Numeerisk matematiik of uk numeerik as en fääk faan a matematiik. Hat befaadet ham mä algoritmusen, am matemaatisk fraagen tu liasin. Fööraal gongt det diaram, bereegnangen mä kompjuutern trochtufeeren, tun bispal det taal Pi ( π {\displaystyle \pi } ) mögels genau tu bereegnin. Numeerisk metooden jaft at för en hiale rä faan matemaatisk fraagen: Feelerbereegnang Lineaar liknangsüsteemen Eilineaar liknangsüsteemen Numeerisk integratjuun Aproksimatjuun an interpolatjuun Optimiarang Diferentiaalliknangen an noch flook ööder fraagen Commonskategorii: Numeerisk matematiik – Saamlang faan bilen of filmer List faan numeerisk metooden (Wikipedia, huuchschiisk)


En algoritmus as en föörskraft, hü dü föörgung skel, am en probleem tu liasin. Diarför wurd enkelt straaler apfeerd, diar tuleetst tu't liasang feer. Fööraal uun a kompjuuterprogramiarang spele sok algoritmusen en grat rol. Di algoritmus faan Euklid as diar en bispal för, hü dü mä en uunwisang amgung skel, am di gratst gemiansoom dialer faan tau natüürelk taalen a an b tu finjen: So loong a an b ei likedenang san Tji det letjer taal faan det grater uf Det diferens an det letjer taal wurd tu a an b Wan a an b likedenang san, heest dü di gratst gemiansoom dialer (ggd) fünjen, ööders began faan föören En kompjuuterprogram küd so ütjsä: function ggd(a,b) if a = b return a else if a < b return ggd(a, b-a) else return ggd(a-b, b) end Mä a taalen 15 an 12 ging det so: 15, 12 -> 12, 3 -> 9, 3 -> 6, 3 -> 3, 3 STOP Commonskategorii: Algoritmusen – Saamlang faan bilen of filmer


En lineaar liknang as en matemaatisk liknang uun en lineaar furem. Det ment, a ünbekäänden stun uun't iarst potens, ei uun't kwadroot of uun en huuger potens. Det ütjsaagfurem koon üüb det grünjfurem redusiaret wurd: a ⋅ x = b {\displaystyle a\cdot x=b} 7 ⋅ x + 3 = 31 | − 3 {\displaystyle 7\cdot x+3=31|-3} 7 ⋅ x = 28 | : 7 {\displaystyle 7\cdot x=28|:7} x = 4 {\displaystyle x=4} Preew: 7 ⋅ 4 + 3 = 31 {\displaystyle 7\cdot 4+3=31} 28 + 3 = 31 {\displaystyle 28+3=31} 31 = 31 | w o o r {\displaystyle 31=31|woor} 3 ⋅ x + 4 ⋅ y = 12 {\displaystyle 3\cdot x+4\cdot y=12} koon efter y apliaset wurd: y = ( 12 − 3 ⋅ x ) / 4 = − ( 3 / 4 ) ⋅ x + 3 {\displaystyle y=(12-3\cdot x)/4=-(3/4)\cdot x+3} . Detdiar liknang hää ünentelk föl liasangen. Aal a liasangen lei üüb det geraad mä det funksioonsliknang: f ( x ) = − ( 3 / 4 ) ⋅ x + 3 {\displaystyle f(x)=-(3/4)\cdot x+3} . Tau (ünlik) liknangen mä tau ünbekäänden haa ünentelk föl liasangen üüb tau funksioonsgeraaden. Oober jo haa ian gemiansoom liasang diar,


At potens (faan lat. potentia, ‚määcht‘) as uun a matematiik en ufkört skriiwwiis för det wederhaalet moolnemen. Det taal, wat moolnimen woort, het grünjtaal of baasis. Det taal, wat uunsait, hüfölsis det baasis üs faktor föörkomt, het huuchtaal of eksponent. An wat diar bi ütjkomt, het potenswäärs: Potenswäärs = Baasis Eksponent {\displaystyle {\text{Potenswäärs}}={\text{Baasis}}^{\text{Eksponent}}} 3 4 = 3 ⋅ 3 ⋅ 3 ⋅ 3 = 81 {\displaystyle 3^{4}=3\cdot 3\cdot 3\cdot 3=81} Logaritmus


Trigonometrii (greks τρίγωνον trígonon ‚triihuk‘ an μέτρον métron ‚miat‘) as en fääk faan a geometrii an sodenang faan a matematiik. Hat as det triihuksliar. Miast ment am diarmä det flaak trigonometrii mä triihuken uun en flaak. Man uk üüb en kuugel, t.b. üüs eerd spelet triihuksliar en grat rol, an diar tääl hial ööder reegeln. Uun't (flaak) trigonometrii gongt det fööraal diaram, ütj enkelt gratin faan en triihuk, det san miast sidjenlengdin of winkelgratin öödern tu bereegnin. Uun en rochtwinkelt triihuk hinget di ferhual (di bröök) faan tau sidjen faan di winkel uf, di det triihuk apspäänt. Arke ferhual hää en aanjen nööm. A trii sidjen fu uk arke en aanjen nööm: Det sidj jinauer faan a rocht winkel het hüpotenuus, det sidj bi a winkel het uunkateet, an det sidj jinauer faan a winkel het jinkateet. Faan jodiar sääks mögelk betiaknangen faan sidjenferhualer haa fööraal jo trii iarsten en grat bedüüdung för't reegnin: Sinus faan α = sin  α = a c = Jinkateet Hüpotenuus Kosinus faan α = cos  α = b c = Uunkateet Hüpotenuus Tangens faan α = tan  α = a b = Jinkateet Uunkateet Kotangens faan α = cot  α


At diferentiaaalreegnang as en wichtagen dial faan't analysis an sodenang faan a matematiik. Hat as nai mä't integraalreegnang. At diferentiaalreegnang wal besteme, hü stark en funksioonskurw uunsticht of uffäält. Diarför woort ütjreegent, hü stark en tangent bi en wasen ponkt faan det funksion uunsticht. Dididar stiigfaktor woort ufleitang näämd. Am det stiigen faan det tangent bi en wasen ponkt tu bestemin, wurd leewen letjer triihuken bereegent, bit ütj det sekant (green) en tangent (blä) an ütj di diferensenkwotient en diferentiaalkwotient wurden as. Di diferentiaalkwotient as di grenswäärs (limes, ufkört: lim) faan a diferensenkwotieneten för liitjeletj diferensen Δ x {\displaystyle \Delta x} -> 0. lim x → x 0 f ( x ) − f ( x 0 ) x − x 0 {\displaystyle \lim _{x\to x_{0}}{\frac {f(x)-f(x_{0})}{x-x_{0}}}} Faan det funksion f ( x ) = x 2 − 3 x + 2 {\displaystyle f(x)=x^{2}-3x+2} koon'am det geraadenfunksion ufleite: f ′ ( x 0 ) = 2 x 0 − 3 {\displaystyle f'(x_{0})=2x_{0}-3} För ünlik slacher faan funksioonen jaft at ünlik ufleitangsreegeln. Commonskategorii: Diferentiaalreegnang – Saamlang faan bilen of filmer Wikibooks: Diferentiaalreegnang (sjiisk)


Herning as en stää ap Jutlönj. E stää läit önj weesten foon e Regjoon Midtjylland. Deer booge 50.565 manschne (2022). Dåt as e hoodstää foon jü Herning Komuun. Commons: Herning – Soomling foon bile än filme Herning kommune Denmark: Midtjylland, citypopulation.de


En tangent (faan latiinsk: tangere ‚bereer‘) as uun a geometrii en geraad, diar en matemaatisk kurw bi en wasen ponkt bereert. Wan det kurw skäären woort, do as det geraad en sekant. Wan det kurw goorei bereerd woort, do as det geraad en pasant. Det tangent spelet en grat rol üs ufleitang bi't diferentiaalreegnang. Commonskategorii: Tangenten – Saamlang faan bilen of filmer


Integraalreegnang as bütj diferentiaalreegnang di wichtagst twiig faan't matemaatisk fääk analysis. Hat hää fööraal mä areal- an woluumen-bereegnangen tu dun. Dü wel det areaal faan det flaak tesken jo tau funksioonskurwen f(x) an g(x) uun det interwal [a;b] kään. :::> :::> Do bereegenst dü iarst det integraal auer (eegentelk: oner) f(x) an tjochst det faan't integraal auer g(x) uf. Son areal woort uun integraalskriiwwiis so betiakent: ∫ a b f ( x ) d x {\displaystyle \int _{a}^{b}f(x)\,\mathrm {d} x} , För't integraalreegnang jaft at nian formeln of algoritmen. Det bereegnang erslot ham normoolerwiis ütj det diferentiaalreegnang faan en funksioon. Wikibooks: Integraalreegnang (sjiisk) Commonskategorii: Integraalreegnang – Saamlang faan bilen of filmer


Det Agbangnizoun Komuun as ian faan tjiin komuunen faan't Zou Department uun Beniin. At komuun leit uun a süüdwaast faan’t department. Diar wene 72.549 minsken (2013). At hoodsteed faan’t komuun as Agbangnizoun. Adahondjigon mä 7.032 iinwenern Adingningon, 5.266 Kinta, 6.077 Lissazounme, 9.355 Sahe, 7.139 Kpota, 4.737 Siwe, 7.230 Tanve, 11.546 Zoungoudo, 2.930 Agbangnizoun, 11.237 insae-bj.org geonames.org


Det Bohicon Komuun as ian faan tjiin komuunen faan't Zou Department uun Beniin. At komuun leit uun a maden faan't department. Diar wene 171.781 minsken (2013). At hoodsteed faan’t komuun as Bohicon. Agongointo mä 8.982 iinwenern Avogbana, 10.387 Gnidjazoun, 3.844 Lissezoun, 7.687 Ouassaho, 11.026 Passagon, 11.211 Saclo, 6.086 Sodohome, 18.814 Bohicon I, 40.043 Bohicon II, 53.701 insae-bj.org geonames.org


Det Covè Komuun as ian faan tjiin komuunen faan't Zou Department uun Beniin. At komuun leit uun a nuurduast faan't department. Diar wene 51.247 minsken (2013). At hoodsteed faan’t komuun as Zogba. Houeko mä 3.598 iinwenern Adogbe, 7.979 Gounli, 3.652 Houen-Hounso, 7.911 Lainta-Cogbe, 4.444 Naogon, 9.655 Soli, 4.033 Zogba, 9.975 insae-bj.org geonames.org Commonskategorii: Covè – Saamlang faan bilen of filmer


Det Djidja Komuun as ian faan tjiin komuunen faan't Zou Department uun Beniin. At komuun leit uun a nuurdwaast faan't department. Diar wene 123.542 minsken (2013). At hoodsteed faan’t komuun as Djidja. Agondji mä 8.546 iinwenern Agouna, 16.161 Dan, 14.964 Dohouime, 3.416 Gobe, 5.406 Oungbegame, 6.632 Monsourou, 14.585 Mougnon, 7.422 Outo, 5.958 Setto, 13.826 Zoukou, 2.845 Djidja, 23.781 insae-bj.org geonames.org


Silkeborg as en stää ap Jutlönj. E stää läit önj e mal foon e Regjoon Midtjylland. Deer booge 49.747 manschne (2022). Dåt as e hoodstää foon jü Silkeborg Komuun. Commons: Silkeborg – Soomling foon bile än filme Silkeborg kommune Denmark: Midtjylland, citypopulation.de


Det Ouinhi Komuun as ian faan tjiin komuunen faan't Zou Department uun Beniin. At komuun leit uun a süüduast faan't department. Diar wene 59.381 minsken (2013). At hoodsteed faan’t komuun as Ouinhi. Dasso mä 15.408 iinwenern Sagon, 17.414 Tohoue, 9.516 Ouinhi, 17.043 insae-bj.org geonames.org


Det Zagnanado Komuun as ian faan tjiin komuunen faan't Zou Department uun Beniin. At komuun leit uun a uast faan't department. Diar wene 55.061 minsken (2013). At hoodsteed faan't komuun as Zagnanado. Agonli-Houegbo mä 6.467 iinwenern Baname, 17.668 Don-Tan, 5.924 Dovi, 7.714 Kpedekpo, 8.268 Zagnanado, 9.020 insae-bj.org geonames.org


Det Za-Kpota Komuun as ian faan tjiin komuunen faan't Zou Department uun Beniin. At komuun leit uun a maden faan't department. Diar wene 132.818 minsken (2013). At hoodsteed faan't komuun as Za-Kpota. Allahe mä 12.233 iinwenern Assalin, 11.172 Houngomey, 12.165 Kpakpame, 15.327 Kpozoun, 22.196 Za-Tanta, 23.367 Zeko, 9.670 Za-Kpota, 26.688 insae-bj.org geonames.org


Det Zogbodomey Komuun as ian faan tjiin komuunen faan't Zou Department uun Beniin. At komuun leit uun a süüd faan't department. Diar wene 92.935 minsken (2013). At hoodsteed faan't komuun as Zogbodomey. Akiza mä 9.444 iinwenern Avlame, 9.374 Cana I, 4.871 Cana II, 5.144 Dome, 9.670 Koussoukpa, 7.120 Kpokissa, 6.965 Massi, 12.382 Tanwe-Hessou, 9.940 Zoukou, 7.315 Zogbodomey, 10.710 insae-bj.org geonames.org


Zogbodomey as en steed uun de aafrikoons stoot Beniin. At steed leit uun a süüd faan't lun. Det as at hoodsteed faan det Zogbodomey Komuun. Diar wene 10.710 lidj (2013). insae-bj.org geonames.org


Zagnanado as en steed uun de aafrikoons stoot Beniin. At steed leit uun a süüd faan't lun. Det as at hoodsteed faan det Zagnanado Komuun. Diar wene 9.020 lidj (2013). insae-bj.org geonames.org


Za-Kpota as en steed uun de aafrikoons stoot Beniin. At steed leit uun a süüd faan't lun. Det as at hoodsteed faan det Za-Kpota Komuun. Diar wene 26.688 lidj (2013). insae-bj.org geonames.org


At Sjepteg (Dermacentor marginatus) hiart tu a Melen (Acari) an diarmä tu a Koonkern (Arachnida). Hat as nian Insekt. Commonskategorii: Sjeptegen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Sjeptegen


Ouinhi as en steed uun de aafrikoons stoot Beniin. At steed leit uun a süüd faan't lun. Det as at hoodsteed faan det Ouinhi Komuun. Diar wene 17.043 lidj (2013). insae-bj.org geonames.org


Zogba as en steed uun de aafrikoons stoot Beniin. At steed leit uun a süüd faan't lun. Det as at hoodsteed faan det Covè Komuun. Diar wene 9.975 lidj (2013). insae-bj.org geonames.org


Agbangnizoun as en steed uun de aafrikoons stoot Beniin. At steed leit uun a süüd faan't lun. Det as at hoodsteed faan det Agbangnizoun Komuun. Diar wene 11.237 lidj (2013). insae-bj.org geonames.org


f Di Emlembe (Siswati: huar a koonker wenet) as en berag uun a Drakensberger üüb a grens tesken Eswatini an Süüdafrikoo. Hi leit uun't regiuun Hhohho. geonames.org


A Teg (Ixodes ricinus) hiart tu a Koonkern (Arachnida) an as nian Insekt (Insecta). Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Tegen Wikispecies hää en artiikel tu: Tegen FSME


f Di Ngwenya as en berag uun Eswatini üüb a waastelk grens hen tu Süüdafrikoo. geonames.org


f Di Nyonyane as en berag uun Eswatini uun a Drakensberger. geonames.org


f Di Sibebe as en berag uun Eswatini uun a Drakensberger. Hi as efter Ayers Rock uun Austraalien di öödergratst monoliit üüb a eerd. geonames.org


-26.46666666666731.2Koordinaaten: 26° 28′ S, 31° 12′ O Lobamba as en stääd uun a waast faan Eswatini. Diar sat at parlament. Uun Lobamba wene 5.800 minsken. geonames.org


-26.81666666666731.933333333333Koordinaaten: 26° 49′ S, 31° 56′ O Big Bend as en stääd uun a uast faan Eswatini. Hat leit 77 m huuch an hää amanbi 10.000 iinwenern. Det stääd hiart diarmä tu a grater stääden uun Eswatini. geonames.org


Di Komati as en struum uun't süüdelk Afrikoo troch a lunen Süüdafrikoo, Eswatini an Mosambik. San müs lääpt iin uun a Indisk Oosean. FAO.org


