokerröör


At Organisatsioon för Iidj an Büürerei, (efter't ingelsk Food and Agriculture Organization of the United Nations), FAO as en iinrachtang faan a UNO an sat uun Room. Hat skal diarför surge, dat a minsken üüb a eerd nooch an sünj iidj fu. Commonskategorii: FAO – Saamlang faan bilen of filmer


Raidgäärs (Cyperaceae) as en plaantenfamile uun det kategorii Poales mä amanbi 5500 slacher. Jong plaanten san Häänen, (fe.) Heenen. Blysmus Bolboschoenus Botgäärs (Carex) Cladium Zypergäärs (Cyperus) Eleocharis Olgäärs (Eriophorum) Swinsbasen (Isolepis) Kobresia Rhynchospora Schoenus Bobeln (Schoenoplectus) Scirpus Trichophorum Commonskategorii: Raidgäärs – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Raidgäärs


Wat menst dü? A basen faan en swin Swinsbasen (Nardus), plaanten Swinsbasen (Isolepis), plaanten


At kliima beskraft det weder, so üs det uun't madel auer flook juaren uflääpt. Laachtmengde Temperatuur faan loft an weeder Mengde faan rin of snä, sjokde faan is Mengde faan focht uun a loft Loftdruk Winj (wai an faard) Ütj jodiar dooten wurd kliimaregiuunen (üüb det koord rochts) bestemet. Istidj Globaal apwarmin Wladimir Köppen Commonskategorii: Kliima – Saamlang faan bilen of filmer


Botgäärs (Carex) as en skööl faan amanbi 2.000 plaantenslacher un det famile faan't Raidgäärs (Cyperaceae). Hat wääkst miast uun kuul of miatag kliima. Carex subg. Carex – 1450 slacher, weltwidj Carex subg. Psyllophora (uk: "Primocarex") – 70 slacher Carex subg. Vignea – 350 slacher, weltwidj Carex subg. Vigneastra (uk: "Indocarex") – 100 slacher, Aasien .. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Botgäärs Wikispecies hää en artiikel tu: Botgäärs


Olgäärs (Eriophorum) as en skööl faan 18 plaantenslacher uun det famile faan't Raidgäärs (Cyperaceae). Jo waaks fööraal uun muuren. E. angustifolium – E. brachyantherum – E. callitrix – E. chamissonis – E. gracile – E. humile – E. latifolium – E. scabriculme – E. scheuchzeri – E. tenellum – E. tolmatchevii – E. transiens – E. vaginatum – E. virginicum – E. viridicarinatum Smäälbleeden Olgäärs (Eriophorum angustifolium) Briadbleeden Olgäärs (Eriophorum latifolium) Eriophorum vaginatum Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Olgäärs Wikispecies hää en artiikel tu: Olgäärs


Swinsbasen (Isolepis) san en skööl faan plaantenslacher uun det famile Raidgäärs (Cyperaceae). I. alpina – I. angelica – I. antarctica – I. aucklandica – I. australiensis – I. basilaris – I. beccarii – I. bicolor – I. brevicaulis – I. bulbifera – I. caligenis – I. carinata – I. cernua – I. congrua – I. costata – I. crassiuscula – I. cyperoides – I. diabolica – I. digitata – I. distigmatosa – I. expallescens – I. fluitans – I. gaudichaudiana – I. graminoides – I. habra – I. hookeriana – I. humbertii – I. humillima – I. hystrix – I. inconspicua – I. inundata – I. inyangensis – I. karroica – I. keniaensis – I. kilimanjarica – I. leptostachya – I. levynsiana – I. ludwigii – I. montivaga – I. moseleyana – I. namaquana – I. natans – I. nigricans – I. oldfieldiana – I. omissa – I. pellocolea – I. pottsii – I. praetextata – I. producta – I. prolifera – I. pseudosetacea – I. pusilla – I. ranko – I. reticularis – I. rubicunda – I. ruwenzoriensis – I. sepulcralis – I. setacea – I. sororia – I. stellata – I. striata – I. subtilissima – I. sulcata


At Olruus(fe.) of uk Smäälbleeden Olgäärs (Eriophorum angustifolium) as en plaant uun det famile faan't Raidgäärs (Cyperaceae). Hat hiart tu't Olgäärs an wääkst uun muuren. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Olruus Wikispecies hää en artiikel tu: Olruus Olruus. Uun: FloraWeb.de.


At swinsbas (Isolepis setacea) as en plaantenslach uun det famile raidgäärs (Cyperaceae). Commonskategorii: Swinsbasen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Swinsbasen


Swinsbasen (Nardus) san en plaantenskööl uun't famile Swetgäärs (Poaceae). Diar jaft'at man ään slach faan: Nardus stricta. Commonskategorii: Swinsbasen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Swinsbasen


At swinsbas (Nardus stricta) as en plaantenslach faan det skööl Nardus uun't famile swetgäärs (Poaceae). Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Swinsbasen Wikispecies hää en artiikel tu: Swinsbasen Swinsbas (Nardus). Uun: FloraWeb.de.


Boberrosken (Typhaceae an Sparganiaceae) san en plaantenfamile uun't order Poales. Sparganium S. americanum – S. androcladum – S. angustifolium – S. confertum – S. emersum – S. erectum – S. eurycarpum – S. fallax – S. fluctuans – S. glomeratum – S. gramineum – S. hyperboreum – S. japonicum – S. kawakamii – S. limosum – S. natans – S. probatovae – S. rothertii – S. simplex – S. stenophyllum – S. stoloniferum – S. subglobosum – S. yunnanense Skeeger (Sparganium erectum) Typha T. albida – T. alekseevii – T. androssovii – T. angustifolia – T. austro-orientalis – T. azerbaijanensis – T. biarmica – T. capensis – T. caspica – T. changbaiensis – T. davidiana – T. domingensis – T. elephantina – T. ephemeroida – T. grossheimii – T. incana – T. joannis – T. kalatensis – T. kamelinii – T. komarovii – T. kozlovii – T. krasnovae – T. latifolia – T. laxmannii – T. linnaei – T. lugdunensis – T. minima – T. orientalis – T. pallida – T. paludosa – T. przewalskii – T. schimperi – T. shuttleworthii – T. sinantropica – T. sistanica – T. subulata – T. tichomirovii – T. turcomanica – T. tzvelevii –


Di Iartapel (irpel(öö.), eerdaapel(fe.), Solanum tuberosum), es ön Diili fan Dütsklön, Öösterrik en di Swaits uk üs Erdapfel (Herdöpfel) of Grundbirne (Grumbeer) bikeent. Üp Söl' jeft et Liren, diar Iirtaapler sii, Jiartapeln (Ütspraak üs "Jechtabeln") oof Öört-Aabelern, en jit muar. Em ken al sii, dat des en lewendigi Uurt fan di Söl'ring Spraak es. Meent es da aliweegen di Nüti-Plaant, diar tö di bioloogiski Familii fan di Plaanten, diar ön't Junk wuksi (Solanaceae) jert. Tö des Ker fan Plaanten hiir uk di Tomāti (Solanum lycopersicum), Paprika (Capsicum) en Tabak (Nicotiana). Brükt uur di Iartapel üs en öneriarsk Knolenplaant. Aur di Knolen ken fan di Plaant nii Plaanten wuksi. Di Siid wukset fan Baien ön di green Diil fan di Plaant. Des sen giftig fuar Mensken, diar skel em ek olter fuul fan iit. 2003 wiar di Iartapel dit Greentjüch fan't Jaar ön Dütsklön. Hat jeft üp Söl' jit trii Buern, diar Iartapeln plaanti en forkoopi. Jen diarfan sit twesken Kairem en Munkmērsk, jen ön Kaamp en jen ön Muasem. Di Buer fan Muasem maaket man dit Miist diarfan, di köört di uk üt. Ön Muasem jeft et sagaar en priwāti Iartapel-Auto, diar fuar forskeligi Famiilien-Meföligster iinkoopet en ütköört. Bi di


A Skeeger (Sparganium erectum) as en plaantenslach uun det famile faan a Boberrosken (Typhaceae). Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Skeegern Wikispecies hää en artiikel tu: Skeegern Skeeger. Uun: FloraWeb.de.


Lont(en) (Typha latifolia) san plaanten uun det famile faan a boberrosken (Typhaceae). Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Lonten Wikispecies hää en artiikel tu: Lonten Lonten. Uun: FloraWeb.de.


Bobeln (Schoenoplectus), uk boberrosken(?) san en skööl plaanten uun det famile raidgäärs (Cyperaceae). At jaft wel amanbi 60 slacher. Uun Euroopa kem föör: Schoenoplectus lacustris (L.) Palla Schoenoplectus tabernaemontani (C.C. Gmel) Palla Schoenoplectus litoralis (Schrad.) Palla Schoenoplectus mucronatus (L.) Palla Schoenoplectus pungens (Vahl) Palla Schoenoplectus triqueter (L.) Palla Schoenoplectus supinus (L.) Palla Schoenoplectus × carinatus (Sm.) Palla (Krüsang faan S. lacustris an S. triqueter) Schoenoplectus × kuekenthalianus (Junge) D.H. Kent (Krüsang faan S. tabernaemontani an S. triqueter) Schoenoplectus juncoides (Roxb.) Palla (Syn.: Scirpus juncoides Roxb.; Scoenoplectiella juncoides (Roxb.) Lye), as uun Portugal iinslebet wurden. Commonskategorii: Bobeln – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Bobeln


Dünemheken (Bromus thominei of uk Bromus hordeaceus subsp. thominei) san plaanten uun det famile Swetgäärs (Poaceae). Wikispecies hää en artiikel tu: Dünemheken Dünemheken. Uun: FloraWeb.de.


