Margeriten (Leucanthemum) san en plaantenskööl uun det famile faan a Kurewbloosen (Asteraceae). Di nööm komt faan ualgreks λευκός leukós „witj“ an ualgreks ἄνθος ánthos för „bloos“ of „bluum“ uf. L. adustum – L. aligulatum – L. aragonense – L. atratum – L. burnatii – L. catalaunicum – L. chloroticum – L. coronopifolium – L. corsicum – L. cuneifolium – L. discoideum – L. gallaecicum – L. gaudinii – L. glaucophyllum – L. gracilicaule – L. graminifolium – L. grande – L. halleri – L. heterophyllum – L. illyricum – L. ircutianum – L. lacustre – L. latifolium – L. lithopolitanicum – L. maestracense – L. maximum – L. meridionale – L. minimum – L. monspeliense – L. montserratianum – L. pallens – L. paludosum – L. platylepis – L. rohlenae – L. rotundifolium – L. sibiricum – L. subglaucum – L. superbum – L. sylvaticum – L. tridactylites – L. virgatum – L. visianii – L. vulgare Uun Nuurdfresklun käänt am det „Gewöönelk“ Margerit (Leucanthemum vulgare). Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Leucanthemum Wikispecies hää en artiikel tu: Leucanthemum


Kamelen (Matricaria) san en plaantenskööl uun det famile faan a kurewbloosen (Asteraceae). Di latiinsk nööm komt faan: matrix = baarmuuder, auer det (Echt) Kamel bi wüfens sküüren brükt wurden as. Echt Kamel, Stiremkral(öö.), Störemkral (fe.) (Matricaria recutita of Matricaria chamomilla) Fialkamel (Matricaria inodora of uk Tripleurospermum maritimum inodorum) Strunkamel (Matricaria maritima of uk Tripleurospermum maritimum maritimum) Faalsk Kamel -> luke bi Kaatkral (Anthemis arvensis) Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Kamelen Wikispecies hää en artiikel tu: Kamelen Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


Texas ([ˈtɛksəs] unti [ˈtɛksɪz]) as en diiljstoot foon da Feriind Stoote. E diiljstoot läit önj't sööden foon't lönj. Dåt heet 28.995.881 manschne (2019). E hoodstää foon e diiljstoot as Austin. Texas as di oudergrutste diiljstoot önj da Feriind Stoote. E Great Plains lade önj e mal än't nordweesten foon e diiljstoot. Da tiin grutst stääse önj e diiljstoot san: Texas heet 254 counties, niinj stoot önj e USA heet mör: Kiik uk deer: List foon counties önj Texas EP HZ CU RV JD PS BS PC TE CX VV SU ED KY UV ZV MV DM WB DV JH ZP SR HG CF WY KN BK JW KL NU SP LK MC LS FR ME BX AT WN KA BE GD RF AS CL VT JK LC DW GZ GU CM KE BN RE KR GL KM MN SL IR RG UT CR WR LV WK EC MD GC ST TG CK RN CC CN MK MS SS LL BT BC HY TV CW BP FY CD WH MG BO FB AU WT LE BU BZ RT MM WM BL FA LT ML CV LM MI BR CJ HM BQ ER SV HD JN HI EL NV FT LN MA


At Echt Kamel, uk Stiremkral(öö.) of Störemkral(fe.) (Matricaria chamomilla of uk Matricaria recutita) as en plaantenslach uun det famile faan a Kurewbloosen (Asteraceae). Hat woort uun a medesiin iinsaat. Di bloosenkurew faan't Echt Kamel as hool Kaatkral Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Kamelen Wikispecies hää en artiikel tu: Kamelen Kamel. Uun: FloraWeb.de. Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


At Kaatkral (Anthemis arvensis) as en plaant uun det famile faan a kurewbloosen (Asteraceae). Hat liket at Kamel an het diaram uk „Faalsk Kamel“. Bi't Echt Kamel as di bloosenkurew oober hool an bi't Kaatkral ütjfald. Apskäären bloosenkurew faan't Kaatkral Echt Kamel Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Kaatkral Wikispecies hää en artiikel tu: Kaatkral Kaatkral. Uun: FloraWeb.de.