Di Umbuluzi as en struum uun't süüdelk Afrikoo troch a lunen Eswatini an Mosambik. Hi hää sin hood, huar a kwelstruumer Suart Umbuluzi an Witj Umbuluzi uun Eswatini tuupluup. Hi lääpt ütj uun't Bocht faan Maputo. geonames.org


Di Lusutfu as en struum uun't süüdelk Afrikoo troch a lunen Eswatini an Mosambik. Uun a ferluup anert hi san nööm tu Maputo Struum. geonames.org


At Lankerbian as en slach faan Koonkern (Arachnida) uun det famile faan a Phalangiidae. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Lankerbianer Wikispecies hää en artiikel tu: Lankerbianer


Di Mkondvo as en struum uun't süüdelk Afrikoo troch a lunen Süüdafrikoo an Eswatini. Hi lääpt ütj uun di Lusutfu Struum. geonames.org


Di Ngwempisi as en struum uun't süüdelk Afrikoo troch a lunen Süüdafrikoo an Eswatini. Hi lääpt ütj uun di Lusutfu Struum. geonames.org


A Hüsstoofmelen (Dermatophagoides) tääl tu a Koonkern (Arachnida) uun det order faan a Sarcoptiformes. Jo slacher uun hüüs het Dermatophagoides pteronyssinus an Dermatophagoides farinae. At jaft amanbi 150 slacher. Jo san 0,1 bit 0,5 mm grat. Commonskategorii: Hüsstoofmelen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Hüsstoofmelen


-25.96083333333331.246666666667Koordinaaten: 25° 58′ S, 31° 15′ O Piggs Peak as en stääd uun Eswatini uun't regiuun Hhohho. Diar wene amanbi 5.750 minsken. Naibi leit di Maguga Doom. Det stääd hää hör nööm efter die ingels gulschüker William Pigg, an peak ment di berag Emlembe naibi. geonames.org


-26.56666666666731.183333333333Koordinaaten: 26° 34′ S, 31° 11′ O Malkerns as en stääd uun Eswatini uun't regiuun Manzini. Diar wene amanbi 9.724 minsken. geonames.org


-27.21666666666731.616666666667Koordinaaten: 27° 13′ S, 31° 37′ O Hluti as en stääd uun Eswatini uun't regiuun Shiselweni. Diar wene amanbi 6.763 minsken. geonames.org


Oseåånien as di kollektiiwe noome for en grut tål ailönje önj e Grut Oseåån. Mååst wårt jü regjoon etnologisch önj tra grute ailönjegrupe önjdiiljd: Polynesien Melanesien Mikronesien Önj e braader perspektiiwe wårde uk Nai-Seelönj, Nai-Guinea un Australien deertu räägend. Hu snååke dan foon n kontinänt Oseåånien, wat foon oudere as fäägelåfti betråchtied wårt, deer da bloot di kontinänt Australien akseptiire. Dåt probleem lait önj e definisjoon. Ham könj önjniime, dåt Oseåånien en wrååldiilj for ham seelew as, wan uk dütlik nåån kontinänt. Da Moluke än Sulawesi san tau ailönjegrupe, da ai diilj wjarn foon di kontinänt Asien uner dåt leest is-tidåler, as e wååderstånd foon dåt heef foole läiger wus. Deeram koone da uk tu da grutere australide ailönje räägend wårde. Deer as uk snååked wörden foon tou ailönje, weerfoon ai sääker as weer da wörklik bestönje. Dåt san Maria Theresa än Ernest-Legouvé aw ambai 35̊SB 150̊WL. Da ailönje schönj 1843 än 1902 sänj weese, man san uler fünen wörden. Nuku Hiva Poosche-ailönj Wikimedia Commons heet bile unti filme tu: Oseåånien Wikimedia-Atlas: Oseåånien – Geografische än histoorische koorde


At Njoksfleeg (Scathophaga stercoraria) as en insekt an hiart tu a Twiijügeten (Diptera). Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Njoksfleegen Wikispecies hää en artiikel tu: Njoksfleegen


-26.20888888888931.918888888889Koordinaaten: 26° 13′ S, 31° 55′ O Simunye as en stääd uun Eswatini uun't regiuun Lubombo. Hat leit amanbi 258m huuch. geonames.org


-26.03333333333331.85Koordinaaten: 26° 2′ S, 31° 51′ O Mhlume as en stääd uun Eswatini uun't regiuun Lubombo. Diar wene amanbi 8.652 minsken an hat leit amanbi 258m huuch. geonames.org


f A Drakensberger (draagberger, afrikaans Drakensberg) san det huuchst beragkeed uun't süüdelk Afrikoo. Det huuchst steed leit uun Lesotho. Diar het jo berger Maloti. geonames.org


Basalt as en magmaatisk stianang mä uundialen faan kaltsium-, iisen- an magneesium-silikaaten. Basalt entstäänt, wan en wulkaan ütjbräächt. Basalttürner faan boowen Giant's Causeway uun Causeway Coast and Glens, Nuurdirlun Ploosterstian uun Lissabon Commonskategorii: Basalt – Saamlang faan bilen of filmer


At St. Clemens sark as en sark uun Neebel üüb Oomram. At stäänt bi a uaster aanj faan Neebel, amanbi 150 meeter faan a ääg faan a waas. At sark wurd uun't juar 1236 baud. Jütidjs jääw at tau saarpen üüb Oomram, Noorsaarep an Sössaarep. At sark wurd uun a maden tesken jo tau saarpen baud. Leeder wurd at saarep Neebel trinjam at sark baud. Daalang as Neebel at gratst saarep faan Oomram. At sark stamt faan a romaanik an hää ään sarkskap. At saag as drewen mä raid an riaper. Iarst 1908 füng at sark en türn. Hi as 36 meeter huuch an mä kööber belaanj. At jaft hög jüür staken uun a sark. Ään diarfaan as maaget ütj holt an wiset Jesus an sin twaalew jong gaster üüb en burd. At wurd ans bi strun fünjen. A dööpstian as faan a romaanisk tidj, amanbi so ual üs at sark salew. At sarkskap as smääl an baud üüs en skap. Bääft an üüb a lachter sidj faan a dör hää't en empoore. Det as en huuger böön, faan huar am fein deel üüb a pretjstuul luke koon. Iar wiar a plaatsen diar boowen fääst tu enkelt familin ferden. Tu


Sleesisk as en poolsk spriakwiis, diar uun't regiuun Sleesien uun Poolen snaaket woort. Det spriakregiuun lingt uk hen auer a grens tu Tschechien. Sleesisk woort uk weederpoolsk of slonsakisk näämd. At jaft oober uk en sjiisk spriakwiis, diar sleesisk näämd woort. (Oner-)Spriakwiisen efter Alfred Zaręba: 1: Kreuzburg (kluczborski) 2: Oppeln (opolski) 3: Falkenberg (niemodliński) 4: Neustadt (prudnicki) 5: Madel-Gleiwitz (gliwicki centralny) 6a: Gleiwitz-Oppeln grenslun (pogranicza gliwicko-opolskiego) 6b: Sleesisk-Letjpoolsk (pogranicza śląsko-małopolskiego) 7: Teschen (cieszyński) 8: Jablunkau (jabłonkowski) 9: Sleesisk-Lachisk (pogranicza śląsko-laskiego) Wikipedia üüb Sleesisk


Wat menst dü? Sleesisk (slaawisk) Sleesisk (sjiisk)


Sleesisk (aanj nööm: Schläsisch, Schläs'sch,of Schläsch) as en sjiisk spriakwiis uun det skööl faan't Uastmadelsjiisk. Hat as snaaket wurden uun Sleesien (Poolen). Efter a Ööder Weltkriich kaam Sleesien tu Poolen an a miast sjiisk Sleesiern san ferdrewen wurden. At jaft oober uk en poolsk spriakwiis, diar sleesisk näämd woort. Spriakwiisen: Breslau Brieg-Grottkau Beragsleesisk Glätzisk Kräutersleesisk Neiderluns Nuurdböömsk Boowerlausitsisk / Uastlausitsisk Boowersleesisk Test-Wikipedia üüb Sleesisk Commonskategorii: Sleesisk spriak – Saamlang faan bilen of filmer


Waastpolesisk as en slaawisk spriak tesken ukrainisk an witjrüsk. Hat woort uun't süüdwaasten faan Witjruslun, uun't nuurdwaasten faan a Ukraine an tu en letjen dial uk uun't uasten faan Poolen snaaket. Waastpolesisk hää nään amtelken stant an woort fööraal priwoot uun det grensregiuun snaaket.


Boowersjiisk het en skööl faan sjiisk spriakwiisen uun Süüdsjiisklun an uun a Alpenrüm. Efter nuurden tu wurd a madelsjiisk spriakwiisen snaaket. A boowersjiisk spriakwiisen wurd iindiald tu trii sköölen: Waastboowersjiisk (Alemanisk, Sweebisk) Uastboowersjiisk (Bairisk) Nuurdboowersjiisk (Uastfrenkisk, Süüdfrenkisk) Langobardisk † Bit 1774 jääw't en boowersjiisk skriiwwiis, det as oober apjiwen wurden, am en ianhaidelk neihuuchsjiisk skriiwwiis iintufeeren. Hat skul för aal a minsken faan Nuurdsjiisklun bit Uastenrik tääl. Nuurdboowersjiisk Uastfrenkisk (Frenkisk) 1 Boowerfrenkisk Mainfrenkisk Ansbachisk Hohenlohisk Süüdfrenkisk ("Brigantensjiisk") 2 Uastboowersjiisk Bairisk Nuurdbairisk 6 Madelbairisk 7 Süüdbairisk 8 Hutterisk (Kanada, USA) Tsimbrisk (Itaalien) Waastboowersjiisk Alemanisk-Sweebisk Sweebisk 3 Alemanisk Liachalemanisk 4 Boowerrheinalemanisk Boodensiaalemanisk Alemán Coloniero (uun Colonia Tovar, Weenesuela) Huuchalemanisk an Huuchstalemanisk ("Schwyzerdütsch") 5 Commonskategorii: Boowersjiisk spriakwiisen – Saamlang faan bilen of filmer


Næstved as en stää önj Dånmark, awt ailönj Siielönj. Deer booge 41 729 manschne (2010). Commons: Næstved – Soomling foon bile än filme Næstved kommune


Bairisk of uk Austro-Bawaarisk as en skööl faan boowersjiisk spriakwiisen, diar uun Bayern (Sjiisklun) an Uastenrik snaaket wurd. A Bairisk spriakwiisen wurd uk üs Uastboowersjiisk betiakent. Nuurdbairisk (Nuurd-Bayern, blä) Madelbairisk (Bayern, Uastenrik, green) Süüdbairisk (Süüd-Uastenrik, Süüdtirool, laachtbrün) Man do san diar uk noch spriakenklaawen uun ööder lunen, t.b.: Hutterisk (Kanada, USA) Tsimbrisk (Itaalien) Fersendäälsk (Itaalien) Commonskategorii: Bairisk – Saamlang faan bilen of filmer


Madelsjiisk het en skööl faan sjiisk spriakwiisen uun Madelsjiisklun. Efter süüden tu wurd boowersjiisk spriakwiisen snaaket, uun't nuurden Plaatsjiisk. Di nuurder kaant het Benrather Linie, hi beskraft di auergung faan t.b. maken tu machen (“maage”). Di süüder kaant het Speyrer Linie, hi beskraft di auergung faan t.b. Appel tu Apfel (“aapel”). Tesken Waast- an Uastmadelsjiisk as ian kääntiaken t.b. Pund an Fund (“pünj”). Waastmadelsjiisk Madelfrenkisk Ripuarisk 1 Mooselfrenkisk 2 Luksemborags 3 Siebenbürgisk-Seksisk (Rumeenien) Rheinfrenkisk Lothringisk 6 Pfeltsisk 5 Hesisk 4 Pennsilwaanisk (Pennsylvania, USA) Uastmadelsjiisk Tüüringisk-Boowerseksisk Tüüringisk 7 Boowerseksisk 8 Ertsgebirgs 9 Lausitsisk 10 Sleesisk 10 Süüdmarkisk 11 Huuchpreusisk † Commonskategorii: Madelsjiisk spriakwiisen – Saamlang faan bilen of filmer


Ripuarisk as en madelsjiisk spriakwiis faan't Huuchsjiisken. Hat as nai mä't Limborags uun Holun an bi a liager Rhein, uk wan detdiar Süüdneederfrenkisk al tu a plaatsjiisk spriakwiisen tääld woort. Sodenang woort Ripuarisk üs auergung faan a madelfrenkisk spriakwiisen tu't Plaatsjiisk uunsen. Öcher Platt (Aachen) Bönnsch (Bonn) Düsseldorwer Platt (Düsseldorf) Eefelplatt (Eifel) Kirchröadsj (Kerkrade) Kölsch (Köln) Nüsser Platt (Neuss) Stolberjer Platt (Stolberg (Rheinlun)) Trooßdoorfer Platt (Troisdorf) Wikipedia üüb Ripuarisk


Lothringisk spriakwiisen san en skööl faan madelsjiisk spriakwiisen, diar uun Nuurd-Lothringen snaaket wurd. Dialwiis hiar jo tu't Mooselfrenkisk (uun't waasten), dialwiis tu't Rheinfrenkisk (uun't uasten). Jo spreegern nääm hör spriakwiis „Lothringer Platt“ of „Lothringer Déitsch“. Üüb fransöösk het det patois (plaat) of uk francique (frenkisk). Ei ferwaksle mä det Jamaikaans Kreool Patois faan Jamaika. Wikipedia üüb Lothringisk


Curlie as en wääbkataloog uun flook spriaken sant 2017. Hi wiar iar bekäänd üs DMOZ of ODP. Freiwalag halpern dreeg wääbsteeden uun di kataloog iin, an robots surge diarför, dat jo aktuel bliiw. Curlie woort bedrewen faan "Curlie Project, Inc." Amtelk wääbsteed Curlie Diskusion Nordfriisk/Nuurdfresk Seeltersk/Saaterfresk Frysk/Waastfresk Vorlage:Curlie öömrang Vorlage:Curlie mooring


Ratzeburg (plaatsjiisk: Ratzborg) as en stääd uun Schleswig-Holstian, naibi Mecklenborag-Föörpomern. Hat as kreisstääd faan a Kreis Hertoochdoom Lauenburg. Frankrik Châtillon-sur-Seine uun Burgund, Frankrik, sant 10. Jüüle 1960 Belgien Esneux uun Wallonien, Belgien, sant 23. August 1969 Belgien Walcourt uun Wallonien, Belgien, sant 23. August 1969 Denemark Ribe uun Jütlun, Denemark, sant 1. April 1989 Sjiisklun Schönberg (Mecklenburg), Mecklenburg uun Sjiisklun, sant 7. Oktober 1990 Poolen Sopot, Poolen, sant 4. Juni 1994 Itaalien Marciano della Chiana, Toskaana, Itaalien, sant 1994 Sweeden Strängnäs, Sweeden, sant 29. Jüüne 1996 Commonskategorii: Ratzeburg – Saamlang faan bilen of filmer Wikisource: Ratzeburg (sjiisk) Wikivoyage Raisfeerer: Ratzeburg (sjiisk) Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2021 (XLS-datei) (Widjerfeerd üüb grünjlaag faan't fulkstäälang 2011) (Halep üüb sjiisk)


Plöön as en stääd uun Schleswig-Holstian an kreisstääd faan a Kreis Plöön. Diar wene amanbi 9.000 minsken. Commonskategorii: Plöön – Saamlang faan bilen of filmer Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2021 (XLS-datei) (Widjerfeerd üüb grünjlaag faan't fulkstäälang 2011) (Halep üüb sjiisk)


Bad Segeberg (plaatsjiisk: Sebarg) as en stääd uun Schleswig-Holstian an kreisstääd faan a Kreis Segeberg. Ferianagt Stooten Ferianagt Stooten Grand Island (Nebraska) Finlun Finlun Riihimäki, sant 1954 Israel Israel Kiryat Motzkin, sant 1984 Sjiisklun Sjiisklun Teterow, sant 1990 Eestlun Eestlun Võru, sant 1991 Poolen Poolen Złocieniec, sant 1995 Commonskategorii: Bad Segeberg – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Bad Segeberg (sjiisk) Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2021 (XLS-datei) (Widjerfeerd üüb grünjlaag faan't fulkstäälang 2011) (Halep üüb sjiisk)


Bad Oldesloe (ütjspreegen [ˌbatˀɔldəsˈloː], plaatsjiisk Bad Oschloe) as en stääd an amtfrei gemeend uun Schleswig-Holstian an kreisstääd faan a Kreis Stormarn. Israel Beer Yaakov (Israel) Frankrik Olivet (Frankrik) Poolen Kolberg/Kołobrzeg (Poolen) Commonskategorii: Bad Oldesloe – Saamlang faan bilen of filmer Oldesloe Wikivoyage Raisfeerer: Bad Oldesloe (sjiisk) Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2021 (XLS-datei) (Widjerfeerd üüb grünjlaag faan't fulkstäälang 2011) (Halep üüb sjiisk)


Jeenisk as en sjiisk spriakwiis, diar iar faan minsken snaaket wurden as, diar leewen ambiraiset. Daalang jaft at ei muar föl lidj uun Sjiisklun an diar ambi, diar nian aran haa. Det spriak läät ham swaar beskriiw, auer diar nimer föl üüb skrewen wurden as. Hat hää oober wel iinflööd faan't Romanes an faan't Jidisk. A Jeenisken wiar iar föl onerwais üs amluupern. Jo haa sjuaren sleeben, sedler hial maaget of basler ferkääft. An auer jo laacht hidj haa, san jo miast 'witj sigeunern' näämd wurden. Enkelt wurden san faan't Jeenisk iinuun't huuchsjiisk kimen: kess, fies latschen, quasseln, fetzen, verkohlen, poofen Macker, Kneipe, Maloche, Bulle, Moos, Kiez, Bock, Fusel, Feez, Pauker, Penne, Kittchen


Siebenbürgisk-Seksisk (aanj nööm: Siweberjesch Såksesch of Såksesch, rumeensk: săsește, ungaarisk: erdélyi szász) as det spriak faan a Siebenbürger Saksen. Hat woort fööraal uun Siebenbürgen (Transsilwaanien, Rumeenien) snaaket. Hat hiart tu a waastmadelsjiisk spriakwiisen, an as nai mä Luksemborags. Siidlern haa det spriak uun't 12. juarhunert mänimen, an sodenang hää't uuntesken föl iinflööd faan a naiberspriaken apnimen.