Heken (Bromus) san en skööl faan plaanten uun det famile Swetgäärs (Poaceae). Jo kem üüb a hialer eerd föör. At jaft wel amanbi 100 slacher, 25 uun Euroopa. Dünemheken M.A. Fischer, K. Oswald, W. Adler: Exkursionsflora für Österreich, Liechtenstein und Südtirol. Traad aplaag, Linz 2008, ISBN 978-3-85474-187-9. Siegmund Seybold (Hrsg.): Schmeil-Fitschen interaktiv (CD-Rom), Quelle & Meyer, Wiebelsheim 2001/2002, ISBN 3-494-01327-6 Commonskategorii: Heken – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Heken


Kaatbiard (Deschampsia) het en hialer rä plaantenslacher uun det famile swetgäärs (Poaceae). Jo waaks trinj am a hialer eerd. Commonskategorii: Kaatbiarder – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Kaatbiarder


Wiasem (Deschampsia cespitosa) as en plaantenslach uun det famile swetgäärs (Poaceae) an hiart tu a kaatbiarder. Efter GRIN: Deschampsia cespitosa subsp. alpina Deschampsia cespitosa subsp. beringensis Deschampsia cespitosa subsp. borealis Deschampsia cespitosa subsp. brevifolia Deschampsia cespitosa subsp. cespitosa Deschampsia cespitosa subsp. holciformis Deschampsia cespitosa subsp. obensis Deschampsia cespitosa subsp. orientalis GRIN Taxonomy for Plants. Archiwiaret faan det originool di 20. Janewoore 2009. Ufrepen di 1. April 2013. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Wiasem Wikispecies hää en artiikel tu: Wiasem Wiasem. Uun: FloraWeb.de.


Ruad Toost(er) (Holcus lanatus) as en plaantenslach uun det famile Swetgäärs (Poaceae). Risp noch ruad an tutaanj Risp as eeben Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Ruad Tooster Wikispecies hää en artiikel tu: Ruad Tooster Ruad Toost. Uun: FloraWeb.de.


Hönanggäärs of uk hingstgäärs (Holcus) as en skööl faan njügen plaantenslacher uun det famile swetgäärs (Poaceae). Holcus annuus, uun Süüdeuroopa Holcus azoricus, üüb a Atsooren Holcus gayanus Holcus grandiflorus Ruad Toost (Holcus lanatus) Wok Hönanggäärs (Holcus mollis) Holcus notarisii Holcus rigidus Holcus setiger Commonskategorii: Hönanggäärs – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Hönanggäärs


Wat menst dü? Di bääftaanj faan en skap Hek, di fask Heken, a plaanten Hekbleeden, plaanten


Kwegen (Elymus = Roegneria + Elytrigia) san en skööl faan plaantenslacher uun't famile swetgäärs (Poaceae). At jaft wel amanbi 100 slacher. Blä Halem (Elymus arenarius = Leymus arenarius) Dünemkweg (Elymus athericus) Strunkweg (Elymus farctus) "Echt" Kweg (Elymus repens) Commonskategorii: Kwegen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Kwegen


At Kweg (Elymus repens = Elytrigia repens = Agropyron repens = Triticum repens) as en plaant uun det famile Swetgäärs (Poaceae). Hat komt üüb a hialer eerd föör. At kweg as en wichtag gäärsplaant an woort üs greenfuder för beesten ütjsest. Wan't ham iarst ans briad maaget hää, as't oober knaap noch wech tu fun. Uun Ruslun wurd a ruter eder green of uk kööget eden. Bereegent üüb 100 g fanjst dü uun kwegen: 5 bit 6 % aiwitj 30 bit 40 % soker 150 mg Vitamin C 6 mg Karotin A drüget ruter wurd uk üs tee dronken of uun a medesiin iinsaat. Jo skel a niiren speel. Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid M.K.: Die Quecke nutzen, uun: Gemüse, (ütj: Kartofel i ovosci, Heft 6, 1998), Ulmer Verlag, 1999, S. 173 Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Kwegen Wikispecies hää en artiikel tu: Kwegen Kweg. Uun: FloraWeb.de.


Wat menst dü? Vitales / Vitaceae, det order / plaantenfamile Winplaanten, det skööl Vitis Win (slach), di plaantenslach Vitis vinifera Windrüüw, di onerslach Vitis vinifera vinifera / sativa mä aal sin suurten Win (drank), witjwin of ruadwin Wil win, det skööl Parthenocissus


Krüsbloosen (Brassicaceae of uk Cruciferae) san en grat plaantenfamile uun't order Brassicales mä 3.000 bit 4.000 plaantenslacher. Flook plaantenslacher uun detdiar famile haa en grat bedüüdang üs iidj för a minsken. (Armoracia) Pöberrut (Armoracia rusticana) Kualplaanten (Brassica) Abessiinsk senep (Brassica carinata) Brün senep (Brassica juncea) Suart senep (Brassica nigra) Raps (Brassica napus) onerslach: Steegrööw, Güül rööw?, Kualrööw ? Böderrööw ? (Brassica napus rapifera) Rööwsiad, Kualrööwen ? (Brassica rapa) onerslacher: Sjiinakual, Meirööw, Rööwstaal Kual (slach) (Brassica oleracea) onerslacher: Bluumenkual, Hoodkual, Ruusenkual, Kualroobe, Brokoli, Greenkual (Capsella) Snoot (Capsella bursa-pastoris) (Cardamine) Klooker (Cardamine pratensis) (Cochlearia) Greens Saloot, Skorbükskrüüs (Cochlearia officinalis) Hirschfeldia Grä Senep (Hirschfeldia incana) Klakern (Lepidium) Pöberkrüüs (Lepidium latifolium) Klaker (Lepidium sativum) Lakeuen (Matthiola) Guard-Lakeu (Matthiola incana) Strun-Lakeu (Matthiola sinuata) Raphanus Krook (Raphanus raphanistrum) Radiisken (Raphanus sativus sativus) Senep (Sinapis) Witj Senep (Sinapis alba) Ääker-Senep (Sinapis arvensis) Commonskategorii: Krüsbloosen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Krüsbloosen


Amaranten (Amaranthaceae) san en plaantenfamile uun't kategorii Caryophyllales. Diar hiar muar üs 2.000 slacher tu. Enkelt slacher haa en grat bedüüdang üs iidj för a minsken. Mialen (Atriplex) Guardmial (Atriplex hortensis) Strunmial (Atriplex littoralis) Rööwen (Beta) Rööw (Beta vulgaris) Wil Rööw (Beta vulgaris maritima) Kultuurrööw (Beta vulgaris vulgaris, Saamelbetiaknang) Ruad Beeten (Beta vulgaris vulgaris conditiva) Mangold (Beta vulgaris vulgaris cicla an Beta vulgaris vulgaris flavescens) Fuderrööw (Beta vulgaris vulgaris crassa of Beta vulgaris vulgaris alba) Sokerrööw (Beta vulgaris vulgaris altissima) Gusfet (Chenopodia) Kinoa, Rismial (Chenopodia quinoa) Rölken (skööl) (Salicornia) Rölken (Salicornia europaea) Commonskategorii: Amaranten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Amaranten


A troopen (faan ualgreks τρόποι Ἥλιου trópoi Hēliou „huar a san amkiart“) san det regiuun tesken a kiarkreiser 23° 26′ 05″ nuurd an süüd. Tesken jodiar geograafisk breetjin koon a san lik faan boowen deel skiin. A troopen haa at hiatst kliima üüb a eerd. Nuurden an süüden faan a kiarkreiser slütj a subtroopen uun. Man ei aueraal uun a troopen as't likedenang wiat. Uun't nuurden an süüden as't böös drüg, diar san wüüsten. Efter a ekwaator tu woort at wiater. Diar san 5 ünlik loonskapen, apdiald efter a wiat muuner: 12 bit 9½ wiat muuner = Troopenwalt (muar üs 2000 mm rin), 9½ bit 7 wiat muuner = Wakselwiat Troopen (1000-2000 mm rin), 7 bit 4½ wiat muuner = Wakseldrüg Troopen (500-1000 mm rin), 4½ bit 2 wiat muuner = Drüg Troopen (250-500 mm rin), 2 bit 0 wiat muuner = Wüüst (maner üs 250 mm rin). Commonskategorii: Troopen – Saamlang faan bilen of filmer


Kroom (faan ualgreks chrṓma (,klöör‘)) as en cheemisk element mä det sümbool Cr an det atoomnumer 24. Hat as en auergungsmetal an woort föl för farwen brükt. SIMS spektrum faan a isotoopen Elektroonenskel rian kroom Harry H. Binder: Lexikon der chemischen Elemente, S. Hirzel Verlag, Stuttgart 1999, ISBN 3-7776-0736-3. A taalen kem faan www.webelements.com entnommen, wan't diar ei ööders stäänt. Ludwig Bergmann, Clemens Schaefer, Rainer Kassing: Lehrbuch der Experimentalphysik, Binj 6: Festkörper. 2. aplaag, Walter de Gruyter, 2005, ISBN 978-3-11-017485-4, S. 361. N. N. Greenwood und A. Earnshaw: Chemie der Elemente, 1. aplaag, 1988, S. 1291, ISBN 3-527-26169-9. Weast, Robert C. (ed. in chief): CRC Handbook of Chemistry and Physics. CRC (Chemical Rubber Publishing Company), Boca Raton 1990. Sidjen E-129 bit E-145. ISBN 0-8493-0470-9. Taalen bereegent üüb g/mol an uun cgs-ianhaiden uunden. Heer stäänt di SI-wäärs. Yiming Zhang, Julian R. G. Evans, Shoufeng Yang: Corrected Values for Boiling Points and Enthalpies of Vaporization of Elements in Handbooks. uun: Journal of Chemical & Engineering Data. 56, 2011, S. 328–337, doi:10.1021/je1011086. Arnold F. Holleman, Nils Wiberg: Lehrbuch der Anorganischen Chemie, 102. Auflage, de Gruyter, Berlin 2007, S. 1566, ISBN 978-3-11-017770-1. Dootenbleed Chromium bi Sigma-Aldrich, ufrepen di 22. März 2022. Dootenbleed Chrom (Pulver)