Poolsk (język polski of polszczyzna) as en slaawisk spriak faan di waastslaawisk twiig. Hat woort fööraal uun Poolen snaaket an as nai mä tschechisk, slowaakisk an sorbisk. Poolsk woort mä latiinsk buksteewen skrewen. Poolsk tuuner fu en ütjspriaktiaken (diakritisk tiaken). Det poolsk alfabeet hää 32 buksteewen. Mä Q, V an X sant 35, jo kem oober bluas uun fräämwurden föör. A, Ą, B, C, Ć, D, E, Ę, F, G, H, I, J, K, L, Ł, M, N, Ń, O, Ó, P, Q, R, S, Ś, T, U, V, W, X, Y, Z, Ź, Ż. Gratpoolsk (dialekt wielkopolski) – uun Madel-Waastpoolen trinjam Posen an Bromberg Letjpoolsk (dialekt małopolski) – uun't süüden an süüduasten Masowisk (dialekt mazowiecki) – uun Masowien trinjam Warschau an uun't nuurduasten Nei spriakwiisen (nowe dialekty mieszane) – uun't waasten an nuurdwaasten an uun Masuuren, huar a Sjiisken efter a Ööder Weltkriich ferdrewen wurden san Sleesisk (dialekt śląski) – uun Sleesien Kaschuubisk (Język kaszubski, dialekt kaszubski) – trinjam Danzig, täält daalang üs aanj spriak http://www.vistawide.com/languages/top_30_languages.htm Commonskategorii: Poolsk spriak – Saamlang faan bilen of filmer Wääblink-kataloog tu poolsk spriak uun't Curlie Project (iar:DMOZ, üüb huuchsjiisk)


Theodor Mommsen (*30. November 1817 † 01. November 1903) wus en nordfraschen liirer än profäsor önj da klasische fääge. Hi wörd ålgemiin betråchtied as di wichtiste klasische histooriker foon dåt 19. iirhunert. Sin årbe ouer e roomsch histoorii as diling nuch uterst wichti for eefterforsching ouer dåt teema. Hi heet e Nobelpris for literatuur füngen önjt iir 1902 än wus uk en fäärenden tjüschen poliitiker, as lasmoot foon dåt prüüsche än uk foon dåt tjüsch parlamänt. Mommsen as tulaid önj Gaarding önj Ääderstää än as apwüksen önj Bad Oldesloe. Hi wus tujarst histoori-profäsor bai e universität foon Leipzig, as dan 1858 lasmoot wörden foon jü akadeemii än eefter 1868 profäsor önj jü roomsch histoorii än jü universität foon Berlin. Hi heet maning iirenbetjööginge füngen for sin waasenschaplike lååstinge: di “ween Max”, jü huuchst militär iirenbetjööging in 1868, iirenburger foon Room, än di Nobelpris, åån foon da man såågliteratur-schriwere, wat jü tukåning füngen. Jü histoorii foon Room: dåt årbe deeged ap önj trii biinje twasche 1854 än 1856. Jü däkt jü roomsch histoorii bit tut iinje foon jü roomsch republik än dåt hiirschap foon Julius Caesar. Roomsch grünseetlik rucht: (1871-1888) Roomsch Stroofrucht (1899) än mör as 1500 widere årbe än ferhoonlinge