Judäo-Georgisk of Qiwruli (georgisk ყივრული) as det spriak faan a Juuden uun Georgien. Hat as en süüdkaukaasisk spriak, hää oober uk iinflööd faan't hebreewsk an arameesk. Hoker georgisk snaaket, koon det spriak ferstun. ~ 20.000 uun Georgien ~ 60.000 uun Israel ~ 4.000 uun New York City letj sköölen uun Belgien, Ruslun, USA an Kanada. Judäo-Georgisk woort uun Israel miast man faan ual lidj snaaket, auer jong lidj Nei-Hebreewsk liar. Uun Georgien gongt det spreegertaal stark turag. Ethnologue: Languages of the World, Judeo-Georgian


At laasisk spriak (Laasisk: lazuri nena / ლაზური ნენა; Türkisk: Lazca; Georgisk: ლაზური ენა) as en süüdkaukaasisk spriak. Hat woort uun't nuurduasten faan a Türkei an dialwiis uk uun't süüdwaasten faan Georgien faan a Laasen snaaket. Det spriak as nai mä't Mingreelisk. En türkisk spriakwiis, diar uun't Suart Sia regiuun snaaket woort, woort uk laasisk näämd. Det as oober ei detsalew, an uk ei gans rocht. Fähnrich, H. (2008), Kartwelsprachen: Altgeorgisch, Neugeorgisch, Mingrelisch, Lasisch, Swanisch, Reichert, Wiesbaden. ISBN 978-3-89500-653-1 Test-Wikipedia üüb Laasisk


Saanisk spriaken san en skööl faan tau süüdkaukaasisk spriaken. Diar hiar Laasisk an Mingreelisk tu. Jo wurd bi't uastelk Suart Sia snaaket uun Georgien an uun a Türkei. Jo spriaken het uk kolchisk efter det histoorisk loonskap Kolchis.


Unserdeutsch (of uk Rabaul Creole German) as det iansagst sjiisk kreoolspriak. Hat kaam ap tu kolonialtidjen uun Papua-Nei-Guinea. A miast spreegern san oober ütjwaanert an lewe daalang uun Uast-Austraalien. Daalang jaft at wel noch son 100 spreegern, an jo du det knaap widjer tu hör jongen. Kääntiaken faan det spriak san sjiisk wurden mä en aanj, ianfach gramatik. At jaft t.b. bluas ään gramatisken slach: de Mann, de Frau, de Haus. Bütj Unserdeutsch snaake a spreegern daalang miast Ingelsk an Tok Pisin. Unserdeutsch (Rabaul Creole German) (IDS Mannheim)


En kreoolspriak of kreool as en natüürelk spriak, diar ütj en spriakkontakt apwoksen as. Son spriak komt flooksis diar föör, huar en koloniaalmäächt aptreeden as. Do san wurden faan det nei (koloniaal-)spriak uun det ual spriak auernimen wurden. So komt det tu en aparte ööder Ingelsk, Spoonsk of Fransöösk mä en aanj gramatik an ütjspriak. Det miast snaaket kreoolspriak as det faan Haiti (Haitiaans Kreool) mä 10 miljuun spreegern. Wedenskapslidj haa bi flook kreoolspriaken disalew ferluup fääststeld: 1. Kreolisiarang: Spreegern faan en regiunaalspriak auernem wurden faan en koloniaalspriak, man behual hör ual gramatik an ütjspriak. 2. Dekreolisiarang: Spreegern auernem muar an muar det gramatik an ütjspriak faan det koloniaaalspriak. 3. Hüperkreolisiarang: Det kreoolspriak woort üs tiaken faan identiteet uunsen an pleeget. Commonskategorii: Kreoolspriaken – Saamlang faan bilen of filmer List mä kreoolspriaken (huuchsjiisk)


Sugdidi (üüb Georgisk: ზუგდიდი [zugdidi]) as at hoodsteed faan det Mingreelien an Boower Swaneetien Regiuun uun Georgien. At steed leit uun a süüdwaast faan’t regiuun, amanbi 30 km uun a uast faan det Suart Sia. Det hee 42.998 lidj (2014). Det as uk at hoodsteed faan det Sugdidi Munisipaliteet. A nööm faan’t steed het grat berig (ზუგუ sugu (berig), დიდი didi (grat)) üüb det Mingreelisk Spriik. Georgia, citypopulation.de


Osurgeti (üüb Georgisk: ოზურგეთი [ɔzurgɛtʰi]; iar Macharadse) as at hoodsteed faan det Guurien Regiuun uun Georgien. At steed leit uun a waast faan’t regiuun. Det hee 14.785 lidj (2014). Det as uk at hoodsteed faan det Osurgeti Lunkreis. Georgia, citypopulation.de


Oghuusisk spriaken (türkisk Oğuz dilleri/Oğuzca) of uk süüdwaasttürkisk san en twiig faan a Turkspriaken. Diar hiar njügen spriaken mä amanbi 100 miljuun spreegern tu. A wichtagst spriaken uun detdiar skööl san Türkisk (60 miljuunen) an Aserbaidschaansk (30 miljuunen). efter: Lars Johanson, Éva Csató: The Turkic languages, 1998, S. 82 Waast-Oghuusisk: Türkisk Aserbaidschaansk Gagausisk Uast-Oghuusisk: Turkmeensk Chorasan-türkisk Süüd-Oghuusisk: Kaschgaisk Aynallu Afschaarisk Turkspriaken: Altaisk, Aserbaidschaansk, Baschkiirisk, Chaladschisk, Chakasisk, Gagausisk, Jakutisk, Karatschai-Balkaarisk, Karlukisk, Kasachisk, Kiptschakisk, Kirgiisk, Oghuurisk, Oghuusisk, Sibiirisk, Tataarisk, Tschuwaschisk, Turkmeensk, Tuwiinisk, Türkisk, Uighuurisk, Usbekisk


Haderslev as en stää önjt Dånsch, aw e näide foon e ååstküst foon Jutlönj. E stää hiirt tu e Regjoon Syddanmark; dåt as jü oochtgrutst stää önj e regjoon. Deer booge 22.011 manschne (2022). Dåt as e hoodstää foon jü Haderslev Komuun. Haderslev Kommune Denmark: Syddanmark, citypopulation.de


Det Abchaasisk Spriik (üüb Abchaasisk: Аҧсуа Бызшәа [аpʰswa bəzʃʷa]; üüb Georgisk: აფხაზური ენა Aphxazuri Ena) as ian Nuurdwaastkaukaasisk spriik, wat faan a Abchaasen uun Abchaasien, Georgien, a Türkei (fööraal uun Kayseri, Tokat an Kahramanmaraş), Rüslun an uun enkelt öler lunen mä abchaasisk diaspora spreegen wurt. At taal faan a spreegern faan't spriik wurt amanbi twesken 106.000 tu 125.000 lidj tu weesen toocht. Sant 1954 as at spriik uun det Kyrilisk Skraft skrewen. сара sārā: ik уара wārā: dü (m.) бара bārā: dü (w.) иара jārā: hi. лара lārā: hat (w.) ҳара ḥārā: wi. шәара š°ārā: jam. дара dārā: jo. (1) акы [āḳə], (2) ҩба [ʿ°bā], (3) хҧа [xpā], (4) ҧшьба [pš̍bā], (5) хуба [x°bā], (6) фба [fbā], (7) бжьба [bž̍bā], (8) ааба [āābā], (9) жәба [ž°bā], (10) жәаба [ž°ābā].


Aserbaidschaansk (aanj nööm Azɘrbaycan dili) as det amtsspriak faan Aserbaidschaan. Hat hiart tu a oghuusisk spriaken an as nai mä türkisk. Diar san tau aserbaidschaansk spriaken: Nuurdaserbaidschaansk; det spriakwiis faan Baku as amtsspriak faan Aserbaidschaan Süüdaserbaidschaansk; det spriakwiis faan Täbris (Nuurdwaast-Iraan) Uun Dagestaan woort det kyrilisk skraft brükt, jüst so üs uun Aserbaidschaan bit 1991 Uun Aserbaidschaan woort sant 1992 det latiinsk skraft mä türkisk sondertiaken brükt (türkisk latiinsk) Uun Iraan woort araabisk skraft brükt, oober türkisk natjuunalisten skriiw uuk latiinsk. Aserbaidaansk hoodwurden haa sääks kaasen. Turkspriaken: Altaisk, Aserbaidschaansk, Baschkiirisk, Chaladschisk, Chakasisk, Gagausisk, Jakutisk, Karatschai-Balkaarisk, Karlukisk, Kasachisk, Kiptschakisk, Kirgiisk, Oghuurisk, Oghuusisk, Sibiirisk, Tataarisk, Tschuwaschisk, Turkmeensk, Tuwiinisk, Türkisk, Uighuurisk, Usbekisk Wikipedia üüb Aserbaidschaansk Wikipedia üüb Süüdaserbaidschaansk


At Republiik Dagestaan (rüsk Республика Дагестан) as en rüsk republiik uun a Okrug Nuurdkaukasus. Hat lei bi't Kaspisk Sia. Diar lewe knaap trii miljuun minsken. Hoodstääd as Machatschkala. Di nööm komt faan Dag (= „berag“) an -(i)stān (= „steed“). Dön tjiin gratst stääden uun't republiik san: Uun Dagestaan lewe bütj Rusen uk flook ööder fulken, diar Nuurduastkaukaasisk spriaken snaake: Awaaren, Dargiinern, Lesgiern, Laken an Tabasaraanen. Tu det skööl faan a Turkspriaken hiar Kumyken, Aserbaidschaanern an Nogaiern. Commonskategorii: Dagestaan – Saamlang faan bilen of filmer Russia: Republic of Dagestan, citypopulation.de


Holbæk as en stää önj Dånmark. Deer booge 27 157 manschne (2010). Holbæk Nettet


A Kaspisk Sia of a Kaspisia (aserbaidschaansk Xəzər dənizi, kasachisk Каспий теңізі, persisk دریای خزر / دریای مازندران, DMG Daryā-ye Ḫazar / Daryā-ye Māzandarān, rüsk Каспийское море, turkmeensk Kaspi deňzi) as di gratst sia üüb a eerd. Hi leit uun Waast-Aasien an hää nian ferbinjang tu a ooseaanen. Trinjam lei a lunen Ruslun, Kasachstaan, Turkmenistaan, Iraan an Aserbaidschaan. Uun a Kaspisk Sia woort föl fasket, an diar lei grat eerdööleföörkemen. Auer a Kaspisia nään ufluup hää, fersaaltet hi steedenwiis. Commonskategorii: Kaspisk Sia – Saamlang faan bilen of filmer caspian environment programme


At Kasachisk spriak (kasachisk қазақ тілі, қазақша; قازاق تىلى, قازاقشا qazaq tili, qazaqşa) as en Turkspriak uun det skööl faan a Kiptschakisk spriaken. Hat woort fööraal uun Kasachstaan snaaket. Kasachisk woort mä en betj feranert kyrilisk alfabeet skrewen. Bit 2025 skal det oober amsteld wurd tu't latiinsk alfabeet. Kasachen uun Sjiina, Iraan of Afghanistan brük det araabisk alfabeet. Kasachisk hoodwuurden haa sööwen kaasen Dön posesiw pronoomen san sufiksen (t.b. кітаб kitab „buk“): кітабым (kitabym): min buk кітабың (kitabyng): din buk кітабы (kitaby): sin, hör buk кітабымыз (kitabymyz): üüs buk кітабыңыз (kitabyngyz): jau buk Turkspriaken: Altaisk, Aserbaidschaansk, Baschkiirisk, Chaladschisk, Chakasisk, Gagausisk, Jakutisk, Karatschai-Balkaarisk, Karlukisk, Kasachisk, Kiptschakisk, Kirgiisk, Oghuurisk, Oghuusisk, Sibiirisk, Tataarisk, Tschuwaschisk, Turkmeensk, Tuwiinisk, Türkisk, Uighuurisk, Usbekisk Wikipedia üüb Kasachisk Commonskategorii: Kasachisk spriak – Saamlang faan bilen of filmer Закон Республики Алтай «О языках». Глава I, статья 4


Kiptschakisk spriaken san en twiig faan a Turkspriaken. Jo wurd uun Madelaasien faan amanbi 20 miljuun minsken snaaket. Ual kiptschakisk spriaken Kiptschakisk (†) Kumaanisk / Komaanisk (†) Nei kiptschakisk spriaken Waastkiptschakisk (green) Krim-Tataarisk, Urum, Krimtschakisk, Kumykisk, Karatschai-Balkaarisk, Karaimisk, (Kiptschakisk, Kumaanisk †) Nuurdkiptschakisk (ruad) Tataarisk, Baschkiirisk Süüdkiptschakisk (orangj) Kasachisk, Kirgiisk, Karakalpakisk, Nogaisk Turkspriaken: Altaisk, Aserbaidschaansk, Baschkiirisk, Chaladschisk, Chakasisk, Gagausisk, Jakutisk, Karatschai-Balkaarisk, Karlukisk, Kasachisk, Kiptschakisk, Kirgiisk, Oghuurisk, Oghuusisk, Sibiirisk, Tataarisk, Tschuwaschisk, Turkmeensk, Tuwiinisk, Türkisk, Uighuurisk, Usbekisk


Oslo as jü hoodstää än uk en prowins (fylke) foon Norwegen. Deer booge 1.019.513 mansche (2019). Dåt as uk iinj foon e hoodstääse foon e Viken Prowins, uk wan et niinj diilj foon e prowins as. E stää heet 15 stäädiile (bydeler): Alna Bjerke Frogner Gamle Oslo Grorud Grünerløkka Nordre Aker Nordstrand Sagene St. Hanshaugen Stovner Søndre Nordstrand Ullern Vestre Aker Østensjø Norway: Major Urban Settlements, citypopulation.de