Wat menst dü? di ütjdruk för dit an dat Kroom (element) (sjiisk Chrom)


Mangaan [maŋˈɡaːn] as en cheemisk element mä det sümbool Mn an det atoomnumer 25. Mangaan as en salwerwitj an hard auergungsmetal an liket iisen. SIMS spektrum faan a isotoopen Elektroonenskel Rhodochrosit (ruad) an Manganit (suart). Rian Mangaan Harry H. Binder: Lexikon der chemischen Elemente, S. Hirzel Verlag, Stuttgart 1999, ISBN 3-7776-0736-3. Taalen faan www.webelements.com wan ei ööders uunden, Ludwig Bergmann, Clemens Schaefer, Rainer Kassing: Lehrbuch der Experimentalphysik, Binj 6: Festkörper. 2. aplaag, Walter de Gruyter, 2005, ISBN 978-3-11-017485-4, S. 361. N. N. Greenwood an A. Earnshaw: Chemie der Elemente, 1. aplaag, VCH, Weinheim 1988, ISBN 3-527-26169-9, S. 1339. Weast, Robert C. (ed. in chief): CRC Handbook of Chemistry and Physics. CRC (Chemical Rubber Publishing Company), Boca Raton 1990. Sidjen E-129 bit E-145. ISBN 0-8493-0470-9. Taalen üüb g/mol bereegent an uun cgs-ianhaiden uunden. Heer tu Si-wäärs amreegent. Yiming Zhang, Julian R. G. Evans, Shoufeng Yang: Corrected Values for Boiling Points and Enthalpies of Vaporization of Elements in Handbooks. uun: Journal of Chemical & Engineering Data. 56, 2011, S. 328–337, doi:10.1021/je1011086. Dootenbleed Mangan (Pulver) bi AlfaAesar, ufrepen di 29. März 2011 (mä JavaScript). Commonskategorii: Mangaan – Saamlang faan bilen of filmer Wikibooks: Mangaan (sjiisk) Permanganaat


Koobalt as en cheemisk element mä det sümbool Co an det atoomnumer 27. SIMS spektrum faan a isotoopen Elektroonenskel Skutterudit Rian Koobalt Koobaltblä glääs Harry H. Binder: Lexikon der chemischen Elemente, S. Hirzel Verlag, Stuttgart 1999, ISBN 3-7776-0736-3. Taalen faan www.webelements.com (Cobalt), wan ei ööders uunden. Ludwig Bergmann, Clemens Schaefer, Rainer Kassing: Lehrbuch der Experimentalphysik, Binj 6: Festkörper. 2. aplaag, Walter de Gruyter, 2005, ISBN 978-3-11-017485-4, S. 361. N. N. Greenwood an A. Earnshaw: Chemie der Elemente, 1. aplaag, VCH, Weinheim 1988, ISBN 3-527-26169-9, S. 1427. Yiming Zhang, Julian R. G. Evans, Shoufeng Yang: Corrected Values for Boiling Points and Enthalpies of Vaporization of Elements in Handbooks. uun: Journal of Chemical & Engineering Data. 56, 2011, S. 328–337, doi:10.1021/je1011086. Iindrach ütj det CLP-föörskraft tu CAS-Nr. 7440-48-4 uun't GESTIS-dootenbeenk faan't IFA (brükt JavaScript) Dootenbleed Cobalt bi Sigma-Aldrich, ufrepen di 23. März 2011. Commonskategorii: Koobalt – Saamlang faan bilen of filmer Wikibooks: Koobalt (sjiisk)


Di klaboltermaan as en geist, di üüb skeb spiktaakel maaget. Hi waarskauet di koptein bi en gefoor, maaget oober uk leewen dom tjüch. Hi liket en matruus, hää oober ruad hiaren an green tes. Hi blaft uun buurd, bit det skap onergongt. Onerbäänke (Oterbaanke) Kobalt


Wat menst dü? Nikel, sjiisk Nickel, det cheemisk element Nickel, det 5-cents-stak faan di US-Dooler


Sink as en cheemisk element mä det sümbool Zn an det atoomnumer 30. Hat as en auergungsmetal. Di nööm komt faan sjiisk Zink, det ment uk tinj. SIMS spektrum faan a isotoopen Elektroonenskel Rian sink Sinkblik üüb en saag Harry H. Binder: Lexikon der chemischen Elemente, S. Hirzel Verlag, Stuttgart 1999, ISBN 3-7776-0736-3. A taalen kem faan www.webelements.com wan ei ööders uunden. N. N. Greenwood an A. Earnshaw: Chemie der Elemente, 1. aplaag, VCH, Weinheim 1988, ISBN 3-527-26169-9, S. 1545. David R. Lide: CRC Handbook of Chemistry and Physics: A ready-reference book of chemical and physical data, 90. aplaag, CRC Taylor & Francis, Boca Raton Fla. 2009, ISBN 978-1-4200-9084-0, Section 4, S. 4-142 bis 4-147. A taalen san bereegent üüb g/mol an uun cgs-ianhaiden uunden. Heer san jo tu SI-ianhaiden amreegent. Yiming Zhang, Julian R. G. Evans, Shoufeng Yang: Corrected Values for Boiling Points and Enthalpies of Vaporization of Elements in Handbooks. uun: Journal of Chemical & Engineering Data. 56, 2011, S. 328–337, doi:10.1021/je1011086. Iindrach ütj det CLP-föörskraft tu CAS-Nr. 7440-66-6 uun't GESTIS-dootenbeenk faan't IFA (brükt JavaScript) Iindraanj tu Zink uun't GESTIS-dootenbeenk faan't IFA (mä JavaScript) Commonskategorii: Sink – Saamlang faan bilen of filmer Wikibooks: Sink (sjiisk)


Wat menst dü? Sink, det cheemisk element Sink, di hunstian faan metal Sinken, drüget windrüüwen of ferlicht ... Sinkyone spriak


Gallium as en böös raar cheemisk element mä det sümbool Ga an det atoomnumer 31. Hat as en salwer-witj metal an smolt gau. Hat liket aluminium. SIMS spektrum faan a isotoopen Elektroonenskel Rian Gallium Blä laachtdioden werke mä Indiumgalliumnitrid. Harry H. Binder: Lexikon der chemischen Elemente. S. Hirzel Verlag, Stuttgart 1999, ISBN 3-7776-0736-3. A taalen kem faan www.webelements.com wan ei ööders uunden. David R. Lide: CRC Handbook of Chemistry and Physics: A ready-reference book of chemical and physical data, 90. aplaag, CRC Taylor & Francis, Boca Raton Fla. 2009, ISBN 978-1-4200-9084-0, Section 4, S. 4-142 bis 4-147. A taalen san diar üüb g/mol bereegent an uun cgs-ianhaiden uunden. Heer as di wäärs tu SI-ianhaiden amreegent. Yiming Zhang, Julian R. G. Evans, Shoufeng Yang: Corrected Values for Boiling Points and Enthalpies of Vaporization of Elements in Handbooks. uun: Journal of Chemical & Engineering Data. 56, 2011, S. 328–337, doi:10.1021/je1011086. Iindraanj tu Gallium uun't GESTIS-dootenbeenk faan't IFA, ufrepen di 23. Nofember 2009 (mä JavaScript) Commonskategorii: Gallium – Saamlang faan bilen of filmer


Germaanium (faan latiinsk Germania ‚Sjiisklun‘, efter det natsioon faan di wedenskapsmaan, diar't fünjen hää, Clemens Winkler (1838–1904)) as en cheemisk element mä det sümbool Ge an det atoomnumer 32. SIMS spektrum faan a isotoopen Elektroonenskel Rian Germaanium Uun Renierit woort Germaanium fünjen Harry H. Binder: Lexikon der chemischen Elemente, S. Hirzel Verlag, Stuttgart 1999, ISBN 3-7776-0736-3. A taalen kem faan www.webelements.com wan ei ööders uunden. Michael E. Wieser, Tyler B. Coplen: Atomic weights of the elements 2009 (IUPAC Technical Report). uun: Pure and Applied Chemistry. 2010, S. 1, doi:10.1351/PAC-REP-10-09-14. Manjeera Mantina, Adam C. Chamberlin, Rosendo Valero, Christopher J. Cramer, Donald G. Truhlar: Consistent van der Waals Radii for the Whole Main Group. uun: J. Phys. Chem. A. 2009, 113, S. 5806–5812, doi:10.1021/jp8111556. Ludwig Bergmann, Clemens Schaefer, Rainer Kassing: Lehrbuch der Experimentalphysik, Binj 6: Festkörper. 2. aplaag, Walter de Gruyter, 2005, ISBN 978-3-11-017485-4, S. 361. N. N. Greenwood an A. Earnshaw: Chemie der Elemente, 1. aplaag, VCH, Weinheim 1988, ISBN 3-527-26169-9, S. 482. David R. Lide: CRC Handbook of Chemistry and Physics: A ready-reference book of chemical and physical data, 90. aplaag, CRC Taylor & Francis, Boca Raton Fla. 2009, ISBN 978-1-4200-9084-0, Section 4, S. 4-142 bis 4-147. A taalen san