Theodor Siebs (* 26. August 1862 önj Bremen, † 28. Moi 1941 önj Breslau) wus en tjüschen germanist. Siebs wus profäsor bai e uniwersitäät Greifswald, lääser bai e uniwersitäät Breslau. Tuhuupe ma oudere spräkewaasenschapere än ma fertreesere foon hu tjüsche teooterbüüne heet hi en bök utdänj, wat räigled, hü et tjüsch rucht ütsprääged wårde schal. Et bök wörd önjt iir 1898 fort jarst tooch pranted än eefter ham "di Siebs" nåmd. For en lung tid jüld di "Siebs" as dåt beest wärk ouer e huuchtjüsch ütspräke. Deerfor än aw e sid deerbai heet hi ham boonbräägend mat frasch befooted, weerbai hi ham ai schuuniede önj åle laawende frasche dialäkte ouftiikninge tu måågen bai da manschne ine. Foon sin amenbai fäärti publisiirde wärke betiie jam foole aw dåt nordfrasch. Önj sin Geschichte der friesischen Sprache stoont en bål fulstäni histoorisch gramaatik foon möre nordfrasche spräkewise, weer hi önj Zur Geschichte der englisch-friesischen Sprache ål foole biispele foon jääwen häi. Sin årw as önj e krich önj Breslau ferlääsen gingen. Da mååste böke san heer 'online' tu leesen! 1886: Die Assibilirung des K und G. Ein Beitrag zur Geschichte des Palatalismus der indogermanischen Sprachen. Tübingen. 1889: Zur Geschichte der englisch-friesischen Sprache (Habilitationsschrift).


Ukrainisk (українська (мова)/ukrajinska (mowa)) woort uk üs ruteensk betiakent an as en uastslaawisk spriak uun Uasteuroopa. Ualslaawisk *g wurd üüb Ukrainisk h, t.b. *dorga ‘lunstruat’ wurd доро́га doróha. Ualslaawisk *u- wurd üüb Ukrainisk vu-, t.b. *ulica ‘struat’ wurd ву́лиця vúlycja. Bispal faan en noomen, о́стрів (óstriv "eilun"): http://www.forost.lmu.de/sprachdatenbank/sprachdatenbank.php?display=Ukrainisch:sprachdaten:verbreitung Commonskategorii: Ukrainisk spriak – Saamlang faan bilen of filmer Commonskategorii: Ukrainisk ütjspriak – Saamlang faan bilen of filmer Ruthenische Grammatik (1913) faan Stephan Smal-Stockyj, archive.org


At Fialkamel (Tripleurospermum maritimum inodorum, Tripleurospermum perforatum of uk Matricaria inodora) as en onerslach faan Tripleurospermum maritimum uun det plaantenfamile faan a Kurewbloosen (Asteraceae). Hat liket at Echt Kamel, stiremt oober ei. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Fialkamelen Wikispecies hää en artiikel tu: Fialkamelen Fialkamel. Uun: FloraWeb.de.


Theodor Storm (* 14. Härfstmoune 1817 önj Hüsem; † 4. Foodermoune 1888 önj Hademarschen) wus en schriwster. Di 14. Härfstmoune 1817 wörd hi önj Hüsem as saan foon di adwokoot Johann Casimir Storm tuläid. Tu schölj gäng hi awt gümnasium önj Hüsem, än heer häi hi åål sin jungensiirnge handöör dåt heef aw jü iin sid än e hii aw jü ouder sid foon Hüsem. Da heet hi biise diip önj ham apnümen, dan da kaame ålten än ålten wi for önj sin dachte än nowäle. Deertu köm dan nuch jü stiming foon da hooltinge trinam e Weestermeelen bai Hohn, weer san åte meeler wus. Ouerdåt ja önj Hüsem ai rucht wat liirden, köm hi awäädrie aw et Katharineum önj Lübeck. Studiire däi hi önj Kil än 1843 wus hi adwokoot än hülp san taatjen önj Hüsem. Önj Kil wus hi gou waane wörden ma Theodor Mommsen än san brouder Tycho. Hi tuuch eefter Potsdam än wörd deer asesor bai en huug gericht. Jarst di dånsch-tjüsche krich 1848-51 än da iirnge önj e fråmde hääwe ham tu di grute dachter mååged. Hi långd eefter Hüsem, dan hi schraft önj sin stuk "Gedenkst du noch?" foon 1857: "Wer in der Heimat


At Strunkamel (Tripleurospermum maritimum maritimum, Matricaria maritima L.) as en plaantenslach uun det famile faan a Kurewbloosen (Asteraceae). Hat wääkst bi strun an stiremt ei so stark üs en Echt Kamel. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Strunkamelen Wikispecies hää en artiikel tu: Strunkamelen Strunkamel. Uun: FloraWeb.de.