At Turkmeensk spriak (turkmeensk Türkmen dili / Tүркмен дили / Türkmençe / Tүркменче) as en Turkspriak uun det skööl faan a oghuusisk spriaken. Hat as amtsspriak faan Turkmeenistaan, an woort uun lunen diar trinjam snaaket. Turkmeenistaan (4 miljuunen) Iraan (2,3 miljuunen) Afghanistan (589.000) Usbeekistaan (169.000) Det Turkmeensk spriak uun Turkmenistaan brükt sant 1993 det Latiinsk alfabeet. Uun öler lunen as det Kyrilisk of det Araabisk alfabeet brükt. Det Turkmeensk spriak, üüs föl öler turkspriaken, hää wokaalharmonii. Det het, dat wokaalen uun sufiksen det likedening skööl faan wokaalen haa mut, üüs a wokaalen uun't wurd, diartu det uunhinget as, t.b.: kitab (buk), kitaplar (buken) an dag (berig), daglar (berger). öý (hüs), öýler (hüsinge), an söz (wurd), sözler (wurden). uk bi werben: almak (nem) an gelmek (kem). Turkmeensk hoodwurden haa sääks kaasen: men: ik sen: dü ol: hi, hat biz: wi siz: jam olar: jo Dön posesiiw pronoomen san sufiksen (t.b. söz „wurd“): sözüm: min wurd sözüň: din wurd sözi: sin wurd sözümiz: üüs wurd sözüňiz: jau wurd sözleri: hör wurd Turkmeensk bi Ethnologue Turkspriaken: Altaisk, Aserbaidschaansk, Baschkiirisk, Chaladschisk, Chakasisk, Gagausisk, Jakutisk, Karatschai-Balkaarisk, Karlukisk, Kasachisk, Kiptschakisk, Kirgiisk, Oghuurisk, Oghuusisk, Sibiirisk, Tataarisk, Tschuwaschisk, Turkmeensk, Tuwiinisk, Türkisk, Uighuurisk, Usbekisk Wikipedia üüb Turkmeensk Commonskategorii: Turkmeensk


At Kirgiisk spriak (kirg. кыргыз тили /kyrgyz tili/ of ianfach кыргызча /kyrgyzča/, ütjspreegen: kir'giisk of uk 'kirgisk) as en Turkspriak uun det skööl faan a kiptschakisk spriaken. Hat as amtspriak faan Kirgistaan. Kirgiisk hoodwurden haa sääks kaasen. мен men: ik сен sen of Сиз Siz: dü ал al: hi, hat биз biz: wi силер siler of Сиздер Sizder: jam алар alar: jo Dön posesiw pronoomen san sufiksen (t.b. китеб kiteb „buk“): китебим (kitebim): min buk китебиң (kitebing) of китебиңиз (kitebingiz): din buk китеби (kitebi): sin buk китебибиз (kitebibiz): üüs buk китебиңер (kitebinger) of китебиңиздер (kitebingizder): jau buk китептери (kitepteri): hör buk Kirgiisk üüb Ethnologue Turkspriaken: Altaisk, Aserbaidschaansk, Baschkiirisk, Chaladschisk, Chakasisk, Gagausisk, Jakutisk, Karatschai-Balkaarisk, Karlukisk, Kasachisk, Kiptschakisk, Kirgiisk, Oghuurisk, Oghuusisk, Sibiirisk, Tataarisk, Tschuwaschisk, Turkmeensk, Tuwiinisk, Türkisk, Uighuurisk, Usbekisk Wikipedia üüb Kirgiisk Commonskategorii: Kirgiisk spriak – Saamlang faan bilen of filmer


Ambrolauri (üüb Georgisk: ამბროლაური [ambrɔlauri]) as at hoodsteed faan det Ratscha-Letschchumi an Liiger Swaneetien Regiuun uun Georgien. At steed leit uun a süüd faan’t regiuun. Det hee 2047 lidj (2014). Det as uk at hoodsteed faan det Ambrolauri Munisipaliteet. Georgia, citypopulation.de


At Usbekisk spriak (usbek. Oʻzbek tili, Oʻzbekcha, kyrilisk Ўзбек тили, araabisk ئۇزبېك تیلى Oʻzbek tili), as det wichtagst Turkspriak uun Madelaasien. Uun Usbekistaan as hat amtspriak an mamenspriak faan a miast iinwenern. Uk uun Afghaanistaan lewet en bedüüden taal faan spreegern. Nai mä Usbekisk as det Uighuurisk uun Xinjiang (Schiina). Det Usbekisk spriak uun Usbekistaan brükt sant 1993 det Latiinsk alfabeet. Det Kyrilisk alfabeet as man noch faan föl lidj brükt. Det Araabisk alfabeet as uun Afghaanistaan brükt. Usbekisk hoodwurden haa sääks kaasen. men: ik sen: dü u: hi, hat biz: wi siz: jam ular: jo Dön posesiiw pronoomen san sufiksen (t.b. kitob „buk“): kitobim: min buk kitobing: din buk kitobi: sin/hör buk kitobimiz: üüs buk kitobingiz: jau buk Ethnologue report for Northern Uzbek Ethnologue report for Southern Uzbek Turkspriaken: Altaisk, Aserbaidschaansk, Baschkiirisk, Chaladschisk, Chakasisk, Gagausisk, Jakutisk, Karatschai-Balkaarisk, Karlukisk, Kasachisk, Kiptschakisk, Kirgiisk, Oghuurisk, Oghuusisk, Sibiirisk, Tataarisk, Tschuwaschisk, Turkmeensk, Tuwiinisk, Türkisk, Uighuurisk, Usbekisk Commonskategorii: Usbekisk spriak – Saamlang faan bilen of filmer


Karlukisk spriaken (of uk Uighuurisken) san en twiig faan a Turkspriaken. Jo wurd uun Madelaasien an Waast-Sjiina faan amanbi 35 miljoon minsken snaaket. Waastkarlukisk Usbekisk Oghus-Usbekisk (nai mä Turkmeensk) Kyptschak-Usbekisk (nai mä Kasachisk) Uastkarlukisk Uighuurisk (ünseeker) Waast-Yuguurisk (eegentelk sibiirisk) Salaarisk (eegentelk oghuusisk) Turkspriaken: Altaisk, Aserbaidschaansk, Baschkiirisk, Chaladschisk, Chakasisk, Gagausisk, Jakutisk, Karatschai-Balkaarisk, Karlukisk, Kasachisk, Kiptschakisk, Kirgiisk, Oghuurisk, Oghuusisk, Sibiirisk, Tataarisk, Tschuwaschisk, Turkmeensk, Tuwiinisk, Türkisk, Uighuurisk, Usbekisk


Tårnby as en komuun önj Dånmark, awt ailönj Amager. Deer booge 40,214 manschne (2009). Commons: Tårnby – Soomling foon bile än filme Tårnby Kommune


At uighuurisk spriak (uighuurisk: ئۇيغۇرچە (Uyghurche), Уйғурчә, Уйғур тили, Uyƣurqə, of ئۇيغۇر تىلى Uyƣur tili, Uyghur tili; sjineesk 维吾尔语, Pinyin Wéiwú'ěryǔ) as en Turkspriak, diar fööraal uun't prowins Xinjiang uun Schiina snaaket woort. Hat hiart tuup mä Usbekisk tu a Karlukisk spriaken. Uighuurisk woort daalang miast mä araabisk skraft skrewen, at jaft oober uk en kyrilisk an en latiinsk skriiwwiis: Uighuurisk bi Ethnologue Turkspriaken: Altaisk, Aserbaidschaansk, Baschkiirisk, Chaladschisk, Chakasisk, Gagausisk, Jakutisk, Karatschai-Balkaarisk, Karlukisk, Kasachisk, Kiptschakisk, Kirgiisk, Oghuurisk, Oghuusisk, Sibiirisk, Tataarisk, Tschuwaschisk, Turkmeensk, Tuwiinisk, Türkisk, Uighuurisk, Usbekisk Wikipedia üüb Uighuurisk


Sibiirisk Turkspriaken san en skööl faan Turkspriaken. Jo wurd uun Madel-Sibiirien snaaket. Nuurdsibiirisk (green) Jakutisk, Dolgaanisk Süüdsibiirisk (ruad) Jenisejsk: Chakasisk, Schoorisk Sajan: Tuwiinisk, Tofa (Karagasisk, †) (Eegentelk) Altaisk Tschulym Turkspriaken: Altaisk, Aserbaidschaansk, Baschkiirisk, Chaladschisk, Chakasisk, Gagausisk, Jakutisk, Karatschai-Balkaarisk, Karlukisk, Kasachisk, Kiptschakisk, Kirgiisk, Oghuurisk, Oghuusisk, Sibiirisk, Tataarisk, Tschuwaschisk, Turkmeensk, Tuwiinisk, Türkisk, Uighuurisk, Usbekisk


Japoonsk-Ryūkyū (japoonsk 日本語族, nihongozoku, det ment „japoonsk spriakfamile“) as en skööl faan spriaken, diar uun Jaapan snaaket woort. Det as fööraal det amtspriak Japoonsk mä sin regiolekten, man diar hiar uk fiiw Ryūkyū-spriaken tu, diar üüb a Ryūkyū-Eilunen (fööraal Okinawa) faan amanbi ian miljuun minsken snaaket wurd. Jodiar spriaken wurd uk üs Japoonisk betiakent. Japoonsk-Ryūkyū of Japoonisk (~ 126 miljuun spreegern) Japoonsk Japoonsk (~ 125 miljuun spreegern) Ryūkyū (~ 1 miljuun spreegern) Okinawa-Amami (~ 900.000) Amami, spriakwiisen: Amami-Oshima, Kikai, Toku-no-shima Okinawa, spriakwiisen: Shuri, Kunigami, Oki-no-erabu, Yoron Sakishima (~ 100.000) Miyako-Yaeyama, spriakwiisen: Miyako, Yaeyama Yonaguni Commonskategorii: Japoonsk-Ryūkyū – Saamlang faan bilen of filmer


Fredericia as en stää bai e ååstküst foon Jutlönj, önjt Dånsch. E stää hiirt tu e Regjoon Syddanmark; dåt as jü füftgrutst stää önj e regjoon. Deer booge 40.886 manschne (2022). Dåt as e hoodstää foon jü Fredericia Komuun. Commons: Fredericia – Soomling foon bile än filme Fredericia Kommune Denmark: Syddanmark, citypopulation.de


At Oseetisk spriak (aanj nööm Ирон ӕвзаг / Iron æwsag) as en Indogermaans spriak uun di twiig faan a Iraans spriaken. Diar san son 580.000 spreegern uun a Kaukasus, dialwiis uun det rüsk regiuun Nuurdoseetien-Alaanien, an dialwiis uun det georgisk regiuun Süüdoseetien. Diar san tau spriakwiisen: Iroonisk uun't uasten Digoorisk uun't waasten Arke spriakwiis hää sin aanj skriiwwiis, diar woort daalang oober fööraal Iroonisk skrewen. Uun Süüdoseetien woort bluas Iroonisk snaaket mä trii onerspriakwiisen: Kudaarisk, Ksaanisk an Urstuaalisk. Oseeten snaake miast uk rüsk üs naist spriak. Oseetisk woort daalang mä kyrilisk buksteewen skrewen. Diar san 26 konsonanten, 7 wokaalen an 2 diftongen: А/а, Ӕ/ӕ, Б/б, В/в, Г/г, Гъ/гъ, Д/д, Дж/дж, Дз/дз, Е/е, Ё/ё, Ж/ж, З/з, И/и, Й/й, К/к, Къ/къ, Л/л, М/м, Н/н, О/о, П/п, Пъ/пъ, Р/р, С/с, Т/т, Тъ/тъ, У/у, Ф/ф, Х/х, Хъ/хъ, Ц/ц, Цъ/цъ, Ч/ч, Чъ/чъ, Ш/ш, Щ/щ, Ъ/ъ, Ы/ы, Ь/ь, Э/э, Ю/ю, Я/я. Tidjwiis as uk det latiinsk skraft iinfeerd wurden, det hää ham oober ei trochsaat: A/a, Æ/æ, B/b, C/c, Č/č, D/d, E/e, F/f, G/g, H/h, I/i, J/j, K/k, L/l, M/m, N/n, O/o, P/p, Q/q, R/r, S/s, Š/š, T/t, U/u, V/v, X/x, Y/y, Z/z, Ž/ž Oner Joosef Staalin skul a Süüdoseeten det georgisk skraft uunnem, man det


Jaghnoobisk as en nuurduastiraansk spriak an woort uun Tadjikistaan faan 2.000 bit 3.000 minsken snaaket. Det spriak as nai mä Oseetisk. Sogdisk spriak Test-Wikipedia üüb Jaghnoobisk


Sogdisk wiar en uastiraans spriik, wat uun det madelasiaatisk regiuun faan Sogdien, uun det Usbekistaan an Tadschikistaan faan daaling, an uk uun sogdisk gemianskapen uun Schiina spreegen wurd. Det wiar uun det 7. juarhunert det ferkiarsspriik loongs at Siisenstruat. En spriikwiis faan’t spriik, wat uun det 8. juarhunert uun det Osruuschana regiuun spreegen wurd, wurd det Jaghnoobisk Spriik faan daaling. At skraft faan’t spriik kaam faan det Arameeisk Skraft an wiar föörluuper faan dön Uiguurisk an Mongoolisk skraften.


Ballerup as en stää önj Dånmark, awt ailönj Siielönj. Deer booge 46,914 manschne (2009). Commons: Ballerup – Soomling foon bile än filme Ballerup stää


Nü gung wi tüs 1. Nü gung wi tüs, maai ütj det laacht, An punset haa wi uu so dol. Wan di a duas rept, sai: Gud naacht, Din stünjenglääs as fol. Din snütjwerk rabelt uu so wel, Gratmaanag dun, det as din last. Man paase üüb, di snetjer tel- -agt nü jüst bi dan kast. R: Wan dü menst, det grääf as jip an drüg, Nö do nem di gau man noch en slöög. An do nem noch ään diarbi, An do uk noch tau of trii, Eftert komst dü diar ei muar bi.:|| 2. Dü lukest efter naibers aanj An schongst haleelujaa diarbi. Paas' üüb, diar komt di likenwaanj, Hi käänt di wai för di. Wat wiarst dü roosen dol, wan hal Hed hoker't mä din pöpke drok. Wan di a duas nü haale wal, Haa öödern noch ans lok. R: Wan dü menst, det grääf as jip an drüg, Nö do nem di gau man noch en slöög. An do nem noch ään diarbi, An do uk noch tau of trii, Eftert komst dü diar ei muar bi.:|| 3. Dü meest wel flek of spei of wat, Di duas, hi haalet arken uf. Mä arke slöög, of


En stoot as det order faan en lun. Enkelt iinrachtangen an minsken uun det lun fu det rocht, auer at fulk tu regiarin. Di stoot betjocht ham üüb trii elementen (efter Georg Jellinek (1851-1911)): at stootsfulk: hoker hiart diartu, an hoker ei at stootsregiuun: huar san a grensen faan di stoot at stootsfurem: (luke oner) Wikiquote: Stoot (sjiisk)


Demokratii (faan ualgreks δημοκρατία dēmokratía, herskap faan't fulk) as en regiarangsfurem faan en stoot. Di ütjdruk gongt turag tu't ual Griichenlun, huar Herodot an Aristoteles diarauer spikeliaret haa, hü det fulk bi en regiarang bedialagt wurd skul. Uun neier tidj hää Abraham Lincoln det so saad: Demokratii as det regiarang faan't fulk, troch't fulk an för't fulk. Tu en demokratii faan a waastelk welt hiar 1. algemian, 2. frei an 3. gehiam woolen. An at stootsmäächt as apdiald tesken 1. legislatiif, 2. eksekutiif an 3. judikatiif iinrachtangen. At legislatiif (parlament) maaget a gesetsen, at eksekutiif (regiarang) feert a gesetsen ütj, an at judikatiif (rachtern) waaret at rocht, fööraal a grünjrochten. Demokratiin san miast ei direkt, man representatiif, at stootsmäächt woort faan weelet fertreedern ütjfeerd. Jo san miast uun poliitisk partein tuupslööden. An uk jodiaren, wat ei weelet wurd - at opositsion - haa hör fääst steed uun en demokratii. Uun en demokratii koon arken sin meenang sai, uk uun bleeden of uun't fernseen. Manertaalen mut ei faan muarhaiden onertrakt wurd. At jaft nian rian demokratii; a demokraatisk ideen wurd uun a stooten muar of maner iinhäälen. Enkelt stooten nääm jo salew demokraatisk, haa diar oober eegentelk ei föl mä uun


At laachtmäächt (ingelsk: luminous intensity, formeltiaken Iv) as en miat för di laachtstruum uun en wasen rümwinkel. Hat as en grünjmiat uun't SI-süsteem. Det ianhaid het Candela (cd). Wan det laacht iin uun en rümwinkel Ω {\displaystyle \textstyle \Omega } strualet, do as det laachtmäächt I v {\displaystyle \textstyle I_{\mathrm {v} }} di bröök faan laachtstruum Φ v {\displaystyle \textstyle \Phi _{\mathrm {v} }} (uun Lumen, lm) an rümwinkel Ω {\displaystyle \textstyle \Omega } (uun Steradiant, sr). Amkiard as di laachtstruum Φ v Ω {\displaystyle \Phi _{\mathrm {v} \Omega }} det produkt faan laachtmäächt I v {\displaystyle \textstyle I_{\mathrm {v} }} an rümwinkel Ω {\displaystyle \textstyle \Omega } .