Mol as det SI-grünjianhaid för't mengde. Mol as det mengde, diar ütj likeföl dialen tuupsaat as üs atoomen uun 12 gram faan Karboon-12 banen san. Det sümbol as „mol“. Wan det betiaknang Mol brükt woort, skal am uk uundu, hük elementaardialen det san: atoomen, moleküülen, ionen, elektroonen, photonen of hük öödern. Det ment, 12 gram Köölstoof-12 haa akeroot det mengde faan 1 Mol. Ian Mol atoomen faan Köölstoof wäächt oober ei akeroot 12, man 12,0107 gram, auer diar natüürelkerwiis ei bluas C-12-isotoopen uun föörkem. Uun 1 Mol san 6,022 141 29 ( 27 ) ⋅ 10 23 m o l − 1 {\displaystyle 6{,}022\;141\;29\;(27)\cdot 10^{23}\ \mathrm {mol} ^{-1}} dialen (Avogadro-Taal). Ian Mol häält diarefter amanbi 602 triljaarden dialen faan en materiool. 1 atoom Helium hää en mase faan amanbi 4 u (1 Helium-atoom hää 2 Protonen an 2 Neutronen. A elektroonen weeg jo knaap wat an wurd heer wechläät.) 1 mol Helium hää diarefter en mase faan 4 g an häält so üs arke Mol amanbi 6,022·1023 Helium-atoomen. Auersaat ütj http://www.bipm.org/utils/common/pdf/si_brochure_8_en.pdf CODATA Recommended Values. National Institute of Standards and Technology, ufrepen de 16. Jüüne 2011. Wäärs för't Avogadro-taal.


Det atomaar masenianhaid (ufkört: u för unified atomic mass unit, iar uk amu för atomic mass unit) as en miat för't mase uun a füsiik. Di wäärs as fäästlaanj üs 1⁄12 faan't mase faan't Karboon-Isotoop 12C. 1 u as 1⁄12 faan't mase faan't Karboon-Isotop 12C. Det san 1 u = 1,660 538 921 ( 73 ) ⋅ 10 − 27 k g {\displaystyle 1\,\mathrm {u} =1{,}660\,538\,921(73)\cdot 10^{-27}\,\mathrm {kg} } of uk 1 u = 931,494 061 ( 21 ) M e V / c 2 {\displaystyle 1\,\mathrm {u} =931{,}494\,061(21)\,\mathrm {MeV} /\mathrm {c} ^{2}} Amreegent tu't SI-ianhaid kilogram san det: 1 k g = 6,022 141 29 ( 27 ) ⋅ 10 26 u {\displaystyle 1\,\mathrm {kg} =6{,}022\,141\,29(27)\cdot 10^{26}\,\mathrm {u} } of uk 1 g = 6,022 141 29 ( 27 ) ⋅ 10 23 u {\displaystyle 1\,\mathrm {g} =6{,}022\,141\,29(27)\cdot 10^{23}\,\mathrm {u} } At Mol, det ianhaid för't mengde, ferbanjt at atomaar masenianhaid mä't gram. Ian Mol häält 6,022 141 29 ( 27 ) ⋅ 10 23 {\displaystyle 6{,}022\;141\;29\;(27)\cdot 10^{23}\ } dialen, an detdiar Avogadro-taal as det amreegnangstaal tesken gram/mol an u. Sodenang as det molaar mase uun g/mol detsalew üs det moleküülmase uun u. CODATA Recommended Values. National Institute of


At Orbitaal as en ütjdruk uun a kwantenmechaanik an beskraft mä matemaatisk funksioonen, huar en elektron trinjam en atoomkial ham woorskiinelk aphäält. Iar mend'am, a elektroonen flä trinjam en atoomkial üüb en fääst boon so üs a muun trinjam a eerd. Daalang witj'am, dat jodiar elektroonenboonen bluas di rüm san, huar en elektron ham woorskiinelk aphäält. Orbitaalen wurd iindiald efter jo trii kwantentaalen n , l , m l {\displaystyle \,n,\,l,\,m_{l}} . Det iarst kwantentaal n = 1 , 2 , 3 … {\displaystyle n=1,\,2,\,3\,\ldots \,} beskraft di elektroonenrüm, huar det orbitaal tuhiart. At taal faan orbitaalen bereegent ham ütj n 2 {\displaystyle n^{2}\,} . En elektroonenrüm hää ei muar üs 2 ⋅ n 2 {\displaystyle 2\cdot n^{2}\,} elektroonen. Det ööder kwantentaal l = 0 , 1 , 2 , … , ( n − 1 ) {\displaystyle l=0,\,1,\,2,\,\ldots ,\,(n-1)\,} beskraft det furem faan en orbitaal. Uun steed faan taalen 0, 1, 2, ... woort det ööder kwantentaal uk mä buksteewen s, p, d, f, g betiakent. Det magneetkwantentaal as en winkelfunktjuun an diarför feroontwurdelk, dat at bi't 2. kwantentaal l {\displaystyle l\,} akeroot 2 l + 1 {\displaystyle 2l+1\,} ünlik furmen faan orbitaalen jaft. Commonskategorii: Orbitaalen – Saamlang faan


Arseen [arˈzeːn] as en cheemisk element mä det sümbool As an det atoomnumer 33. Arseen as huuchgiftag, woort oober uk uun a medesiin iinsaat. SIMS spektrum faan a isotoopen Elektroonenskel Rian Arseen Arseenkristalen Commonskategorii: Arseen – Saamlang faan bilen of filmer Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid Harry H. Binder: Lexikon der chemischen Elemente, S. Hirzel Verlag, Stuttgart 1999, ISBN 3-7776-0736-3. A taalen kem faan www.webelements.com wan ei ööders uunden. Iindraanj tu Arsen uun't GESTIS-dootenbeenk faan't IFA, ufrepen di 25. Janewoore 2010 (mä JavaScript). Weast, Robert C. (ed. in chief): CRC Handbook of Chemistry and Physics. CRC (Chemical Rubber Publishing Company), Boca Raton 1990. Sidjen E-129 bit E-145. ISBN 0-8493-0470-9. A taalen san diar üüb g/mol bereegent an uun cgs-ianhaiden uunden. Heer as di wäärs tu SI-ianhaiden amreegent. Iindrach ütj det CLP-föörskraft tu CAS-Nr. 7440-38-2 uun't GESTIS-dootenbeenk faan't IFA (brükt JavaScript) Dootenbleed Arseen bi Sigma-Aldrich, ufrepen di 16. März 2011.


Seleen [zeˈleːn] as en cheemisk element mä det sümbool Se an det atoomnumer 34. Seleen as giftag, likes brükt di minsk diar letj miaten faan. SIMS spektrum faan a isotoopen Elektroonenskel Suart, grä an ruad seleen Seleen woort uun a elektrotechnik brükt Commonskategorii: Seleen – Saamlang faan bilen of filmer Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid Harry H. Binder: Lexikon der chemischen Elemente, S. Hirzel Verlag, Stuttgart 1999, ISBN 3-7776-0736-3. A taalen kem faan www.webelements.com wan ei ööders uunden. Ludwig Bergmann, Clemens Schaefer, Rainer Kassing: Lehrbuch der Experimentalphysik, Binj 6: Festkörper. 2. aplaag, Walter de Gruyter, 2005, ISBN 978-3-11-017485-4, S. 361. Weast, Robert C. (ed. in chief): CRC Handbook of Chemistry and Physics. CRC (Chemical Rubber Publishing Company), Boca Raton 1990. Sidjen E-129 bit E-145. ISBN 0-8493-0470-9. A taalen san diar üüb g/mol bereegent an uun cgs-ianhaiden uunden. Heer as di wäärs tu SI-ianhaiden amreegent. Yiming Zhang, Julian R. G. Evans, Shoufeng Yang: Corrected Values for Boiling Points and Enthalpies of Vaporization of Elements in Handbooks. uun: Journal of Chemical & Engineering Data. 56, 2011, S. 328–337, doi:10.1021/je1011086. Iindrach ütj det CLP-föörskraft tu CAS-Nr. 7782-49-2 uun't GESTIS-dootenbeenk faan't IFA (brükt JavaScript) Dootenbleed Selen bi Merck, ufrepen di 23. April 2011.