Asteroideae san en onerfamile faan a kurewbloosen (Asteraceae). Anthemideae – Astereae – Athroismeae – Bahieae – Calenduleae – Chaenactideae – Coreopsideae – Eupatorieae – Feddeeae – Gnaphalieae – Helenieae – Heliantheae – Inuleae – Madieae – Millerieae – Neurolaeneae – Perityleae – Polymnieae – Senecioneae – Tageteae Commonskategorii: Asteroideae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Asteroideae


Et Tjüsch, (sö.) Dütsk, (öö.) sjiisk, (fe.) tjiisk as en weestergermaanschen spräke, wat foon amänbai 105 miljoone manschne snååked wårt. Di spräke wårt forålem snååked önjt Ååstenrik, Liechtenstein, Luxemborj, e Swaits än Tjüschlönj. Di spräke wårt foon en latjen floose snååked önj Bälgien än Itaalien (Söödtirol). Önj maning lönje wårt tjüsch snååked, ouers deer as e spräke ofisjäl ai gödjkånd. Tjüsch wårt mat latiinsch alfabeet schraawen. For da fokale a, o än u jeeft et en 'umlaut'; ä, ö än ü. Fort scharp s wårt önjt tjüsch ß schraawen. 1522: Biibelouerseeting foon Martin Luther. 1838: Da brouderne Grimm fånge ma dåt tjüsch uurdebök önj. 1901: Jarste iinjhäidli ruchtschriwing. 1961: Eefter 123 iir as dåt uurdebök foon da brouderne Grimm klåår.


Tjüschlönj as en lönj in Euroopa. Deer booge 83.155.031 manschne (2020). E hoodstää foont lönj as Berlin. Önj Tjüschlönj jeeft et seekstäin stjörkrise (diilstoote): Baden-Würtembärj Bayern Berlin Brandenburj Bremen Hamburj Hessen Meklenburj-Forpommern Needersaksen Nordrhin-Weestfåålen Rhinlönj-Pfalz Saarlönj Saksen Saksen-Anhalt Slaswik-Holstiinj Tüüringen Berlin Hamburj München Köln Frankfurt am Main Stuttgart Tjüschlönj as sunt e began (1957, as et dåt Europäisch Wjartschapsgemiinschap wus) lasmoot foon e Europäisch Unjoon. Wikimedia-Atlas: Tjüschlönj – Geografische än histoorische koorde Commons: Tjüschlönj – Saamlang faan bilen of filmer Germany: Administrative Division, citypopulation


At tong (Solea solea) as en fask uun det order faan a platfasker (Pleuronectiformes). Hat woort uun a Nuurdsia fangd, föraal uun a waas, an hiart tu a jüürst fasker. Tonger lewe enkelt üüb sunagen an woken grünj an ei jiper üs 150 m. Jo wurd 4 bit 8 juar ual. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Tonger Wikispecies hää en artiikel tu: Tonger


At toofelan ((mo.) rüdjburstet slubånert) (Aythya ferina) as en fögel ütj at anenfamile (Anatidae). Aier faan Aythya ferina - MHNT Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Toofelanen Wikispecies hää en artiikel tu: Toofelanen


At Toopet An, (mo.) toopet ånert (Aythya fuligula) as en fögel ütj at Anenfamile (Anatidae). Aier faan Aythya fuligula - MHNT Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Toopet Anen Wikispecies hää en artiikel tu: Toopet Anen


A Toopet Düker, (mo.) grünluuper, düker (Podiceps cristatus) hiart tu at fögelfamile Podicipedidae. Podiceps cristatus Huar Toopet Dükern föörkem Aier faan Podiceps cristatus - MHNT Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Toopet Dükern Wikispecies hää en artiikel tu: Toopet Dükern