At Candela (latiinsk för tualaglaacht, ütjspreegen: [kanˈdeːla]) as det SI-ianhaid för't laachtmäächt. At laachtmäächt as di bröök faan laachtstruum (ianhaid Lumen, lm) an rümwinkel (ianhaid Steradiant, sr).


A Rümwinkel W {\displaystyle W} of Ω {\displaystyle \Omega } as en miat uun't traad dimensioon. Hi beskraft di uundial fan di rüm, di en keegel uun en kuugel iinnamt. Sodenang as diar en graten ferskeel tu en winkel uun en flaak. Di rümwinkel Ω {\displaystyle \Omega } as fäästlaanj üs areal A {\displaystyle A} faan en dial faan't kuugelflaak, diald troch det kwadroot faan di raadius faan det kuugel: Ω = A / r 2 {\displaystyle \Omega =A/r^{2}} Bi't ianhaidskuugel ( r = 1 {\displaystyle r=1} ) as A {\displaystyle A} detsalew üs di rümwinkel. Di fol rümwinkel as diarmä so grat üs det kuugelflaak: 4 π {\displaystyle 4\pi } . Det areal säär nään kreis wees (so üs uun det tiaknang rochts). Wan't detsalew grate hää, do hää det uk disalew rümwinkel. Uk wan di rümwinkel eegentelk nian dimensioon hää, woort hi miast uun Steradiant (sr) meeden, auer det düütelker as. En rümwinkel faan 1 sr hää üüb en kuugel mä en raadius faan 1 m en areal faan 1 m2. Tu't hialer kuugel hiart oober en flaak faan 4 π r 2 {\displaystyle 4\pi r^{2}} , sodenang as di fol rümwinkel: Ω = 4 π s r


Di laachtstruum (ingelsk: luminous flux, formeltiaken Φ v {\displaystyle \Phi _{\mathrm {v} }} ) beskraft det strualin faan en laachtkwel. Lampen mä onerskiaselk efekten: Laachtmäächt


At Lumen (ütspreegen: luumen, latiinsk för laacht) as det SI-ianhaid för di laachtstruum. 1 Lumen as di laachtstruum faan 1 Candela (laachtmäächt) mool 1 Steradiant (sr).


John Stuart Mill (* 20. Mei 1806 uun Pentonville, Ferianigt Köningrik; † 8. Mei 1873 uun Avignon, Frankrik) wiar en britisk filosoof, poliitiker und ökonoom, een faan dön wichtig liberal teenker faan det 19. juarhunert. Hi wiar uunhinger faan’t Utilitarismus, wat faan Jeremy Bentham, san leerer an san aatj James Mill san frinj, kimen hed. Sin wiartskapelk werken teel tu a grünjlaagen faan det klasisk natschunaalökonomii, an Mill salew wurt tääld, det klasisk süstem klaar tu maagin. Hi wiar tuglik sosiaal reformer. Commons: John Stuart Mill – Saamling faan biljen of filmer


Smokhaid as det jindial faan skoonkhaid. Wat nü smok an wat skoonk as, det läät ham ei fäästlei. Man diarauer spikeliare a filosoofen uun det fääk esteetik. Smok as för üs miast det, wat üs gud dää: En smoken minsk of en smok bil mei wi hal uunluke. En smok liitje mei wi hal sjong. Smokhaid hää miast wat mä harmonii of sümetrii tu dun. Cicero sait, diar san tau slacher faan smokhaid: det ian komt üs nai, bereert üüs feelen positiif det ööder as wäärdag, bereert üüs seenken positiif Smokhaid woort daalang oober uk flooksis üs konstelk of üniarnst uunsen, an as diarmä uk negatiif besaat. Commonskategorii: Smokhaid – Saamlang faan bilen of filmer


Dinosauriern (Dinosauria) san en ütjstürwenen stam faan diarten. Jo wiar auer miljuunen faan juaren a wichtagst grat diarten üüb a eerd. Föör amanbi 65 miljuun juaren (K-T-grens) stoorew jo ütj. Faan didiar stam hää bluas det klas faan a fögler di wai tu't eerdneitidj (Paläogen) skaafet. Huaram a dinosauriern ütjstürwen san, as ei seeker. At sjocht so ütj, üs wan diar tau grünjer mäspelet haa: En gewaltagen asteroiid as üüb a eerd iinslaanj, an hää det kliima auer juaren so feranert, dat a miast diarten stürwen san. Wulkaanen san auer a miaten aktiif wurden an haa det kliima feranert. Diar wiar tau ordern faan dinosauriern, iindiald efter a knookenbau: Saurischia Herrerasauria Theropoda Coelophysoidea Ceratosauria Spinosauroidea Carnosauria Coelurosauria Tyrannosauroidea Ornithomimosauria Therizinosauria Oviraptorosauria Alvarezsauridae Dromaeosauridae Troodontidae Aves (Fögler) Sauropodomorpha Prosauropoda Sauropoda Diplodocoidea Macronaria Brachiosauridae Titanosauria Ornithischia Heterodontosauridae Thyreophora Ankylosauria Stegosauria Ornithopoda Hadrosauridae Pachycephalosauria Ceratopsia Commonskategorii: Dinosauriern – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Dinosauriern


ff Di Mount Everest as en berag uun't Himalaya, an mä 8.848 m di huuchst berag üüb a eerd. Hi as ään faan a 14 aachtdüüsenern. San nööm füng hi efter di britisk lunfermeeder George Everest. Üüb Nepali het di berag Sagarmatha, üüb Tibeetisk Qomolangma. Hi leit uun Neepal üüb't grens tu Tiibet (Schiina). faan a süüd faan a nuurd faan't ISS Commonskategorii: Mount Everest – Saamlang faan bilen of filmer


f Di Kilimandscharo (faan 1902 bit 1964 Keiser-Wilhelm-Toop, ingelsk Kilimanjaro) as mä 5.895 m det huuchst beragkeed uun Afrikoo. Flooksis men wi mä Kilimandscharo oober di huuchst toop, hi het Kibo of Uhuru Peak. Trinjam a Kilimandscharo leit di Kilimandscharo Natsionaalpark. Kilimandscharo-masiif mä Shira, Kibo an Mawenzi Moolet bil tu koloniaaltidjen Aparte plaanten waaks bit üüb en hööchde faan 4.500 m Commonskategorii: Kilimandscharo – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Kilimandscharo (sjiisk)


(fe.) 2021 wiar det ian-an-twuntigst juar faan at 21. juarhunert. At juar begand mä’n Freidai. (mo.) 2021 as dåt iinj-än-twuntist iir foon dåt 21. iirhunert. Et iir fånget ma en Fraidi önj. 20. Janewoore: Joe Biden wurd amtelk de 46. president faan dön Ferianigt Stooten. 13. Febrewoore: Mario Draghi wurd premier-minister faan Itaaljen. 18. Febrewoore: Premier-minister Giorgi Gacharia faan Georgien treed turag, auer hi tu plooner faan't partei faan't regiaring, Georgisk Drum, opositschuunspoliitiker Nika Melia tu ferhaftin ei jä sai wul. 19. September: En wulkaan uun't Cumbre Vieja (La Palma) bräächt ütj. 26. September: Bundesdaiswool 2021. 09. Febrewoore: Chick Corea, US-amerikoonsk jazz musiiker (* 1941) 31. August: Christian Sönksen, moolermääster (* 1935) 28. Detsember: Dr. Ommo Wilts, frisist (* 1937) 31. Deetsember: Betty White, US-ameerikoons schauspeler (* 1922) 14. Oktuuber: Wedenskaplidj üüb Halaglun (nationalgeographic.de) 06. Oktuuber: Nei wurdenbuk (amrum-news.de) -> Öömrang 23. September: Raar wirem fünjen (idw-online.de) -> Strigamia maritima 07. August Nei energiin (dw.com) -> Språkebel 01. Mei: Modellregion Nordfriesland (welt.de) -> Nuurdfresklun, Fräämenferkiar 30. April: Grääfhuug faan a bronsetidj woort ütjgrobet (rtl.de) -> Oomram, Bronsetidj 23. April: Nordfriesische Geschichte in Liedern (nordschleswiger.dk) -> Claas Riecken 01. April: Nei brag (amrum-news.de) -> Feer , Oomram 30. Maarts: Sternenpark (dpa)


(fe.) 2022 as det tau-an-twuntigst juar faan at 21. juarhunert. At juar begand mä’n Saninj. (mo.) 2022 as dåt tou-än-twuntist iir foon dåt 21. iirhunert. Et iir fånget ma en Saneene önj. 24. Janewoore: Presidentskapswool uun Itaalien. 04. tu 20. Febrewoore: dön XXIV. Olympisk Wonterspalen uun Peking, Schiina. 24. Febrewoore: Ruslun auerfäält a Ukraine. 09. Marts: Presidentskapswool uun Süüdkorea. 01. April: Presidentskapswool uun Frankrik. 03. April: Presidentskaps- an Parlamentswool uun Serbien. 09. Mei: Presidentskaps-, Parlaments-, Prowinsen- an Gemeendenwoolen uun a Filipiinen. 01. tu 14. Mei: Eurovision Song Contest 2022 uun Turiin, Itaalien. 29. Mei: Presidentskapswool uun Kolumbien. 18.-26. Jüüne: Kiil Weg 2022. 28. Jüüle tu 8. August: 2022 Commonwealth Games uun Birmingham, Ingelun. 11. September: Parlaments-, Prowinsen- an Gemeendenwoolen uun Sweeden. 02. Oktuuber: Presidentskaps-, Parlaments- an Bundesstootenwoolen uun Brasiilien. 08. Nofember: Hualewtidjwoolen uun dön Ferianigt Stooten. 21. Nofember tu 18. Deetsember: At Futbaal-Wäältmäästerskap 2022 uun Kataar. 10. Janewoore: Nils Århammar, filoloog (* 1931) 08. Maarts: Jakob Tholund, skuulmääster (* 1928) 08. Jüüle: Shinzō Abe, jaapaans poliitiker (* 1954) 08. Jüüle: José Eduardo dos Santos, angolaanisk poliitiker (* 1942) 08. September: Elisabeth II., Könangin faan't Ferianagt Könangrik (* 1926) 24. September: Pharoah Sanders, US-amerikoonsk jazz musiiker (* 1940) 08. Oktuuber: Ernst


06. April: Greentüürsdai. 07. April: Stalfreidai. 09. April: Puasksöndai. 10. April: Puaskmundai. 7. Oktuuber: A Hamas begant en kriich jin Israel. 07. Febrewoore: Uwe Herms, skriiwer (* 1937) 17. Maarts: Tilman Zülch, aktiwist för minskenrochten (* 1939) 20. Marts: Erika Botte, skuulmääster (* 1957) 17. Oktuuber: Carla Bley, jazz musiiker (* 1936) 29. Nofember: Henry Kissinger, politiker (* 1923) 28. Deetsember: Interfresk Kongres 2024 (shz.de) -> Fresk Riad 10. August: Nordfriesisches Sommerinstituut (lifepr.de) -> Nordfriisk literatuur 09. August: Südlich der Teetasse (faz.net) -> Christoph Winter 10. Jüüle: Friesisch in Nordfriesland (shz.de) -> Manertaalen 24. Jüüne: Dai fon do Seelter (seeltersk.de) -> Saaterfresk 18. Jüüne: Portree faan Henk Wolf (om-online.de) -> Henk Wolf 31. Mei: Rungholt fünjen? (n|dr.de) -> Rungholt 26. Mei: 100 juar Friisk Foriining (n|dr.de) -> Friisk Foriining 19. Mei: 100 Jahre Friisk Foriining (shz.de) -> Friisk Foriining 15. Mei: Saaterfresk Wikipedia brükt skriiwern (nwzonline.de) -> Saaterfrasch 28. Maarts: En Uuning fuar di Taachten (deutscherpresseindex.de) -> Nordfriisk literatuur 24. Maarts: Nei komeet fünjen faan öömrang tusdochter (ndr.de) -> Jost Jahn 09. Maarts: Minderheitensparachen (dw.com) -> Manertaalen 02. Maarts: Manertaalspriaken uun a Bundesdai (zdf.de) -> Manertaalen 19. Janewoore: Google translate (heise.de) -> Google


17. April: Greentüürsdai. 18. April: Stalfreidai. 20. April: Puasksöndai. 21. April: Puaskmundai.


Osnabrück as en krisfri stää önj dåt tjüsch bundeslönj Naarersaksen. Jü stää heet 163.020 inboogere (2006).


02. April: Greentüürsdai. 03. April: Stalfreidai. 05. April: Puasksöndai. 06. April: Puaskmundai.


25. Marts: Greentüürsdai. 26. Marts: Stalfreidai. 28. Marts: Puasksöndai. 29. Marts: Puaskmundai.


13. April: Greentüürsdai. 14. April: Stalfreidai. 16. April: Puasksöndai. 17. April: Puaskmundai.


29. Marts: Greentüürsdai. 30. Marts: Stalfreidai. 01. April: Puasksöndai. 02. April: Puaskmundai.


Oghuurisk spriaken (of uk Bolgar-Türkisk) san en twiig faan a Turkspriaken. Diar jaft at daalang man muar ian spriak faan, det as Tschuwaschisk mä amanbi 1,8 miljuun spreegern. Turkspriaken Oghuurisk (Bolgaarisk) Bolgaarisk † Chasaarisk † Tschuwaschisk mä ~ 1,8 miljuun spreegern (Ruslun, Tschuwaschien: 1,8 miljuunen, Kasachstaan: 22.000) Awaarisk (ei seeker) Hunisk (ei seeker) Turkspriaken: Altaisk, Aserbaidschaansk, Baschkiirisk, Chaladschisk, Chakasisk, Gagausisk, Jakutisk, Karatschai-Balkaarisk, Karlukisk, Kasachisk, Kiptschakisk, Kirgiisk, Oghuurisk, Oghuusisk, Sibiirisk, Tataarisk, Tschuwaschisk, Turkmeensk, Tuwiinisk, Türkisk, Uighuurisk, Usbekisk


Wochlüs of Wansen (Heteroptera) san en onerorder faan Insekten, an hiar tu't order faan a Hualewjügeten (Hemiptera). Ham käänt amanbi 40.000 slacher, diarfaan 1.000 uun Euroopa. Acanthosomatidae – Aenictopecheidae – Aepophilidae – Alydidae – Anthocoridae – Aphelocheiridae – Aradidae – Artheneidae – Belostomatidae – Berytidae – Blissidae – Canopidae – Ceratocombidae – Cimicidae – Colobathristidae – Coreidae – Corixidae – Cryptorhamphidae – Curaliidae – Cydnidae – Cymidae – Dinidoridae – Dipsocoridae – ?†Ebboidae – Enicocephalidae – Gelastocoridae – Geocoridae – Gerridae – Hebridae – Helotrephidae – Henicocoridae – Hermatobatidae – Heterogastridae – Hydrometridae – Hyocephalidae – Hypsipterygidae – Idiostolidae – †Ignotingidae – Leptopodidae – Lestoniidae – Lygaeidae – Macroveliidae – Malcidae – Medocostidae – Megarididae – Meschiidae – Mesoveliidae – Micronectidae – Microphysidae – Miridae – Nabidae – Naucoridae – Nepidae – Ninidae – Notonectidae – Ochteridae – Omaniidae – Oxycarenidae – Pachygronthidae – †Pachymeridiidae – Pachynomidae – †Palaeoleptidae – Paraphrynoveliidae – Parastrachiidae – Pentatomidae – Phloeidae – Piesmatidae – Plataspididae – Pleidae – Plokiophilidae – Polyctenidae – Potamocoridae – Pyrrhocoridae – Reduviidae – Rhopalidae – Rhyparochromidae – Saldidae – Schizopteridae – Scutelleridae – Stemmocryptidae – Stenocephalidae – Termitaphididae – Tessaratomidae – Thaumastellidae – Thaumastocoridae – Thyreocoridae – Tingidae –