Broom [broːm] (ualgreks βρῶμος brômos ‚Stöönk‘) as en cheemisk element mä det sümbool Br an det atoomnumer 35. SIMS spektrum faan a isotoopen Elektroonenskel Broom an bromdamp Harry H. Binder: Lexikon der chemischen Elemente, S. Hirzel Verlag, Stuttgart 1999, ISBN 3-7776-0736-3. A taalen kem faan www.webelements.com wan ei ööders uunden. Iindraanj tu Brom uun't GESTIS-dootenbeenk faan't IFA, ufrepen di 4. Janewoore 2010 (mä JavaScript). Weast, Robert C. (ed. in chief): CRC Handbook of Chemistry and Physics. CRC (Chemical Rubber Publishing Company), Boca Raton 1990. Sidjen E-129 bit E-145. ISBN 0-8493-0470-9. A taalen san diar üüb g/mol bereegent an uun cgs-ianhaiden uunden. Heer as di wäärs tu SI-ianhaiden amreegent. Yiming Zhang, Julian R. G. Evans, Shoufeng Yang: Corrected Values for Boiling Points and Enthalpies of Vaporization of Elements in Handbooks. uun: Journal of Chemical & Engineering Data. 56, 2011, S. 328–337, doi:10.1021/je1011086. Iindrach ütj det CLP-föörskraft tu CAS-Nr. 7726-95-6 uun't GESTIS-dootenbeenk faan't IFA (brükt JavaScript) Gigiena i Sanitariya. (English translation HYSAAV.), 1970, Vol. 35 (11), S. 11. Broom bi ChemIDplus. W. B. Deichmann: Toxicology of Drugs and Chemicals, Academic Press, Inc., New York, 1969, S. 645. Commonskategorii: Broom – Saamlang faan bilen of filmer


Krüptoon as en böös raar cheemisk element mä det sümbool Kr an det atoomnumer 36. Hat as en eedelgas. SIMS spektrum faan a isotoopen Elektroonenskel Krüptoon locht oner huuch späänang En gaslamp mä krüptoon Harry H. Binder: Lexikon der chemischen Elemente, S. Hirzel Verlag, Stuttgart 1999, ISBN 3-7776-0736-3. A taalen kem faan www.webelements.com wan ei ööders uunden. Iindraanj tu Kryton uun't GESTIS-dootenbeenk faan't IFA, ufrepen di 27. April 2008 (mä JavaScript). Weast, Robert C. (ed. in chief): CRC Handbook of Chemistry and Physics. CRC (Chemical Rubber Publishing Company), Boca Raton 1990. Sidjen E-129 bit E-145. ISBN 0-8493-0470-9. A taalen san diar üüb g/mol bereegent an uun cgs-ianhaiden uunden. Heer as di wäärs tu SI-ianhaiden amreegent. Yiming Zhang, Julian R. G. Evans, Shoufeng Yang: Corrected Values for Boiling Points and Enthalpies of Vaporization of Elements in Handbooks. uun: Journal of Chemical & Engineering Data. 56, 2011, S. 328–337, doi:10.1021/je1011086. L. C. Allen, J. E. Huheey: The definition of electronegativity and the chemistry of the noble gases. uun: Journal of Inorganic and Nuclear Chemistry. 1980, 42, S. 1523–1524, doi:10.1016/0022-1902(80)80132-1. T. L. Meek: Electronegativities of the Noble Gases. In: Journal of chemical education. 1995, 72, S. 17–18. Commonskategorii: Krüptoon – Saamlang faan bilen


Uun't 4. periode faan't periodensüsteem san cheemisk elementen, diar sjauer elektroonenskelen haa. Jo iarst trii san fol besaat. Det sjuard koon tesken ian an aacht elektroonen haa. Det taal faan elektroonen uun't bütjenst elektroonenskel bestemet det walens (wäärdaghaid), an sodenang uk a eegenskapen faan det element. Periode-1-Element Periode-2-Element Periode-3-Element Periode-5-Element Periode-6-Element Periode-7-Element Periode-8-Element


Uun't 5. periode faan't periodensüsteem san cheemisk elementen, diar fiiw elektroonenskelen haa. Jo iarst sjauer san fol besaat. Det fift koon tesken ian an aacht elektroonen haa. Det taal faan elektroonen uun't bütjenst elektroonenskel bestemet det walens (wäärdaghaid), an sodenang uk a eegenskapen faan det element. Periode-1-Element Periode-2-Element Periode-3-Element Periode-4-Element Periode-6-Element Periode-7-Element Periode-8-Element


Uun't 6. periode faan't periodensüsteem san cheemisk elementen, diar sääks elektroonenskelen haa. Jo iarst fiiw san fol besaat. Det sääkst koon tesken ian an aacht elektroonen haa. Det taal faan elektroonen uun't bütjenst elektroonenskel bestemet det walens (wäärdaghaid), an sodenang uk a eegenskapen faan det element. Periode-1-Element Periode-2-Element Periode-3-Element Periode-4-Element Periode-5-Element Periode-7-Element Periode-8-Element


Uun't 3. periode faan't periodensüsteem san cheemisk elementen, diar trii elektroonenskelen haa. Jo iarst tau san fol besaat. Det traad koon tesken ian an aacht elektroonen haa. Det taal faan elektroonen uun't bütjenst elektroonenskel bestemet det walens (wäärdaghaid), an sodenang uk a eegenskapen faan det element. Periode-1-Element Periode-2-Element Periode-4-Element Periode-5-Element Periode-6-Element Periode-7-Element Periode-8-Element


Uun't 2. periode faan't periodensüsteem san cheemisk elementen, diar tau elektroonenskelen haa. Det iarst as fol besaat. Det ööder koon tesken ian an aacht elektroonen haa. Det taal faan elektroonen uun't bütjenst elektroonenskel bestemet det walens (wäärdaghaid), an sodenang uk a eegenskapen faan det element. Periode-1-Element Periode-3-Element Periode-4-Element Periode-5-Element Periode-6-Element Periode-7-Element Periode-8-Element


Uun't 1. periode faan't periodensüsteem san cheemisk elementen, diar ian elektroonenskel haa. Det koon mä ian of tau elektroonen besaat wees. Det taal faan elektroonen uun't bütjenst elektroonenskel bestemet det walens (wäärdaghaid), an sodenang uk a eegenskapen faan det element. Periode-2-Element Periode-3-Element Periode-4-Element Periode-5-Element Periode-6-Element Periode-7-Element Periode-8-Element


Uun't 7. periode faan't periodensüsteem san cheemisk elementen, diar sööwen elektroonenskelen haa. Jo iarst sääks san fol besaat. Det sööwenst koon tesken ian an aacht elektroonen haa. Det taal faan elektroonen uun't bütjenst elektroonenskel bestemet det walens (wäärdaghaid), an sodenang uk a eegenskapen faan det element. Periode-1-Element Periode-2-Element Periode-3-Element Periode-4-Element Periode-5-Element Periode-6-Element Periode-8-Element


Uun't 8. periode faan't periodensüsteem san cheemisk elementen, diar aacht elektroonenskelen haa. Jo iarst sööwen san fol besaat. Det aachtst koon tesken ian an aacht elektroonen haa. Det taal faan elektroonen uun't bütjenst elektroonenskel bestemet det walens (wäärdaghaid), an sodenang uk a eegenskapen faan det element. Diar as bit daalang noch nian element faan't aachtst periode fünjen wurden. Wat fulagt, as rian teorii. Periode-1-Element Periode-2-Element Periode-3-Element Periode-4-Element Periode-5-Element Periode-6-Element Periode-7-Element


Luke iarst ans diar: Isotoop of diar: de:Liste der Isotope/4. Periode (sjiisk)


Luke iarst ans diar: Isotoop of diar: de:Liste der Isotope/5. Periode (sjiisk)


Luke iarst ans diar: Isotoop of diar: de:Liste der Isotope/6. Periode (sjiisk)


Luke iarst ans diar: Isotoop of diar: de:Liste der Isotope/7. Periode (sjiisk)


Luke iarst ans diar: Isotoop of diar: de:Liste der Isotope/8. Periode (sjiisk)


Luke iarst ans diar: Isotoop of diar: de:Liste der Isotope/3. Periode (sjiisk)


Luke iarst ans diar: Isotoop of diar: de:Liste der Isotope/2. Periode (sjiisk)


Uun detdiar list stun aal a bekäänd isotoopen faan elementen uun det 1. periode.


En moleküül [moleˈkyːl] as en liitjeletj dial, diar faan tau of muar atoomen tuupsaat as. A atoomen wurd troch atomaar binjang tuuphäälen. Son moleküül as di letjst dial faan en rian materiol. Uun moleküülen kön atoomen faan ään slach ferbünjen wees, so üs uun sürstoof (O2) of stikstoof (N2). Sok moleküülen het elementmoleküülen. Miast san oober ünlik slacher faan atoomen mäenööder ferbünjen, so üs uun weeder (H2O) of Methan (CH4). Hü a atoomen mäenööder ferbünjen san, woort troch a binjangen fäästlaanj. So haa Ethanol (H3C–CH2–OH) an Dimethylether (H3C–O–CH3) likeföl atoomen, oober ünlik binjangen. Diaram haa jodiar materioolen uk ünlik eegenskapen. Sok moleküülen het isomeeren Letj moleküülen san amanbi 10−10 m (= 1 Å) grat, grater moleküülen kön oober uk 10−9 m (= 10 Å) of noch grater wees. Atoomen kön oober uk troch ioonenbinjang tuuphäälen wurd. Diaram woort t.b. Natriumchlorid (NaCl, det as saalt) ei üs moleküül uunsen, an do het son ferbinjang ion. Det Natrium-atoom häält en positiif elektrisk lääs, det as en kation (Na+), an det Chlor-atoom häält en negatiif lääs, det as en anion (Cl−). An ünlik elektrisk lees tji arkööder uun. Uun a atoomfüsiik san isomeeren wat ööders. Diar san det atoomkialer mä likeföl nukleoonen (protoonen