At Toopet Laask, (mo.) toopet loosch (Galerida cristata) as en Sjongfögel (Passeriformes) uun't famile faan a Laasken (Alaudidae). Tiaknang Aier faan Galerida cristata Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Toopet Laasken Wikispecies hää en artiikel tu: Toopet Laasken


Oseaanien as di nööm för en regiuun mä en hiale rä eilunen uun a Pasiifik. Mikroneesien Melaneesien Polyneesien Tuup mä jo grater eilunen: Austraalien Nei-Sialun Nei-Guinea wurd jo üs en weltdial tääld. http://www.fakaofo.tk/page001.html Commonskategorii: Oseaanien – Saamlang faan bilen of filmer Wikimedia Atlas: Oseaanien – Geograafisk an histoorisk koorden Wääblink-kataloog tu Oseaanien uun't Curlie Project (iar:DMOZ, üüb huuchsjiisk)


Ma touspräkihäid unti bilinguismus wårt mååst miinjd, dåt huum önj ferschääli situasjoone flot tou spräke brüke koon. Dåt stuudium foon touspräkihäid as bane jü önjwånde spräkwaasenschap en forschingsgebiit foon jü psüücholinguistik. Wan dåt uk grute floose foon manschne jeeft, wat bloot ån spräke snååke, sü as foole ameerikaaner än chineese, sü as duch touspräkihäid ål mör räigel as ütnååme. Önj bål åle önjtwiklingslönje as di hüsspräke en lokåålspräke, wat ham unerschåt foon di offisjäle ferwaltingsspräke, as tun biispel ainglisch, frånsch unti spånsch. Önj oudere fåle as di hüsspräke en spräkewise, wat ham ordi foon e ståndåårdspräke unerschiise koon. Uk önj spräkegränsegebiite as touspräkihäid bål natörlik än döör ferhuugerde mobiliteet lönjie ålsani mör manschne önj en touspräki gebiit, tun biispel döör mingd befraien. Forålem önj dåt stuudium foon di spräkerwiirw as touspräkihäid en wichti unersäkingsgebiit. Följk unerschåt twasche: liktidie touspräkihäid, weerbai bjarne önj e touspräkie amjeewing grut wårde. Dåt fäit huum tun biispel wan tu da bjarne önj e hüs frasch snååked wårt än da näiberbjarne wårde aw huuchtjüsch aptäägen. Da frasche bjarne hääwe dan ål bål foon e önjfång tweer spräke. aw enouder füliene touspräkihäid, weerbai da bjarne ääderenouder önj ünlike iinjspräkie amjeewinge oufwåkse. Dåt häi huum iir önj Fraschlönj,


En transistor as en bagelemänt, weer huum elektrische spåninge ma ferstarke koon. Bai en ferstarker gungt en hiilj swåk sinjool in önj än foole gewålt kamt rüt. Än dåt as diling di transistor, di jü ferstarking möölik mååget. Bai dioode heewe we sänj, dåt da önj iinj ruchting - jü spärruchting - ai liidje. Heer uner heewe we ruchts sun dioode tiikned, ouers we heewe leefts en oudern önj forütruchting deer ma önj e ra klänked. "Wat mååget dåt nü for en ferschääl?" koon huum seede, "Deer låpt duch nåån struum." Dåt as uk wåår, ouers dåt änret ham wan we da biise dioode tächt baienouder bringe, önj iinj kristal. Dan as dåt nämlik sü, dåt hu elektroone foon jü önj forütruchting stönjende dioode nuch jüst jü önj spärruchting stönjende bariire belinge koone. Da jeewe deer dan duch en latje struum, di sünååmde koläktorstruum. We nååme deeram jü ruchtse bariire di koläktor (C), wilt jü leeftse - jü da elektroone lääwert - as emiter (E) betiikned wårt. Nü as dåt je sü, dåt di koläktorstruum fåli gefäili as for e spåning aw e emiter, än jü koone we iinjfåch räigle ma dåt latje stuk deer twasche, jü baasis (B). Än


Trier as en krisfri stää önj dåt tjüsch bundeslönj Rhinlönj-Pfalz. Jü stää heet 110.674 inboogere (2020). Germany: States and Major Cities, citypopulation.de