At Chaladschisk spriak, of uk Chaladsch, Khalaj (persisk زبان خلجی , aanj nööm Xələc dili of Qalayce) as en Turkspriak, diar faan amanbi 40.000 minsken uun a Iraan snaaket woort. Chaladsch as det iansagst spriak uun det Arghu-skööl faan a Turkspriaken. Chaladschisk bi Ethnologue Frawley, William J. (2003). International Encyclopedia of Linguistics. Volume 3. Oxford University Press. ISBN 0195139771. Turkspriaken: Altaisk, Aserbaidschaansk, Baschkiirisk, Chaladschisk, Chakasisk, Gagausisk, Jakutisk, Karatschai-Balkaarisk, Karlukisk, Kasachisk, Kiptschakisk, Kirgiisk, Oghuurisk, Oghuusisk, Sibiirisk, Tataarisk, Tschuwaschisk, Turkmeensk, Tuwiinisk, Türkisk, Uighuurisk, Usbekisk


At Tschuwaschisk spriak (tschuwaschisk Чӑваш чӗлхи/Čǎvaš čĕlchi, Чӑвашла/Čǎvašla) as det iansagst Turkspriak uun det skööl faan a Oghuurisk spriaken. Uun det rüsk republik Tschuwaschien as hat amtsspriak bitu at rüsk spriak. Diar snaake amanbi 1,8 miljuun minsken Tschuwaschisk, uun't naiberlun Kasachstaan san't amanbi 22.000. Tschwaschisk hoodwurden haa sääks kaasen. Turkspriaken: Altaisk, Aserbaidschaansk, Baschkiirisk, Chaladschisk, Chakasisk, Gagausisk, Jakutisk, Karatschai-Balkaarisk, Karlukisk, Kasachisk, Kiptschakisk, Kirgiisk, Oghuurisk, Oghuusisk, Sibiirisk, Tataarisk, Tschuwaschisk, Turkmeensk, Tuwiinisk, Türkisk, Uighuurisk, Usbekisk Commonskategorii: Tschuwaschisk spriak – Saamlang faan bilen of filmer Wikipedia üüb Tschuwaschisk


Tschuwaschien Tschuwaschien (tschuwaschisk Чӑваш Ен of Чӑваш Республики / Çăvaš Jen, Çăvaš Respubliki; rüsk Чувашия, rüsk Чувашская Республика / Tschuwaschija, Tschuwaschskaja Respublika) as en autonoom republiik uun di Europeesk dial faan Ruslun. Hat leit uun di föderatjuunskreis Wolga. Tschuwaschien hää fiiw stäädkreiser an 21 lunkreiser (rajons): Commonskategorii: Tschuwaschien – Saamlang faan bilen of filmer Tschuwaschisk spriak


Kam jurt, we wan en iilj heer mååge. Lätj üs da troole ferdriwe! Da troole foon iirtids we wan ferjååge. We wan da troole ferdriwe, Üt önj e nåcht da troole we siinje. En biiken sü häl as e däi wan we tiinje. Kaame ja änkeltwis unti bai bunke, We wan da troole ferdriwe! Wi driwe jam wäch än üt önj e junke. Frasch wan we weese än bliwe! Tams Jörgensen än Knut Kiesewetter, 1974 Hiile täkst (friesenrat.de) Biiki (sölring) Biakin (öömrang) Knut Kiesewetter schungt (YouTube)


Rødovre as en stää önj Dånmark, awt ailönj Siielönj. Deer booge 36 228 manschne (2009). Commons: Rødovre – Soomling foon bile än filme Rødovre Kommune


Henry Purcell [ˈhɛnɹɪ ˈpɜːsəl] of [pɜr'sɛl] (* amanbi 10. September 1659 uun Westminster; † 21. Nofember 1695 uk diar) wiar en ingels komponist faan’t Barok. Al tu sin leewentstidjen wiar hi de bedüüdenst ingels komponist. Henry Purcell wiar a dring faan en lasmaat faan at Chapel Royal, Köning Kaarl II. sin schongsterkapel. Hi fing sin liar üüs koordring faan detsalew kapel troch sin föörstuner Henry Cooke († 1672) an sin efterfuliger Pelham-Humfrey (1647-1674). Efter Humfrey sin duas ging hi sin liar mä John Blow an Matthew Locke (1621 of 1622-1677) widjer. 1676 auernaam hi’t steed faan organist bi det Westminster Abbey. Uun detsalew juar skreew hi musik tu John Dryden sin teaaterstak Aureng-Zebe an tu Thomas Shadwell sin Epsom Wells an The Libertine. Det fuliget widjer teaaterstakmusiken, diaroner en uwertüür an en maskenspal tu Shadwell sin bewerking faan William Shakespeare sin Timon of Athens. 1682 wurd Purcell üüs organist faan’t Chapel Royal uunsteld, en steed, wat hi tu liker tidj mä sin steed üus organist bi det Westminster Abbey hed. Sin iarst drükt werken, dön Twelve Sonatas, wurd 1683 skrewen. Uun a juaren diarefter skeeb hi fööraal geistelk musik an ooden tu köningelk festen. 1685 skreew hi för Jaakob II.


Jap Peter Hansen Jap Peter Hansen (* 8. Jüüle 1767 uun Weesterlön' üüb Sal; † 9. August 1855 uun Kairem) wiar en siamaan an skriiwer faan Sal. Sin bekäändst werk as’t komeedestak Di Gitshals of di Söl’ring Pidersdai. Di Gitshals of di Söl'ring Piðersdai (1809; komeedestak) Di lekelk Stjüürman (1822; nowel) Di ual' en di nii Tid' üp Söl' (1843 skrewen, ei ütjden; komeedestak) Di lekelk falsk Tiring (1934 ütjden; nowel)


Di Gitshals of di Söl’ring Piđersdai Di Gitshals of di Söl’ring Pidersdai as en komeedestak uun fjauer aptööger faan de Söl'ring skriiwer Jap Peter Hansen. Hansen skreew det uun sin siafaardtidj twesken 1788 an 1792. Uk wan’t stak 1809 ütjden wurd, wiar en uurapfeering faan amatöörkomeedjanten iarst 22. Febrewoore 1880 (a Piadersdai) uun Muasem. A hoodkaraktern faan’t stak san Pider Madsen an sin woksen jongen Korneelis an Ellen. At jaft uk Pider Madsen sin wüf Gon’nel, diar en gudaardig mensk as. Öler karaktern, diar uun’t stak föörkem, san: Jēns Kuk (1. aptooch) Ejrkel’ Senken (1. aptooch) , en aarem wüf Kristjan Moggels (1. aptooch), en neiskirig jong dring Tau letj dringer, diar uun de iarst aptoog briaw bring Bleik (2. aptooch), Gon’nel sin bruler En moon faan Wiringhiird (2. aptooch) Hans Post, en jong dring, diar uun de naist aptooch en briaf brangt Inken Lassen (2. aptooch), en foomen faan en naibüür Mērret Andreesen (2. aptooch), diar Korneelis sin bridj wurt. Booi Joohannissen (3. aptooch an 4. aptooch), diar Ellen san maan wurt. Uas Baaiken (3. aptooch) Welhelm Sörrens (3. aptooch). Elsi Lassen (3. aptooch), Inken Lassens sin mam. Eeb Madtsen (3. aptooch an 4. aptooch), Pider Madtsen san bruler.


Viborg as en stää önj Dånmark, aw Jutlönj. E stää läit önjt norden foon e Regjoon Midtjylland. Deer booge 41.239 manschne (2022). Dåt as e hoodstää foon e Regjoon Midtjylland än jü Viborg Komuun. Sct. Mogens gade Commons: Viborg – Soomling foon bile än filme Viborg Kommune Denmark: Midtjylland, citypopulation.de


[I] Sylter Lustspiele Mit Übersetzung, Erläuterungen und Wörterbuch herausgegeben von Professor Dr. Theodor Siebs - - - - I. Erich Johannsen's “Freier von Morsum” II. Erich Johannsen's “Liebeswerbung auf Sylt” - - - - Greifswald. Verlag und Druck von Julius Abel. 1898. [II] [III] Inhalt. Vorwort an die Sylter, von Theodor Siebs . . 1 Di Frier fan Moasum (Der Freier von Morsum), Lustspiel in einem Aufzuge, von E r i c h J o- h a n n s e n, deutsch von T h e o d o r S i e b s . . 7 Sölring Halfjungkendrēnger (Liebeswerbung auf Sylt), Liederspiel in Versen in einem Auf- zuge, von E r i c h J o h a n n s e n, deutsch von T h e o d o r S i e b s . . . . . . . . . . 81 Die Sylter Sprache, von T h e o d o r S i e b s . . . 129 Ihre Ausbreitung und ihr Verhältniss zum Deutschen und Dänischen 129. Ältere Sylter Literatur 130. Schreibung und Aussprache der Vokale 131, der Konsonanten 132. Un- vermeidliche Unregelmässigkeiten der Schreibung 134.


Køge as en stää önj Dånmark, awt ailönj Siielönj. Deer booge 34,937 manschne (2010). Commons: Køge – Soomling foon bile än filme Køge Kommune


A Weederluuper (Gerris lacustris) as en slach faan Wochlüs (Heteroptera) an hiart tu a insekten. Hi komt aueraal uun Euroopa föl föör. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Weederluupern Wikispecies hää en artiikel tu: Weederluupern


At Hoodlüs (Pediculus humanus capitis) as en insekt saner jügen, hat hiart tu a minskenlüs (Pediculidae). Commonskategorii: Hoodlüs – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Pediculus humanus


Prof. Dietrich Hofmann (* 17. Detsember 1923 uun Bad Lobenstein, Tüüringen; † 13. Detsember 1998 uun Preetz, Schleswig-Holstian) wiar en sjiisken germanist, skandinawist an frisist. Faan 1942 bit 1949 hää Hofmann un Leipzig studiaret. Bi't CAU uun Kiil werket hi faan 1948 bit 1951 bi profeser Hans Kuhn. Sant 1950 wiar hi bi't Nuurdfresk Wurdenbuksteed. 1959 as'er profeser wurden uun Saarbrücken an ging 1962 tu Münster. 1969 as Hofmann di efterfulger faan Hans Kuhn uun Kiil wurden. Diar hää hi 1972 det fääk Frisistik iinfeerd. An 1978 wiar Bo Sjölin diar di iarst profeser för Frisistik. 1989 ging Hofmann uun pangjuun. Die k-Diminutiva im Nordfriesischen und in verwandten Sprachen. Köln. Böhlau, 1961. Altfriesisches Wörterbuch. Heidelberg. Winter, 1985, 2. aplaag Literatüür faan of auer Dietrich Hofmann uun a kataloog faan't Sjiisk Natsionaalbibleteek


Fering as det nuurdfresk spriak faan't eilun Fer, an liket at öömrang auer a miaten. Fering an öömrang hiar tu a eilunsfresk spriakwiisen uun Nuurdfresklun. Amanbi 3.000 minsken snaake fering, fööraal üüb Waasterlun-Fer. Am onerskääst trii spriakwiisen üüb Fer, det san weesdring uun't waasten, aadring uun't uasten an boowentaareps uun't süüden. Mä det äälst skraftelk dokument auer't fering as det auersaatang faan Martin Luther san letj katechismus. Uk det äälst nuurdfresk dokument auerhood komt faan Fer, det as at balaad "A Bai, a Reder" faan amanbi at juar 1500. Am det spriak komert ham üüb Fer di Fering Ferian an at Ferring Stiftang. Uun a sööwentager juaren jääw det en letj tidjskraft mä fering teksten, di "Breipot". Dan an wan stäänt uk ans en letjen artikel üüb fering uun't öömrang bleed "Der Insel-Bote". Fering gramatik faan't NFI Fering-Öömrang bidracher üüb Tjabelstünj Ferring-Stiftang Ocke-Schwen Bohn sin sidj mä spriakpreewen. Arthur Fadden Earle Page Joseph Lyons James Scullin Ben Chifley


Det Limborig Prowins (üüb Holuns: Provincie Limburg [ˈlɪmbɵrx]; üüb Fraansöösk: Province de Limbourg) as en prowins uun a nuurduast faan Belgien. Uun a nuurd an waast lei a Neederlunen, uun a süüd leit det Lüttich Prowins, uun a süüdwaast det Fleemisk-Brabant Prowins an uun a nuurdwaast det Antwerpen Prowins. At prowins hee 880.397 lidj (2021). At hoodsteed faan’t prowins as Hasselt. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: At prowins hee trii arrondissementen: Uun jodiar trii arrondissementen lei 42 gemeenden: Alken As Beringen Bilzen Bocholt Borgloon Bree Diepenbeek Dilsen-Stokkem Genk Gingelom Halen Ham Hamont-Achel Hasselt Hechtel-Eksel Heers Herk-de-Stad Herstappe Heusden-Zolder Hoeselt Houthalen-Helchteren Kinrooi Kortessem Lanaken Leopoldsburg Lommel Lummen Maaseik Maasmechelen Nieuwerkerken Oudsbergen Peer Pelt Riemst Sint-Truiden Tessenderlo Tongern Voeren Wellen Zonhoven Zutendaal Dön miast lidj uun't prowins snaake Fleemisk. Belgium: Administrative Division, citypopulation.de Belgium: Limburg, citypopulation.de Commonskategorii: Limborig (Prowins uun Belgien) – Saamlang faan bilen of filmer


Wratsa (üüb Bulgaarsk: Враца Vraca) as en steed uun a nuurdwaast faan Bulgaarien. Det hee 60.692 lidj (2011). Det as at hoodsteed faan det Wratsa Prowins. Bulgaria, citypopulation.de


Widin (üüb Bulgaarsk: Видин Vidin) as en steed uun a nuurdwaast faan Bulgaarien. Det hee 48.071 lidj (2011). Det as at hoodsteed faan det Widin Prowins. Bulgaria, citypopulation.de


Blagoewgrad (üüb Bulgaarsk: Благоевград Blagoevgrad) as en steed uun a süüduast faan Bulgaarien. Det hee 70.881 lidj (2011). Det as at hoodsteed faan det Blagoewgrad Prowins. Bulgaria, citypopulation.de


Burgas as en steed uun a süüduast faan Bulgaarien. Det hee 206.139 lidj (2011). Det as at hoodsteed faan det Burgas Prowins. Bulgaria, citypopulation.de


Chaskowo (üüb Bulgaarsk: Хасково Haskovo) as en steed uun a süüduast faan Bulgaarien. Det hee 76.397 lidj (2011). Det as at hoodsteed faan det Chaskowo Prowins. Bulgaria, citypopulation.de


Dobritsch (üüb Bulgaarsk: Добрич Dobrič) as en steed uun a nuurduast faan Bulgaarien. Det hee 91.030 lidj (2011). Det as at hoodsteed faan det Dobritsch Prowins. Bulgaria, citypopulation.de


Paderborn as en stää önj dåt tjüsch bundeslönj Nordrhin-Weestfåålen. E stää läit önj e Kris Minden-Lübbecke. Dåt heet 308.335 inboogere (2020). Germany: North Rhine-Westphalia, citypopulation.de


Föör (Üp Fööring: Feer) es en nuurđfriisk Ailön. Hat liit twesken Söl, Aamrem, Lungnes, Föör es ombi 86 km2 gurt. Dat Friisk fan Föör jit Fering, en üp Fering jit dit Ailön Feer. Fering uur fan muar Feringern snaket üs Sölring tö di Tal fan Sölringer. Mathies Petersen Folkert Arewsten Knud Broder Knudsen Ocke Nerong Lorenz Conrad Peters Reinhard Arfsten Oluf Braren Simon Reinhard Bohn Stine Andresen Wyk Bualichsem Wraksem Ööwenem Madlem Aalkersem Njiblem Guating Wiisem Borigsem Hedehüsem Ödersem Grat Dunsem Letj Dunsem Süđerjen Olersem Klantem Taftem Olersemer Enenkui Bualigsemer Fügelkui Oewenemer Fügelkui Fööring Spraak Webcams üüb Feer A wonterköning Föhr-Forum Das Forum der Föhr-liebten


Gabrowo (üüb Bulgaarsk: Габрово Gabrovo) as en steed uun a nuurd faan Bulgaarien. Det hee 58.950 lidj (2011). Det as at hoodsteed faan det Gabrowo Prowins. Bulgaria, citypopulation.de


Jambol as en steed uun a uast faan Bulgaarien. Det hee 74.132 lidj (2011). Det as at hoodsteed faan det Jambol Prowins. Bulgaria, citypopulation.de


Kerdschali (üüb Bulgaarsk: Кърджали Kǎrdžali) as en steed uun a süüd faan Bulgaarien. Det hee 43.880 lidj (2011). Det as at hoodsteed faan det Kerdschali Prowins. Bulgaria, citypopulation.de


Kjustendil as en steed uun a süüdwaast faan Bulgaarien. Det hee 44.532 lidj (2011). Det as at hoodsteed faan det Kjustendil Prowins. Bulgaria, citypopulation.de