En raadionukliid as en ünstabiil wariant faan en atoom, an diaram raadioaktiif. Stabiil warianten faan atoomen het isotoopen. Raadionukliiden kem natüürelkerwiis uun letj miaten föör. Det bekäändst as was det Karboon-isotoop 14C mä en hualewwäärstidj faan 5730 juaren. Wan t.b. en buum ufstareft, ferstrualet 14C, an mä det mengde, wat noch auer as, koon am bereegne, hü ual di buum as. 14C as kosmogeen, auer det iarst uun a natüür entstenen as. Primordial het soken, diar al iiwag diar san. Raadiogeen het jodiar radionukliden, diar uunfaal, wan primordialen of kosmogeenen ferstruale. An do jaft det uk noch konstelken, diar t.b. för atoomstruum brükt wurd. Raadionukliiden wurd uk uun a medesiin iinsaat, am t.b. enkelt krääft-selen staltuleien. Det as ei gans üngefeerelk, an diaram skel medesiiners jo fiks föörsä mä detdiar materiool. Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


Hualewwäärstidj as en tidjrüm, huar en wäärs eksponentiel üüb a heleft ufsaket. Amkiard snaaket am faan en tidjrüm üs generatsioonstidj, huar en wäärs eksponentiel wääkst an dobelt so grat woort. Efter en hualewwäärstidj faan raadioaktiif materiool as bluas noch a heleft diar. Efter tau hualewwäärstidjen as bluas noch a heleft faan det heleft diar, det ment 1/4. Efter trii hualewwäärstidjen as't do bluas noch 1/8, do 1/16, 1/32, 1/64 an so widjer. Bi enkelt raadionukliiden koon am sä, dat det raadioaktiwiteet amso huuger as, amso kurter det hualewwäärstidj as.


Wan en wäärs ham auer en fäästen tidjrüm am en fäästen prosentdial feranert, do feranert hi ham eksponentiel. Eksponentiel waaksen ment, dat di wäärs leewen grater woort. Eksponentiel ufnemen (= negatiif waaksen) ment, dat di wäärs leewen letjer woort. Wan en wäärs auer en wasen tidjrüm dobelt so grat woort, do het di tidjrüm generatsioonstidj. Wan di wäärs auer en wasen tidjrüm bluas noch hualew so grat as, do het didiar tidjrüm hualewwäärstidj. Din beenk dää di för 1000 EUR spaarjil 3% sinsen, do heest dü efter 1 juar: 1000 * 1,03 = 1030 EUR 2 juar: 1000 * (1,03)2 = 1060,90 EUR 3 juar: 1000 * (1,03)3 = 1092,27 EUR an so widjer Kolibakteerien üs EHEC haa en generatsioonstdj faan amanbi 20 minüüten. Det ment, ütj ian bakteerium wurd efter 20 minüüten: 21 = 2 40 minüüten: 22 = 4 60 minüüten: 23 = 8 an so widjer Raadionukliiden üs Sürstoof-15 haa en hualewwäärstidj faan 2 minüüten. Det ment, ütj 100 g wurd efter 2 minüüten: 100g * 1⁄2 = 50 g 4 minüüten: 100g * (1⁄2)2 = 25 g 6 minüüten: 100g * (1⁄2)3 = 12,5 g an so widjer Hualewwäärstidj Generatsioonstidj


At generatsioonstidj as en tidjrüm, huar en wäärs (miast en taal faan labenen) eksponentiel wääkst an dobelt so grat woort. Bi bakteerien koon det generatsioonstidj linger of kurter wees. Det hinget faan flook faktooren üs t.b. temperatuur an focht uf. Uun det tabel stun tidjen för't best mögelk waaksen. A minsken üüb a eerd haa en generatsioonstidj faan amanbi 60 juar. Det ment, efter 60 juar jaft at amanbi dobelt so föl minsken üs tuföören. Hualewwäärstidj


Raadioaktiwiteet (faan lat. radius, ‚strual‘) as det eegenskap faan ünstabiil atoomen, dat jö ütjenööderfaal kön. Diarbi treed atomaar strualen ütj. Det haa uun a juaren 1896 bit 1898 Marie Curie an Antoine Henri Becquerel ütjfünjen. Sok ünstabiil atoomen het raadionukliiden. Bi det ütjenööderfaalen kön α-, β- of γ-strualen ütjtreed. α-strualen san protoonen an flä ei widj. Jo kem ei ans troch en stak papiir. β-strualen san elektroonen an sodenang aal wat fiiner. Jok kön bluas mä en stak blik of glääs aphäälen wurd. γ-strualen san energii-strualen, an det best mögelkhaid, jo aptuhualen, as en plaad faan luad. Det strualin woort uun Becquerel meeden. Ööder miaten, diar diarmä tuuphinge, san det energiimiat Gray det ionenmiat Coulomb/Kilogram (C/kg) det ekwiwalentmiat Sievert Atoomstrualen san för a minsk gefeerelk. Man likes jaft at uk natüürelk strualen uun a loft, huar wi mä lewe skel. Uun a medesiin wurd strualen sogoor iinsaat, am t.b. krääft-selen staltuleien. Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid Raadionukliid Kialklüüwang


Kalorii (faan lat. calor „waremk“; ufkört cal) as en ual miat för energii, fööraal för't mengde faan waremk Q {\displaystyle Q} . 1948 as det ufskaafet wurden, likes woort det noch flooksis brükt. Uun a füsiik woort daalang mä det SI-ianhaid Joule (J) reegent. 1 cal = 4,1868 J (1 kcal=4,1868 kJ) 1 J = 0,239 cal Bi iidj woort det energii miast eder uun kilojoule (kJ) an uk uun kilokaloriin (kcal) uunden. Wan am faan kaloriin snaaket, san oober miast kilokaloriin mend.


Wat menst dü ? Room, hoodstääd faan Itaalien Metropolitanstääd Room, iar: Prowins Room Room, mantje faan Sjep of Siigen Röm, Rømø, eilun uun Denemark ROM, régions d‘outre-mer, bütjluns regiuunen faan Frankrik ROM, read-only-memory, dial faan en computer Room (stäärbil)


Kilopondmeeter of uk meeterkilopond as en ual miat för't energii. 1 kpm = 1 kp·m = 1.000 p·m, 1 kpm = 9,80665 kg·m²/s² = 9,80665 N·m = 9,80665 J, 1 kpm ≈ 2,342 cal. Daalang woort energii uun Joule meeden. CGS-ianhaid SI-ianhaid


Wat menst dü? Ole Rømer (1644–1710), däänsk astronoom Rømer-Skala, det miat för temperatuur.


Wat menst dü? Joseph-Nicolas Delisle (1688–1768), fransöösk astronoom Delisle-Skala, det miat för temperatuur


Wat menst dü? William John Macquorn Rankine (1820–1872), füüsiker faan Skotlun Rankine-Skala, det miat för temperatuur


Wat menst dü? Daniel Gabriel Fahrenheit (1686–1736), sjiisk füüsiker Graad Fahrenheit, miat för temperatuur Of menst dü ferlicht? Fahrenheit 451 romoon, uk en film


Wat menst dü? Graad Réaumur, det miat för temperatuur René-Antoine Ferchault de Réaumur (1683–1757), fransöösk wedenskapsmaan


At list faan ISO 3166-2-Codes för Indonesien wiset di code för sieben geographischen Einheiten, eine autonome Provinz, 35 Provinzen, eine Sonderregion und den Hauptstadt-Distrikt Jakarta. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Indonesien ID), di ööder as di code för die Provinz. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk) ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden.


Indoneesien Indoneesien (indoneesk: Indonesia) as efter't iinwenertaal det sjuard gratst lun üüb a eerd. Trinjam lei Malaysia, Papua-Nei-Guinea an Uast-Timor. Indoneesien woort tu Aasien tääld, oober di dial üüb't waastelk heleft faan't eilun Nei-Guinea hiart eegentelk tu a kontinent faan Austraalien. Indoneesien hää 31 prowinsen, tau aparte regiuunen an det hoodstäädregiuun Jakarta: Nusa Tenggara (Letj Sunda-Eilunen) Baali Nusa Tenggara Timur Nusa Tenggara Barat Jaawa Banten Jakarta, hoodstäädregiuun Jawa Tengah (Madeljaawa) Jawa Timur (Uast Jaawa) Jawa Barat (Waast Jaawa) Yogjakarta, aparte regiuun Kalimantan (üüb Borneo) Kalimantan Tengah (Maden Kalimantan) Kalimantan Timur (Uast Kalimantan) Kalimantan Barat (Waast Kalimantan) Kalimantan Selatan (Süüd Kalimantan) Kalimantan Utara (Nuurd Kalimantan) Maluku (Molukken) Maluku (süüd) Maluku Utara (nuurd) Waast-Nei-Guinea (üüb Nei-Guinea) Sulawesi (Celebes) Sumatra Dön tjiin gratst stääden uun't lun san: Indoneesien leit bi a ekwaator, an sodenang uun a troopen, uun a süüdelk dial jaft at oober uk al drüg- an rintidjen. Kliima faan Medan (üüb Sumatra) Kliima faan Surabaya (üüb Java) Kliima faan Makassar (üüb Celebes) Hasil Sensus Penduduk 2010. Data Agregat per Provinsi (PDF; 16,7 MB) World Economic Outlook Database, April 2012 faan a IWF Program faan a Feriand Natjuunen Indonesia, citypopulation.de Commonskategorii: Indoneesien – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Indoneesien (sjiisk)