At Triituankub, (ha.) Miisk, (sö.) Struntjeeger (Rissa tridactyla) hiart tu at Fögelfamile faan a Kuben (Laridae). Triituankuben haa nään suurn efter bääften. Ai faan Rissa tridactyla - MHNT Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Triituankuben Wikispecies hää en artiikel tu: Triituankuben


Trnava as e hoodstää foon e Regjoon Trnava önj jü Slowakäi. Deer booge 63.803 manschne (2021). Dåt gebiit foon Trnava as 71,54 km². Jü inboogertächte as 957 manschne pro km². Jü pustliidjtål as 917 01, di forwoolnumer as 421-33 än dåt kfz-kåntiiken as TT. Slovakia: Trnavský kraj, citypopulation.de


Tschechien Tschechien as en lönj önj Euroopa. Önjt weesten läit Tjüschlönj, önjt norden Poolen, önjt ååsten e Slowakäi än önjt sööden Ååstenrik. Deer booge 10.524.167 manschne (2021). E hoodstää foont lönj as Prag. Da tiin grutste stääse önjt lönj san: Tschechien as sunt 2004 lasmoot foon jü Europäisch Unjoon. Et lönj as sunt di 12de önj e Uursmoune 1999 lasmoot foon NATO. Czech Republic: Administrative Division, citypopulation.de Czech Republic: Regions and Major Cities, citypopulation.de


i1 i3 i8 i10 i12 i14 Di Fluuchplaats Cam Ranh (Sân bay quốc tế Cam Ranh) leit nuurdelk faan Cam Ranh, Nha Trang, Vietnam. Det lun leit bi a Pasiifik Knaap 438 km nuurduastelk faan Ho Chi Minh-stää Knaap 1300 km süüdelk faan Hanoi


Nha Trang as en stää önj e Prowins Khanh Hoa, Vietnam. Jü stää heet 392.244 inboogere (2010). Wikivoyage Räisfäärer: Nha Trang (tjüsch) Fluuchplaats Cam Ranh


A Tualagbitjer, (mo.) tuulibäker, tuulibiter, tuulihåker, suurthood (Parus major) as en fögel uun't famile faan a Paridae (Tualagbitjern). Tualagbitjern bliiw uk uun a wonter. Aier faan Parus major Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Tualagbitjern Wikispecies hää en artiikel tu: Tualagbitjern


Di Siahaas, (ha.) Happot (Cyclopterus lumpus) as en Bianfask. Hi woort hal faan Selger freeden. Faan sin aier woort "sjiisk kaawiar" maaget. "Sjiisk kaawiar" üüb hardkööget aier. Commonskategorii: Siahaasen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Siahaasen Siahaas üüb Fishbase.org (ingelsk)


At (Grat) Strunsnek, (ha.) Hölker (Littorina littorea) as en Snek (Gastropoda) uun't famile faan a Strunsneken (Littorinidae). Hat lewet miast bi bragen an loonangen nai bi a huuchweederkaant. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Grat Strunsneken Wikispecies hää en artiikel tu: Grat Strunsneken


Twari hoode as en teooterstuk foon Nis Albrecht Johannsen di ålere. Dåt wörd 1976 önj e Friisk Kameedibibleteek Nr. 5 foon e Nordfriisk Instituut önj Bräist ütdänj. Dåt as en kameedistuk, wat am wunterm önj en frasch toorp spaalet. Deerönj treese ap: 1. Wule Diirkens, en böre, äin än twari 2. Jarli Wulens, sin wüf, en måål hood 3. Änken, jare doochter 4. Brooder Diirkens, toorpssmas, Wulens brouder 5. Mume Måtsen, toorpskrouer, uk wat twari 6. Kiie, sin wüf 7. Jäns, jare saan 8. Pätjer Mumsen, en böre 9. Sile Siiwerts, Tiinjstfoomen bai Krouers Friisk Kameedibibleteek Nr. 5, Nordfriisk Instituut, Bräist, 1976. 63 side.