Lowetsch (üüb Bulgaarsk: Ловеч Loveč) as en steed uun a nuurd faan Bulgaarien. Det hee 36.600 lidj (2011). Det as at hoodsteed faan det Lowetsch Prowins. Bulgaria, citypopulation.de


Montana (üüb Bulgaarsk: Монтана Montana) as en steed uun a nuurdwaast faan Bulgaarien. Det hee 43.781 lidj (2011). Det as at hoodsteed faan det Montana Prowins. Bulgaria, citypopulation.de


Pasardschik (üüb Bulgaarsk: Пазарджик Pazardžik) as en steed uun a maden faan Bulgaarien. Det hee 71.979 lidj (2011). Det as at hoodsteed faan det Pasardschik Prowins. Bulgaria, citypopulation.de


Pernik as en steed uun a süüdwaast faan Bulgaarien. Det hee 80.191 lidj (2011). Det as at hoodsteed faan det Pernik Prowins. Bulgaria, citypopulation.de


Plewen (üüb Bulgaarsk: Плевен Pleven) as en steed uun a nuurd faan Bulgaarien. Det hee 106.954 lidj (2011). Det as at hoodsteed faan det Plewen Prowins. Bulgaria, citypopulation.de


Plowdiw (üüb Bulgaarsk: Пловдив Plovdiv) as en steed uun a maden faan Bulgaarien. Det hee 338.153 lidj (2011). Det as at hoodsteed faan det Plowdiw Prowins. Folksteeling 2011: 161.453. Folksteeling 2001: 149.642. Fölker (2011): Bulgaarern - 123.469, Türken - 10.128, Roma - 1297, ölern - 1750. Bulgaria, citypopulation.de Ruse, citypopulation.de


Rasgrad (üüb Bulgaarsk: Разград Razgrad) as en steed uun a nuurduast faan Bulgaarien. Det hee 33.880 lidj (2011). Det as at hoodsteed faan det Rasgrad Prowins. Bulgaria, citypopulation.de


Ruse (üüb Bulgaarsk: Русе Ruse) as en steed uun a nuurd faan Bulgaarien. Det hee 149.642 lidj (2011). Det as at hoodsteed faan det Ruse Prowins. Elias Canetti (1905-1994), bulgaars-britisk skriiwer, wurd uun Ruse bäären. Bulgaria, citypopulation.de


Schumen (üüb Bulgaarsk: Шумен Šumen) as en steed uun a nuurduast faan Bulgaarien. Det hee 80.855 lidj (2011). Det as at hoodsteed faan det Schumen Prowins. Bulgaria, citypopulation.de


Silistra as en steed uun a nuurduast faan Bulgaarien. Det hee 35.607 lidj (2011). Det as at hoodsteed faan det Silistra Prowins. Bulgaria, citypopulation.de


Sliwen (üüb Bulgaarsk: Сливен Sliven) as en steed uun a uast faan Bulgaarien. Det hee 91.620 lidj (2011). Det as at hoodsteed faan det Sliwen Prowins. Bulgaria, citypopulation.de


Smoljan as en steed uun a süüd faan Bulgaarien. Det hee 30.642 lidj (2011). Det as at hoodsteed faan det Smoljan Prowins. Bulgaria, citypopulation.de


Stara Sagora (üüb Bulgaarsk: Стара Загора Stara Zagora) as en steed uun a süüd faan Bulgaarien. Det hee 138.272 lidj (2011). Det as at hoodsteed faan det Stara Sagora Prowins. Bulgaria, citypopulation.de


Tergowischte (üüb Bulgaarsk: Търговище Tǎrgovište) as en steed uun a nuurduast faan Bulgaarien. Det hee 37.611 lidj (2011). Det as at hoodsteed faan det Tergowischte Prowins. Bulgaria, citypopulation.de


Warna (üüb Bulgaarsk: Варна Varna) as en steed uun a nuurduast faan Bulgaarien. Det hee 334.870 lidj (2011). Det as at hoodsteed faan det Warna Prowins. Bulgaria, citypopulation.de


Weliko Ternowo (üüb Bulgaarsk: Велико Търново Veliko Tǎrnovo) as en steed uun a nuurd faan Bulgaarien. Det hee 68.783 lidj (2011). Det as at hoodsteed faan det Weliko Ternowo Prowins. Bulgaria, citypopulation.de


Det Sofia Prowins (üüb Bulgaars: област Софийска, област София of Софийска област oblast Sofijska, oblast Sofija of Sofijska oblast) as ian faan dön 28 prowinsen faan Bulgaarien. At prowins leit uun a waast faan't lun. Det hee 247.489 lidj (2011). At hoodsteed faan't prowins as Sofia, uk wan't steed nian dial faan prowins as. Bulgaria, citypopulation.de


[I] Rhonghar Jarr. - - - - Fahrten eines Friesen in Dänemark, Deutschland, Ungarn, Holland, Frankreich, Griechenland, Italien und der Schweiz. von Harro Harring - - - - Vier Bände nebst einem Vorläufer. - - - - E r s t e r B a n d. Mit einem Wort an Johannes W i t, genannt von D ö r r i n g. - - - - München, 1828. Joseph Lindauer'sche Buchhandlung. (C. T. Fr. Sauer.)


[1] Rhonghar Jarr. - - - - Fahrten eines Friesen in Dänemark, Deutschland, Ungarn, Holland, Frankreich, Griechenland, Italien und der Schweiz. von Harro Harring - - - - Zweiter Band. - - - - München, 1828. Joseph Lindauer'sche Buchhandlung. (C. T. Fr. Sauer.)


[1] Rhonghar Jarr. - - - - Fahrten eines Friesen in Dänemark, Deutschland, Ungarn, Holland, Frankreich, Griechenland, Italien und der Schweiz. von Harro Harring - - - - Dritter Band. - - - - München, 1828. Joseph Lindauer'sche Buchhandlung. (C. T. Fr. Sauer.)


[1] Rhonghar Jarr. - - - - Fahrten eines Friesen in Dänemark, Deutschland, Ungarn, Holland, Frankreich, Griechenland, Italien und der Schweiz. von Harro Harring - - - - Vierter Band. Mit einem Anhange: Fragment über die Griechische Insurrection. - - - - München, 1828. Joseph Lindauer'sche Buchhandlung. (C. T. Fr. Sauer.)


Anen an Ges (Anseriformes) san en order faan fögler uun a biologii. - 3 slacher Anhima Anhima cornuta Chauna Chauna chavaria Chauna torquata - 1 slach Heisterges (Anseranas) Heistergus (Anseranas semipalmata) - 169 slacher Aix Mandarin-An (Aix galericulata) Carolina-An (Aix sponsa) Anas Gräfögel (Anas acuta) Slob (Anas clypeata) Uart (Anas crecca) Smen (Anas penelope) Wil An (Anas platyrhynchos) Leguart (Anas querquedula) Madelan (Anas strepera) Aythya Toofelan (Aythya ferina) Toopet An (Aythya fuligula) Beragan (Aythya marila) Malacorhynchus Malacorhynchus membranaceus Salvadorina Salvadorina waigiuensis - Echt Ges (Anserini) - Fialges (Anser) Grä Gus (Anser anser) Snägus (Anser caerulescens) Siadgus (Anser fabalis) Siages (Branta) Groltergus (Branta bernicla) Kanadagus (Branta canadensis) Greenlungus (Branta leucopsis) - Hanenges (Cereopsini) - Hanenges (Cereopsis) Hanengus (Cereopsis novaehollandiae) - Swaanen (Cygnini) - Coscorobaswaanen (Coscoroba) Coscorobaswaan (Coscoroba coscoroba) Swaanen (Cygnus) Letj Swaan (Cygnus bewickii) Sjongswaan (Cygnus cygnus) Grat Swaan (Cygnus olor) Bucephala Bralan (Bucephala clangula) Clangula Isfögel (An) (Clangula hyemalis) Melanitta Suart An (Melanitta nigra) Mergellus Letj Seegnääb (Mergellus albellus) Mergus Grat Seegnääb (Mergus merganser) Madel Seegnääb (Mergus serrator) Somateria Eidergus (Somateria mollissima) Alopochen Nilgus (Alopochen aegyptiacus) Tadorna Baragan (Tadorna tadorna) Commonskategorii: Anen an Ges – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Anen an Ges


At Luksemborags spriak (Aanj nööm Lëtzebuergesch) as ian amtspriak faan Luksemborag. Hat hiart tu a mooselfrenkisk spriakwiisen faan't Madelsjiisk.


En juarhunert (jh.) as en tidjrüm faan ianhunert juaren. Hat begant mä di 1. Janewoore faan't juar 1 uun det juarhunert, an häält ap mä di 31. Detsember faan't hunerst juar. Tjiin juarhunerten san en juardüüsen. Di 1. Janewoore 2000 as det nei juardüüsen feiert wurden. Det wiar oober eegentelk ei rocht, auer det nei juarhunert, an diarmä det nei juardüüsen iarst di 1. Janewoore 2001 begand. En ööder fraag wiar, hü gung kompjuutern mä det juarstaal am. Efter (19)97, 98, 99 kaam nü det juar 00, an näämen wost so rocht, hüföl komer didiar Y2K bug (juar 2000 feeler) maaget. Det as do oober ei so slim wurden, üs a lidj iarst mend. Uun a Gregoriaans kalender jaft an nian juar 0 (nol). Det juar föör't juar 1 (ian) wiar det juar 1 f.Kr. (ian föör Krast). Wikiquote: Juarhunert (sjiisk)


Madelfrenkisk as en skööl faan madelsjiisk spriakwiisen. Rheinisk spriaken (Rheinisk weier) Neederfrenkisk (woort tu't Plaatsjiisk tääld) : Nuurdneederfrenkisk (1) : Süüdneederfrenkisk, Limborags (2) Madelfrenkisk : Ripuarisk, mä Kölsch (3) : Mooselfrenkisk (4 + 5) : - Luksemborags (Lëtzebuergesch) : Siebenbürgisk-Seksisk (Rumeenien) Rheinfrenkisk (6)


Mooselfrenkisk as en waastmadelsjiisk spriakwiis faan't Huuchsjiisk. Hat woort üüb bias ääger faan a struum Moosel spreegen, bit iin uun Belgien, Luksemborag an Frankrik. Det mooselfrenkisk spriakregiuun woort iindiald tu: Nuurdmooselfrenkisk (eegentelk: nuurdwaast) mä Luksemborags Süüdmooselfrenkisk (eegentelk: süüduast) Siebenbürgisk-Seksisk (uun Rumeenien); as uun't 12. juarhunert faan siidlern diar henbroocht wurden Lothringisk uun Frankrik hiart dialwiis tu't Mooselfrenkisk, dialwiis uk tu't Rheinfrenkisk Ian kääntiaken tesken Nuurd- an Süüdmooselfrenkisk as det op / of (= “üüb”) spriakgrens. Commonskategorii: Mooselfrenkisk – Saamlang faan bilen of filmer


Echt Anen, Fögel san en onerfamile faan a Anenfögler (Anatidae). Aix - Amazonetta - Anas - Asarcornis - Aythya - Cairina - Callonetta - Chenonetta - Lophonetta - Malacorhynchus - Marmaronetta - Netta - Nettapus - Pteronetta - Salvadorina - Speculanas Triibuus: Anatini (Swäämanen) – Aythyini (Dükanen) – [ Mergini (Sia-Anen) ] – Malacorhynchini Aix Mandarin-An (Aix galericulata) Carolina-An (Aix sponsa) Anas, Eegentelk Anen Gräfögel (Anas acuta) Slob (Anas clypeata) Uart (Anas crecca) Smen (Anas penelope) Wil An (Anas platyrhynchos) Leguart (Anas querquedula) Madelan (Anas strepera) Aythya, Dükanen Toofelan (Aythya ferina) Toopet An (Aythya fuligula) Beragan (Aythya marila) Malacorhynchus Malacorhynchus membranaceus Salvadorina Salvadorina waigiuensis Commonskategorii: Echt Anen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Echt Anen


Rheinfrenkisk as en skööl faan madelsjiisk spriakwiisen. Efter nuurdwaasten tu woort madelfrenkisk snaaket. Efter süüduasten, bääft at Speyerer Linie, began a boowersjiisk spriakwiisen. Rheinfrenkisk spriakwiisen : Hesisk (1) : Pfeltsisk (2) : Lothringisk (3) (-> Elsesisk) : Pennsilwaanisk (Pennsylvania, USA) Wikipedia üüb Rheinfrenkisk


Di Rheinisk weier as en regiuun bi a Rhein, huar Rheinisk spriaken snaaket wurd. Dialwiis wurd jo tu't Plaatsjiisk tääld (nuurden faan a Benrather Linie), dialwiis tu't Madelsjiisk.


Neederfrenkisk as en skööl faan plaatsjiisk spriakwiisen, diar bi a liager Rhein snaaket wurd. Neederluns mä: Holuns Brabantisk Limborags Uastflaams Waastflaams Waasthuks Sialuns (Zeeuws) Afrikaans (Süüdafrikoo, Namiibia) Neegerholuns (Kariibik) † Ceylon Dutch (Sri Lanka) † Nuurd- an Süüdneederfrenkisk (Sjiisklun)


Limborags (aanj nööm Limbörgsj, Lèmbörgs, Plat) as en skööl faan süüdneederfrenkisk spriakwiisen uun't Prowins Limburg (Neederlunen), man uk diar auer henwech uun Belgien an Sjiisklun. Hat as gudkäänd efter't Europeesk Charta för a Regiunaal- an Manertaalspriaken.


Waastfeelisk as en skööl faan plaatsjiisk spriakwiisen. Jo wurd fööraal uun Waastfaalen snaaket. A waastfeelisk spriakwiisen san üüb det koord orangj uunmoolet (<9> bit <17>). Jo het enkelt: 09. Grafschafter Platt 10. Onerems spriakwiisen 11. Osnabrücker Platt 12. Ravensbergs-Lippisk 13. Münsterluns 14. Waast-Münsterluns 15. Soester Platt 16. Paderborner Platt 17. Merkisk Platt Efter süüdwaasten tu wurd neederfrenkisk spriakwiisen snaaket. Jo hiar al tu a Rheinisk weier. Efter nuurden an uasten woort Uastfresk Plaatsjiisk (5), Oldenborags (4) an Hannoversk (18) Plaatsjiisk snaaket.


Uastfresk Plaatsjiisk (aanj nööm: Oostfreesk (Platt)) as det plaatsjiisk spriakwiis faan Uastfresklun. Hat hiart tuup mä det Gronings tu a nuurdneedersaksisk spriakwiisen. Mä di ütjdruk Uastfresk as miast det Uastfresk Plaatsjiisk mend. Di nööm as eegentelk ei rocht, auer Uastfresk Plaatsjiisk nian Fresk as. Det eegentelk Uastfresk woort noch uun't Saaterlun snaaket. A Saaterfresken nääm hör aanj spriak oober ei Uastfresk, jo sai tu hör spriak Seeltersk (Saaterfresk). Uastfresk wurdenbuk (Ostfriesische Landschaft) Test-Wikipedia üüb Uastfresk Plaatsjiisk Bi Alugha jaft et en en Video üüb Sölring an Uastfresk Amtelk skriiwwiis faan a Ostfriesische Landschaft: https://www.platt-wb.de/platt-hoch/?term=Oostfreesk


Holstebro as en stää önj Dånmark, ap Jutlönj. E stää läit önjt weesten foon e Regjoon Midtjylland. Deer booge 36.489 manschne (2022). Dåt as e hoodstää foon jü Holstebro Komuun. Commons: Holstebro – Soomling foon bile än filme Holstebro Kommune Denmark: Midtjylland, citypopulation.de


Gronings (aanj nööm Grunnegs, Grönnegs of Grunnegers) het jo plaatsjiisk spriakwiisen uun't Prowins Groningen an diar ambi. Gronings as nai mä't Uastfresk Plaatsjiisk an hiart tu a Nuurdneedersaksisk spriakwiisen faan't Plaatsjiisk.