Manx as en keltischen spräke, du snååked wårt aw dåt ailönj Man twasche Grut-Britanjen än Irlönj. Dåt hiitj, di leeste spreeger - Ned Maddrell - störw 1974. Ouers eeftert san da dan begand, di spräke wider tu lääwent tu brangen. Foole manschne liire dideere as tweeden spräke än deer wårde wider bjarne aw Manx aptäägen. Diling snååke 56 manschne Manx as mamenspräke än 1689 as tweede spräke Dåt Manx hiirt ma dåt Irisch än dåt schotisch Gäälisch tu da Goidelische spräke än as alsü hiilj unlik ma dåt Waliisisch. Deertu as di spräke fåli beinflused foon dåt Üüljnordisch, ouerdåt da wikinger deer siidelden. Dåt ailönj Man seelew as 572 km2 grut (alsü en treedepårt foon e kris Nordfaschlönj) än heet 80.000 inboogere. Dåt hiirt matiinjs uner jüu änglisch kröön än hiirt deerdöör ai tu dåt Feriind Kiningrik än uk ai tu jü Europäisch Unjoon. manx Moghrey mie 'gouen mjarn' irisch Maidin mhaith schotisch Madainn mhath Brian Stowell Edward Faragher Ned Maddrell Jü Manx spräkeliir foon 1854. Lerne ... Manx. Manx Gäälisch feriin. Manx Wikipedia. Ma nü (Sept.'07) 283 artiikle nuch latjer as üüs friisk Wikipedia, mån duch ächt gödjkånd, dan iir begand. 24.11.09: ja heewe har ächt mååged ma nü


At list faan ISO 3166-2-Codes för Papua-Neuguinea wiset di code för 18 Provinzen, 1 autonome Region und 1 Distrikt. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Papua-Neuguinea PG), di ööder as di code för die Provinz oder den Distrikt. Die am 17. Mai 2012 neu gebildeten Provinzen Hela (vorher Teil von Southern Highlands) und Jiwaka (vorher Teil von Western Highlands) haben noch keinen eigenen Code. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk) Siehe auch: ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden.


Nei-Guinea as mä en grate faan 786.000 km² efter Greenlun det öödergratst eilun üüb a eerd. Di waastelk dial (Waast-Nei-Guinea) as 1963 faan Indoneesien auer'n snoobel nimen wurden. Di uasten as sant 1975 di stoot Papua-Nei-Guinea. Nei-Guinea hää en gewaltag natüür mä troopenwalt an a gratst koralenraben üüb a eerd. Diar wurd auer iandüüsen spriaken snaaket. Commons: Nei-Guinea – Saamlang faan bilen of filmer Ales, wat grater as üs Greenlun, täält üs kontinent


Stiankoralen (Scleractinia) san en kategorii faan weederdiarten, diar üüb koralenraber uun a troopen lewe. Enkelt eilunen üs a Bahaamas an Bermuuda uun a Atlantik, a Malediiwen uun a Indisk Oosean of Tuwaalu an Kiribaati uun a Pasiifik stun üüb koralenraber. Wan det weeder tesken 20 an 29 graad warem as, kön troopisk koralen tu grat koloniin tuupwaaks. Stiankoralen brük tumanst 2,7% saalt uun't weeder, diaram fanjst dü jo uk ei uun a naite faan en müs faan en struum. Diar san wel 1490 slacher faan stiankoralen, diar uun 25 familin iindiald wurd: Kategorii Stiankoralen (Scleractinia Bourne, 1900) Famile Acroporidae Verrill, 1902 Famile Agariciidae Gray, 1847 Famile Anthemiphylliidae Vaughan, 1907 Famile Astrocoeniidae Koby, 1890 Famile Caryophylliidae Gray, 1846 Famile Dendrophylliidae Gray, 1847 Famile Euphylliidae Alloiteau, 1952 Famile Faviidae Gregory, 1900 Famile Flabellidae Bourne, 1905 Famile Fungiacyathidae Chevalier, 1987 Famile Fungiidae Dana, 1846 Famile Gardineriidae Stolarski, 1996 Famile Guyniidae Hickson, 1910 Famile Meandrinidae Gray, 1847 Famile Merulinidae Verrill, 1866 Famile Micrabaciidae Vaughan, 1905 Famile Mussidae Ortmann, 1890 Famile Oculinidae Gray, 1847 Famile Pectiniidae Vaughan & Wells, 1943 Famile Pocilloporidae Gray, 1842 Famile Poritidae Gray, 1842 Famile Rhizangiidae d’Orbigny, 1851 Famile Siderastreidae Vaughan & Wells, 1943 Famile Trachyphylliidae Verrill, 1901 Famile Turbinoliidae Milne-Edwards


Bluumendiarten (Anthozoa) san en klas faan Näädeldiarten (Cnidaria) mä amanbi 7500 slacher. Jo lewe uun't weeder. Onerklas Hexacorallia (sääks-strualag) Siaanemoonen (Actiniaria) Suart Koralen (Antipatharia) Silinderruusen (Ceriantharia) Skiiwanemoonen (Corallimorpharia) Stiankoralen (Scleractinia) Buarkanemoonen (Zoanthidea) † Tabulata † Rugosa Onerklas Octocorallia (aacht-strualag) Wok Koralen (Alcyonacea) Helioporacea Siafeedern (Pennatulacea) Commonskategorii: Bluumendiarten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Bluumendiarten


Koralen (faan greks: korállion) san en hialer rä näädeldiarten, diar mäenööder oober ei altu nai san. Miast ment'am mä koralen wel a stiankoralen, diar üüb koralenraber lewe an huar enkelt eilunen (atolen) üüb stun. Commonskategorii: Koralen – Saamlang faan bilen of filmer


Eumetazoa (faan ualgreks εὖ eu gud + μετά meta auer,efter + ζῷον zóon diart) san diarten mä muar selen an en fääst selstruktuur. Bluas swaampen (Porifera) an Skiiwdiarten (Placozoa) haa jüst so muar selen, oober nian fääst selstruktuur. Tuup hiar jo tu a Echt Diarten (Metazoa). Commonskategorii: Eumetazoa – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Eumetazoa


Wat menst dü? Kalmar (Prowins), at prowins uun Sweeden Kalmar, det stääd uun Sweeden Kalmaar (diart), det wokdiart


Wat menst dü? Naatriumkloriid, det saalt tu köögin Saalten, a chemisk ferbinjangen


Vorlage:Infobox Chemikalie/Summenformelsuche nicht möglich Naatriumklooriid (saalt) as det naatriumsaalt faan't saaltsüren mä det cheemisk formel NaCl. Hat woort tu köögin brükt. M. Straumanis, A. Ievins: Die Gitterkonstanten des NaCl und des Steinsalzes, Zeitschrift für Physik, 1936, 102, S. 353–359. Iindraanj tu Natriumchlorid uun't GESTIS-dootenbeenk faan't IFA, ufrepen di 15. Oktober 2007 (mä JavaScript). CRC Handbook of Chemistry and Physics, 88th edition, 2008. http://refractiveindex.info/?group=CRYSTALS&material=NaCl Commonskategorii: Naatriumkloriid – Saamlang faan bilen of filmer Klooriid


Wikipedia:Struktuurformel maage Vorlage:Infobox Chemikalie/Summenformelsuche nicht möglich Saaltsüren (eegentelk: Kloorweederstoofsüren) as uun weeder apliaset Kloorweederstoof, det as ööders en gas. Hör saalten het Kloriiden, det bekäändst as was Natriumkloriid (NaCl, Saalt). (aq) ment, det as uun weeder liaset Iindraanj tu Salzsäure uun't GESTIS-dootenbeenk faan't IFA, ufrepen di 5. November 2009 (mä JavaScript). Iindrach ütj det CLP-föörskraft tu CAS-Nr. 7647-01-0 uun't GESTIS-dootenbeenk faan't IFA (brükt JavaScript) Commonskategorii: Saaltsüren – Saamlang faan bilen of filmer Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


Vorlage:Infobox Chemikalie/Summenformelsuche nicht möglich Kloorweederstoof (uk Weederstoofchlorid of Hydrogenchlorid) as en gas, diar ham lacht uun weeder liaset. Diar woort det tu saaltsüren. Det cheemisk formel as HCl. Kloorweederstoof koon ütj Swaawelsüren an Natriumchlorid maaget wurd: 2 N a C l + H 2 S O 4 → N a 2 S O 4 + 2 H C l {\displaystyle \mathrm {2\;NaCl+H_{2}SO_{4}\rightarrow Na_{2}SO_{4}+2\;HCl} } Natriumchlorid an Swaawelsüren reagiare mäenööder tu Natriumsulfaat an Kloorweederstoof Commonskategorii: Kloorweederstoof – Saamlang faan bilen of filmer Iindraanj tu Chlorwasserstoff uun't GESTIS-dootenbeenk faan't IFA, ufrepen di 10.5.2011 (mä JavaScript) Robert Anthony Robinson, Roger G. Bates: Dissociation constant of hydrochloric acid from partial vapor pressures over hydrogen chloride-lithium chloride solutions. In: Analytical Chemistry, 43(7), 1971, S. 969-970. Iindrach ütj det CLP-föörskraft tu CAS-Nr. 7647-01-0 uun't GESTIS-dootenbeenk faan't IFA (brükt JavaScript)


Vorlage:Infobox Chemikalie/Summenformelsuche nicht möglich Swaawelsüren (uk Dihydrogensulfat, ual nööm Vitriolööle) as en cheemisk ferbinjang faan swaawel mä det cheemisk formel H2SO4. Hat as öölag an saner klöör. Swaawelsüren as auer a miaten korosiif. Saalten an estern faan't swaawelsüren san sulfaaten. Iindraanj tu Schwefelsäure uun't GESTIS-dootenbeenk faan't IFA, ufrepen di 7. Maarts 2008 (mä JavaScript). Iindrach ütj det CLP-föörskraft tu CAS-Nr. 7664-93-9 uun't GESTIS-dootenbeenk faan't IFA (brükt JavaScript) Commonskategorii: Swaawelsüren – Saamlang faan bilen of filmer