A NATO (ingelsk North Atlantic Treaty Organization Nuurdatlantikferdrachorganisatsion, fransöösk OTAN – Organisation du traité de l’Atlantique nord), as en internatsionaal organisatsion. Hör grünjlaag as di Nuurdatlantikferdrach. Hat as en militeerferbinjang, ferfulagt oober uk widjergungen poliitisk intresen. At NATO-hoodkwartiar sat sant 1967 uun Brüssel, diarföör wiar't uun London. Wichtag iinrachtangen faan a NATO san uk det ACO (of uk: Supreme Headquarters Allied Powers Europe / SHAPE) naibi Mons (Belgien) an det Allied Command Transformation (ACT) uun Norfolk (Virginia). Commonskategorii: NATO – Saamlang faan bilen of filmer


Taastrup as en stää önj Dånmark, awt ailönj Siielönj. Deer booge 32,260 manschne (2010). Commons: Taastrup – Soomling foon bile än filme Høje-Taastrup Kommune


Pennsilwaanisk (Pennsylvania Dutch, Deitsch) as en madelsjiisk spriakwiis, diar siidlern tu Ameerikoo broocht haa. Hat woort daalang noch uun Pennsylvania, Ohio an Indiana, man uk uun Ontario (Kanada) snaaket. A spreegern san miast Amischen of Mennoniten. Countys uun Ameerikoo mä en huugen uundial (%) faan Pennsylvania Dutch (blä) en huuch spreegertaal (ruad), fööraal uun Pennsylvania en huugen uundial an en huuch spreegertaal (brons) Haag, E. (1982), A Pennsylvania German reader and grammar, University Park: Pennsylvania State University Press (Archive.Org) Wikipedia üüb Pennsilwaanisk Commonskategorii: Pennsilwaanisk – Saamlang faan bilen of filmer


Slagelse as en stää önj Dånmark, awt ailönj Siielönj. Deer booge 31,918 manschne (2010). Commons: Slagelse – Soomling foon bile än filme Slagelse Kommune


Christoph Weinert as en filmrejesöör an dreibukskriiwer. Hi lewet uun Berlin an Hamborag an befaadet ham uun sin dokudraamas, dokumentaar- an spalfilmer föraal mä selskapsrelewant an histoorisk teemos an biografiin faan bedüüden persöönelkhaiden. Weinert hää bi't konsthuuchskuul faan't uniwersiteet Kassel studiaret, an hää do üs rejii-asistent bi flook spalfilmen uun Frankrik an Sjiisklun mäwerket. Sant 1994 as hi frei skriiwer an rejesöör. Weiße Jäger-Weißes Gold - Nominiaret för di Gulen Lööw 1997 Henry Steinway - Spezialpris faan't jury för di internatsionaal film uun Houston 2011 Levi Strauss - Spezialpris faan't jury för di internatsionaal film uun Houston 2011 Geheimsache Mauer - Nominiaret för di Sjiisk Fernseepris 2011 Acht Geschwister (Eight Brothers and Sisters) - Snowdance Award in the category 'Best Documentary' at the Snowdance Independent Film Festival 2023 Weiße Jäger-Weißes Gold, 1997 Die Quotenmacher, 2001 mä Ingo Helm: Die Geschichte Norddeutschlands, 2005 Bismarck, Kanzler und Dämon, 2007 Helmut Schmidt-Mein Jahrhundert, 2008 Levi Strauss-Blue Jeans Billionaire, 2009 Verrat an Polen, 2010 Henry Steinway-Birth of a Legend, 2010 Geheimsache Mauer, 2011 100 Jahre Landleben, 2012 Hindenburg, 2013 Berlin und Tucholsky, 2015 Fallada-Im Rausch des Schreibens, 2016 Der Reichstag, 2017 Dutschke, 2018 Jüdisch in Europa, 2019 Beyond All Memories, 2020 Acht Geschwister, 2023


Hillerød as en stää önj Dånmark, awt ailönj Siielönj. Deer booge 29,951manschne (2010). Hillerød Kommune


Svendborg as en stää bai e söödküst foont ailönj Fyn, önjt Dånsch. E stää hiirt tu e Regjoon Syddanmark; dåt as e soowentgrutst stää önj e regjoon. Deer booge 27.300 manschne (2022). Dåt as e hoodstää foon jü Svendborg Komuun. Commons: Svendborg – Soomling foon bile än filme Svendborg Kommune Denmark: Syddanmark, citypopulation.de


Hjørring as en stää önjt norden foon Jutlönj, önjt Dånsch. E stää hiirt tu e Regjoon Nordjylland; dåt as jü tweedgrutst stää önj e regjoon. Deer booge 25.644 manschne (2022). Dåt as e hoodstää foon jü Hjørring Komuun. Commons: Hjørring – Soomling foon bile än filme Hjørring Kommune Denmark: Nordjylland, citypopulation.de


Det Jawaans Spriik (üüb Jawaans: ꦧꦱꦗꦮ båsa Jåwå [bɔsɔ dʒɔwɔ]) as en Austroneesk Spriik, wat faan a jawaans lidj uun a maden an uast dialen an uk bi a nuurdwaast eeg faan det eilun Jaawa uun Indoneesien spreegen wurt. At jaft uk spreegern faan’t spriik uun Malaysia an Singapuur. Hög lidj faan jawaans ufkemst uun Suurinam spreeg en kreoolisk efterkem faan’t spriik. Jawaans as nai tu Sundaneesk, Madureesk an Balineesk. Det as at spriik faan muar üüs 98 miljuunen lidj. Ursprüngelk wiar’t spriik uun det Jawaans Skraft skrewen, man wurt nütidjs för't miast det Latiins Alfabeet diarför brükt. Commons: Jawaans Spriik – Saamling faan biljen of filmer


Det Sundaneesk Spriik (üüb Sundaneesk: Basa Sunda) as en Austroneesk Spriik, wat faan a sundanees lidj uun a waast faan det eilun Jaawa uun Indoneesien spreegen wurt. Sundaneesk as nai tu Jawaans, Madureesk an Balineesk. Det as’t spriik faan amanbi 39 miljuunen lidj. Ursprüngelk wiar’t spriik uun det Sundaneesk Skraft (üüb Sundaneesk: Aksara Sunda) skrewen, man wurt nütidjs det Latiins Alfabeet diarför brükt.


Det Madureesk Spriik (üüb Madureesk: Bhâsa Mâdhurâ) as en Austroneesk Spriik, wat faan a madurees lidj uun üüb det Madura Eilun an uun a uast faan det eilun Jaawa uun Indoneesien spreegen wurt. Madureesk as nai tu Sundaneesk, Jawaans an Balineesk. Det as’t spriik faan twesken 8-13 miljuunen lidj. Ursprüngelk wiar’t spriik uun det Jawaans Skraft skrewen, man wurt nütidjs det Latiins Alfabeet diarför brükt.


Det Balineesk Spriik (üüb Balineesk: Basä Bali) as en Austroneesk Spriik, wat faan a balineesk lidj üüb’t eilun Bali, uun a nuurd faan’t eilun Nusa Penida, uun a waast faan’t eilun Lombok an uun a uast faan’t eilun Jaawa uun Indoneesien spreegen wurt. Balineesk as nai tu Sundaneesk, Madureesk an Jawaans. Det as’t spriik faan amanbi 3.3 miljuunen lidj. Ursprüngelk wiar’t spriik uun det Balineesk Skraft (üüb Balineesk: Aksara Bali) skrewen, man wurt nütidjs det Latiins Alfabeet diarför brükt.


Jaawa (üüb Indoneesk: Jawa [dʒawa], üüb Jawaans: ꦗꦮ Jåwå [dʒɔwɔ]) as ian faan dön fjauer Grat Sunda-Eilunen faan Indoneesien. Üüb't eilun leit det indoneesk hoodsteed Jakarta. Dön tjiin gratst steeden üüb't eilun san: Jakarta Surabaya Bandung Bekasi Tangerang Depok Semarang Tangerang Selatan Malang Cikarang En öler steed, Yogyakarta, as wichtig uun det Jawaans kultüür. Banten Maden Jaawa Uast Jaawa Waast Jaawa Jakarta, prowinsfrei hoodsteed Yogyakarta Apartig Regiuun, sultanaat


Det Indoneesk Spriik (üüb Indoneesk: bahasa Indonesia [baˈhasa indoˈnesia]) as det amtelk spriik faan Indoneesien. Det as en standardisiaret wariant faan det Malaiisk Spriik, en Austroneesk Spriik, wat sant juarhunerten uun a indoneesk eilunen üüs lingua franca brükt wurt. At spriik wurt uun det Latiins Alfabeet skrewen.


Wäärlisdiarten (Vertebrata) san en onerstam faan a ragstringdiarten (Chordata). Hör kääntiaken san a wäärlisen. Tjaapdiarten (Gnathostomata) Rä Lunwäärlisdiarten (Tetrapoda) mä sjauer klasen: Amfiibien (Amphibia) Fögler (Aves) Krepdiarten (Reptilia) Tetjdiarten (Mammalia) Tau rän Fasker (Pisces) Bianfasker (Osteichthyes) Graselfasker (Chondrichthyes) Tjaapluasen (Cyclostomata) of (Agnatha) Njügenuugen (Petromyzonta of uk Petromyzontida) Slimialer (Myxinoidea) Commonskategorii: Wäärlisdiarten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Wäärlisdiarten


De Zacatecas Bundesstoot (üüb Spaans: Estado de Zacatecas [sakaˈtekas]) as een faan dön tau-an-dörtig bundesstooten uun Meksiko. Det hee 1.490.668 lidj (2010). At hoodsteed faan a bundesstoot as Zacatecas. Mexico, citypopulation.de


De Yucatán Bundesstoot (üüb Spaans: Estado de Yucatán [ɟʝukaˈtan]) as een faan dön tau-an-dörtig bundesstooten uun Meksiko. Det hee 1.955.577 lidj (2010). At hoodsteed faan a bundesstoot as Mérida. Mexico, citypopulation.de Yucatán (Hualeweilun)


De Veracruz Bundesstoot (üüb Spaans: Estado de Veracruz [beɾaˈkɾus]) as een faan dön tau-an-dörtig bundesstooten uun Meksiko. Det hee 7.643.194 lidj (2010). At hoodsteed faan a bundesstoot as Xalapa-Enríquez. Mexico, citypopulation.de


De Tlaxcala Bundesstoot (üüb Spaans: Estado de Tlaxcala [tlaksˈkala]) as een faan dön tau-an-dörtig bundesstooten uun Meksiko. Det hee 1.169.936 lidj (2010). At hoodsteed faan a bundesstoot as Tlaxcala. Mexico, citypopulation.de


De Tamaulipas Bundesstoot as een faan dön tau-an-dörtig bundesstooten uun Meksiko. Det hee 3.268.554 lidj (2010). At hoodsteed faan a bundesstoot as Ciudad Victoria Mexico, citypopulation.de


De Coahuila de Zaragoza Bundesstoot as een faan dön tau-an-dörtig bundesstooten uun Meksiko. Det hee 2.748.391 lidj (2010). At hoodsteed faan a bundesstoot as Saltillo. Mexico, citypopulation.de


De Colima Bundesstoot (üüb Spaans: Estado de Colima [koˈlima]) as een faan dön tau-an-dörtig bundesstooten uun Meksiko. Det hee 650.555 lidj (2010). At hoodsteed faan a bundesstoot as Colima Mexico, citypopulation.de


Elementaardeelken san a letjst dialen, diar en atoom apbau. Det ääler teorii wiar, dat atoomen faan nukleoonen apbaud san, det san protoonen an neutroonen mä elektroonen. Man mä't kwantenteorii san a nukleoonen noch widjer apspleden wurden. Det tabel wiset a nöömer an eegenskapen faan elementaardeelken efter't aktuel "standardmodel". Fermioonen, mä spin (kwantentaal) = 1/2 Kwarks 6 slacher: up - down - charm - strange - top - bottom Leptoonen 6 slacher: elektron - elektron neutrino - myon - myon neutrino - tau - tau neutrino Bosoonen, mä spin (kwantentaal) = 1 Vektorbosoonen 12 slacher: gluon(8) - photon(1) - Z boson(1) - W boson(2) Skalaarbosoonen Higgsboson En proton häält 2 up an 1 down kwark En neutron häält 1 up an 2 down kwarks Masinferglik faan kwark tu moleküül Commonskategorii: Elementaardeelken – Saamlang faan bilen of filmer


Carl Ludwig Jessen (* 22. Febrewoore 1833 uun Deesbel; † 4. Janewoore 1917 uk diar) wiar en nuurdfresk konstmooler. Hi as tu daaling üüs a „Freskenmooler“ bekäänd. Sin bedüüding leit uun't skäälring faan det nuurdfresk büürenkultüür. Carl Ludwig Jessen wiar uun Deesbel bäären. Efter en snetjerliar werket hi üüs dörnskmooler üüb a maaskbüürsteeden uun Nuurdfresklun. 1848-1854 begand hi potreten tu moolin. 1853 jeew hi't snetjerhoonwerk ap an lewet hial för't moolin. Faan 1856 tu 1865 studiaret hi uun det Kopenhuuwen Akademii bi Vilhelm Marstrand. Efter a aanj faan de Naist Sleeswich-Holstian Krich kaam hi tu Nuurdfresklun turag. Mä'n stipendium maaget hi faan 1867 tu 1868 en rais tu Pariis an Itaalien. 1869–1870 lewet hi uun Klookris an faan 1871 tu 1875 uun Hamborig. Diarefter kaam hi weler tu Deesbel turag an lewet eksklusiiw för't diarsteling faan't leewent faan a lidj uun Nuurdfresklun, fööraal üüb Oomrem an Feer. Sin nefe wiar a konstmooler Benedikt Momme Nissen.


Georg VI. (Üüb Ingels: George VI.; üüs Prince Albert Frederick Arthur George, Duke of York bäären; * 14. Deetsember 1895 uun Sandringham, Norfolk; † 6. Febrewoore 1952 uk diar) wiar faan 11. Deetsember 1936 tu san duas köning faan det Ferianigt Köningrik Gratbritanien an Nuurdirlun, boowerhood faan det Commonwealth of Nations an tu 1947 letst keiser faan Inje. Hi wurd köning an keiser efter't uftoonking faan sin bruler Eduard VIII.. Sin efterfuliger wurd sin äälst foomen Elisabeth II., diar bit tu hör duas uun't juar 2022 köningin wiar. De 26. April 1923 freid Prens Albert Lady Elizabeth Bowes-Lyon faan Skotlun, at jongst doochter faan Claude Bowes-Lyon, 14. Earl of Strathmore and Kinghorne an sin wüf Cecilia Nina Cavendish-Bentinck. Elizabeth komt faan Köning Henry VII. (1457 bit 1509) uf. Det paar heed tau jongen: Elisabeth (* 21. April 1926), sant 1952 Köningin Elisabeth II. ⚭ Prens Philip faan Grekenlun an Denemark Margaret Rose (* 21. August 1930; † 9. Februar 2002) ⚭ 1960–1978 Antony Armstrong-Jones, 1. Earl of Snowdon


Eduard VIII. (üüb Ingels: Edward VIII.;üüs Edward Albert Christian George Andrew Patrick David bäären, David neemd, * 23. Jüüne 1894 uun London; † 28. Mei 1972 uun Paris) wiar faan 1910 tu 1936 Prince of Wales, faan Janewoore 1936 tu sin uftoonking uun Deetsember faan detsalew juar köning faan det Ferianigt Köningrik an keiser faan Inje faan Deetsember 1936 tu san duas Duke of Windsor. Hi wiar dring faan köning Georg V.. Efter Eduard VIII. sin uftoonking wurd sin bruler üüs Georg VI. köning.


Eduard VII. (üüb Ingels: Edward VII.;Albert Edward bäären; * 9. Nofember 1841 uun det Buckingham Palace, London; † 6. Mei 1910 uk diar) wiar faan 22. Janewoore 1901 tu san duas köning faan det Ferianigt Köningrik faan Gratbritanien an Irlun an keiser faan Inje. Hi wiar de äälst dring faan köningin Victoria. San efterfuliger wiar sin dring Georg V..


Am e artiikel åw Hoorninger Freesch tu leesen, wee sü goud än klik heer. Noordfreeschloun (åw Tjüsch: Nordfriesland, åw Dånsch: Nordfrisland) äs en kulturel än geogrååfisch regioon åw e weestküst foon Sleeswich-Holstiin. Hat äs, tuhuupe mä Weestfreeschloun, prowins Groningen än Ååstfreeschloun, iin foon e diile foon Freeschloun. Noordfreeschloun äs uk en noome foon e krais, wat et regioon än gebiite, wat trinambai loit, inslut. Dä gråtste stäänge foon't regioon sän Hüsem, Naibel, Bräist än Leek. Haliloun hiiret kulturel uk tu Noordfreeschloun, auerdat di noordfreesch spräike deer snååked wart. Dä oore äiloune än gebiite foon Noordfreeschloun sän Sal, Oomram, Feer, e Halie, Pälweerm, Böökinghiird, e Gooshiirde, Karhiird än Ääderstää.