At CAS-Numer (faan ingelsk: Chemical Abstracts Service) as en internatsionaal betiaknang för cheemisk materiolen. Hat as iandüüdag an sodenang jaft at nian ferwakslangen. So haa uk ünlik isomeeren faan en moleküül ünlik CAS-numern. Weeder – CAS: 7732-18-5 Ethanol – CAS: 64-17-5 Acetylsalicylsüren (uun Aspirin®) – CAS: 50-78-2 Kofein – CAS: 58-08-2 ChemIDplus – Dootenbeenk mä CAS-Nummern


PubChem as en frei dootenbeenk för cheemisk ferbinjangen. Hat woort bedrewen faan't National Center for Biotechnology Information, NCBI uun Ameerikoo. Eegentelk san uun PubChem trii dootenbeenken mäenööder ferbünjen: PubChem Substance (38,6 miljuun iindracher, 2008) PubChem Compound (18,4 miljuun iindracher, 2008) PubChem BioAssay (832 iindracher, 2008) ChemIDplus Hoodsidj faan PubChem


Di ATC-Code (faan ingelsk: Anatomical Therapeutic Chemical .. Classification) as sant 1976 det amtelk an internatsionaal süsteem för medekamenten. 1. steed (anatomische Gruppe) ATC A - Alimentäres System und Stoffwechsel ATC B - Blut und blutbildende Organe ATC C - Cardiovasculäres System ATC D - Dermatika ATC G - Urogenitalsystem und Sexualhormone ATC H - Hormone, systemisch (ohne Sexualhormone) ATC J - Antiinfektiva für systemische Gabe ATC L - Antineoplastische und immunmodulierende Substanzen ATC M - Muskel- und Skelettsystem ATC N - Nervensystem ATC P - Antiparasitäre Substanzen, Insektizide, Repellenzien ATC Q - Veterinärmedizinische Arzneimittel ATC R - Respirationstrakt ATC S - Sinnesorgane ATC V - Verschiedene 2.steed Therapeutische Hauptgruppe (2 Ziffern) 3.steed Therapeutische/pharmakologische Untergruppe (ein Buchstabe) 4. steed chemisch/therapeutisch/pharmakologische Untergruppe (ein Buchstabe) 5. steed Untergruppe der chemischen Substanz (2 Ziffern) ATC-Code: B01AC06 (In der Dosierung und Anwendung als Thrombozytenaggregationshemmer) 1. Buchstabe: B Steht für die Gruppe von Stoffen, die „Blut und blutbildende Organe“ beeinflussen. 2. Zahl: 01 Steht für die Subgruppe „Antithrombotische Arzneimittel“. 3. Buchstabe: A Steht für die Subgruppe „Antithrombotische Arzneimittel“. Dass diese Sub-Subgruppe genau so heißt wie die Subgruppe vorher (das 2. Level), ist nicht überall so. Die Antithrombotischen Mittel lassen sich einfach nicht feiner subgruppieren. 4.


A Puurthidjeten (Echinodermata) (faan ualgreks ἐχῖνος, echinos „Iigel“ an δέρμα, derma „Hidj“) san en stam faan diarten mä amanbi 6.300 slacher. A miast klasen san ütjstürwen, diar jaft'at man fosiilien faan. Daalang san diar noch fiiw klasen. Stam Puurthidjeten Onerstam Homalozoa † Klas Stylophora † Klas Homostelea † Klas Homoiostelea † Klas Ctenocystoidea † Onerstam Blastozoa † Klas Eocrinoidea † Klas Blastoidea † Klas Paracrinoidea † Klas Parablastoidea † Klas Rhombifera † Klas Diploporita † Onerstam Crinozoa Klas Sialiilien (Crinoidea) Onerstam Asterozoa Klas Somasteroidea † Klas Siastäären (Asteroidea) Klas Slaangstäären (Ophiuroidea) Onerstam Echinozoa Klas Cyclocystoidea † Klas Edrioasteroidea † Klas Helicoplacoidea † Klas Ophiocistioidea † Klas Siagurken (Holothuroidea) Klas Siaiigler (Echinoidea) Commonskategorii: Puurthidjeten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Puurthidjeten


Margarete Böhme (leeder: Margarete Schlüter, uk bekäänd üs: Ormános Sandor, * 8. Mei 1867 üs Wilhelmine Margarete Susanna Feddersen uun Hüsem; † 23. Mei 1939 uun Hamborag) wiar en sjiisk skriiwer. Im Irrlichtschein, Berlin 1903 Zum Glück, Dresden 1903 Abseits vom Wege, Berlin 1904 Fetisch, Berlin 1904 Wenn der Frühling kommt, Berlin 1904 Die grünen Drei, Berlin 1905 Tagebuch einer Verlorenen, Berlin 1905 Die graue Straße, Dresden 1906 Des Gesetzes Erfüllung, Berlin 1906 Johann ..., Groß-Lichterfelde-Ost 1906 Dida Ibsens Geschichte, Berlin 1907 Apostel Dodenscheit, Berlin 1908 Rheinzauber, Berlin 1909 W.A.G.M.U.S., Berlin 1911 Im weißen Kleide, Dresden 1912 Anna Nissens Traum, Dresden 1913 Christine Immersen, Dresden [u. a.] 1913 Das Telegramm aus Meran, Berlin 1913 Sarah von Lindholm, Leipzig 1914 Kriegsbriefe der Familie Wimmel, Dresden 1915 Siebengestirne, Dresden 1915 Treue, Berlin 1915 Jungens, holt fast!, Reutlingen 1916 Lebensretter Belf, Reutlingen 1918 Herzensirren, Siegmar-Chemnitz 1919 Millionenrausch, Berlin 1919 Vanvoegelferme, Leipzig 1919 Wind und Wellen, Reutlingen 1919 Die grüne Schlange, Berlin 1920 Lukas Weidenstrom, Berlin 1921 Frau Ines' Firnenwanderung, Dresden-A. 1922 Die goldene Flut, Dresden-A. 1922 Marianne Wendels Leidensweg, Dresden-A. 1922 Meine Schuld, meine große Schuld ..., Dresden 1922 Narren des Glücks, Dresden 1923 Roswitha, Dresden 1923 Frau Bedfords Tränen, Berlin 1924 Die


1867 wiar det sööwen-an-söstigst juar faan det 19. juarhunert. At juar begand mä’n Teisdai. 01. Marts: Nebraska wurd de 37. stoot faan dön Ferianigt Stooten. 29. Mei: Uasterrik-Ungarn wurd grünjlaanjen. Det Prowins Schleswig-Holstian woort grünjlaanj. 28. Janewoore: Katharine Fedders, sjiisk skriiwer († 1941) 08. Mei: Margarete Böhme, sjiisk skriiwer († 1939) 08. Jüüne: Frank Lloyd Wright, amerikoonsk architekt († 1959) 07. August: Emil Nolde, konstmooler († 1956) 29. September: Walther Rathenau, tjiisk poliitiker († 1922) 07. Nofember: Marie Curie, füsikerin an cheemikerin poolsk ufkemst († 1934) 26. Jüüle: Otto faan Grichenlun, iarst Greks Könang (* 1815) 25. f. d. Bārichtmuun: Michael Faraday, engelsk Eksperimentālfüüsiker (* 1791)


A Klookenbluumen (Campanula) san det gratst skööl faan plaantenslacher uun det famile faan a Klookenbluumplaanten (Campanulaceae). At jaft wel 300 bit 500 slacher: Blä Huder (Campanula rotundifolia) .. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Klookenbluumen (Campanula) Wikispecies hää en artiikel tu: Klookenbluumen (Campanula)


Klookenbluumplaanten (Campanulaceae an Lobeliaceae) san en plaantenfamile uun det order faan a Asterales. Jo kem üüb arke weltdial föör. Diar san 5 onerfamilin mä muar üs 2000 slacher: Campanuloideae Klookenbluumen (Campanula) Sunklooken (Jasione) Düüwelsklauen (Phyteuma) .. Lobelioideae Lobeelien (Lobelia) .. Nemocladoideae Cyphioideae Cyphocarpoideae Commonskategorii: Klookenbluumen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Klookenbluumen


Kaktusen, of uk Kakteen (Cactaceae) san en plaantenfamile uun det order Caryophyllales, an hiar tu a bloosenplaanten. Diar san 1500 bit 1800 slacher, an jo wurd uun sjauer onerfamilin apdiald: Cactoideae, diar hiar sowat 85% faan a kakteen tu Maihuenioideae, Maihuenia Opuntioideae Pereskioideae, Pereskia Commonskategorii: Kakteen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Kakteen Faalsk Kaktus


A Fleegenfangern (Droseraceae) san en plaantenfamile uun det kategorii Caryophyllales an hiar tu a bloosenplaanten. At jaft sowat 200 slacher uun trii sköölen: Aldrovanda L., hää man ään slach: Aldrovanda vesiculosa L. Dionaea Sol. ex J. Ellis, hää uk man ään slach: Dionaea muscipula J. Ellis Drosera, mä 200 slacher. Diartu hiart uk: Fleegenfanger (Drosera rotundifolia) Commonskategorii: Fleegenfangern – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Fleegenfangern