De Hallem (Diitsk: Düne) is al fan ’t djooar 1721 skeeden fan Deät Lun. De boppersploat fan de Hallem es 0,7 km2. Iip 26. juni 2011 würd deät projekt eelunfergrooterung, med lunferbindung twesken Lun un de Hallem, definitiif ufleent fan 54,74% fan de Halunder lid’n. Iip de Hallem lait de flochplats fan Lun.


Di Tweed Wråålkrich wus foon 1939 bit 1945. Et wårt di Tweed nåmd, wilt et di tweed krich wus, weer lönje foon eentlik åle kontinänte mamååged heewe. Dåt as di iinjsist krich weerbai süwälj atoom- as uk biologische än gemische wååben brükt san. In di Tweed Wråålkrich san amenbai 55 milion manschne störwen. 6 milion Juuden san bai di Holocaust ambroocht. Euroopa Slåcht am Ainglönj Slåcht am Frånkrik Operation Barbarossa D-Day Operation Market Garden Ardennenoffensiiw Slåcht Am Stalingrad Slåcht Am Berlin Afrika Slåcht am Tobruk Slåcht am Gazala Slåcht am El Alamein Asien Japånisch-Chineese Krich Russisch-Japånische Krich Slåcht Am Halhin Gol Pearl Harbor Slåcht önj e Koralsiie Slåcht am Midway Jarst Wråålkrich Wikimedia Commons heet bile unti filme tu: Tweed Wråålkrich


James Krüss (* 31. mai 1926 iip Lun; † 2. august 1997 iip Gran Canaria) wear en Diitsk en Friisk dichter en skriiwer fan künnerbukker. De meast bekante bukker fan Krüss sen: "Der Leuchtturm auf den Hummerklippen" (1956) "Mein Urgroßvater und ich" (1960) "Timm Thaler" (1962) Iip Lun sen de haup- en realskuul uun deät djooar 1986 noa Krüss benamt. Uun 2007 wear deät "James Krüss - Museum" iip Lun eepenmoaked. jameskruess.de James Krüss iip helgoland.de


Technik fanst Dü önj e: Lönjwirtschap Hautjarscher (mooring) Elektroonik Autonavigasjoon Ferstarker (mooring) Jåchtdioode Mötjstande Transistor (mooring) Füsiik Rümfård Technik fuar't Hüs Weeterfrii Pesistiin (Söl'ring) Weetertecht Beton (Söl'ring) Traachter (Söl'ring) Friisnakigiraat


Tüüringen as en bundeslönj foon Tjüschlönj. Da tiin grust stääse önj e diiljstoot san: Krisfrie stääse: Lönjkrise: Statistikamt faan't lun Tüüringen Arbeitslosenquoten im Mai 2018 – Länder und Kreise. Uun: statistik.arbeitsagentur.de. Statistik der Bundesagentur für Arbeit, ufrepen de 30. Mei 2018. www.destatis.de Skilen üüb a stant faan a 31. Detsember 2013. Germany: Thüringen, citypopulation.de Thüringen: State in Germany


At list faan ISO 3166-2-Codes för die Amerikanischen Jungferninseln wiset di code för die Amerikanischen Jungferninseln. At jaft ei muar onerdialangen. Diheer code bestäänt bluas ütj ään dial. Diheer wiset di code efter ISO 3166-1 (för die Amerikanischen Jungferninseln VI). Nian feranerang faan di code sant 1998. Die Amerikanischen Jungferninseln sind auch unter dem Code US-VI in der ISO 3166-2:US für die Vereinigten Staaten aufgenommen. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk) Siehe auch: ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden.


At list faan ISO 3166-2-Codes för Puerto Rico wiset di code för Puerto Rico. At jaft ei muar onerdialangen. Diheer code bestäänt bluas ütj ään dial. Diheer wiset di code efter ISO 3166-1 (för Puerto Rico PR). Nian feranerang faan di code sant 1998. Puerto Rico ist auch unter dem Code US-PR in der ISO 3166-2:US für die Vereinigten Staaten aufgenommen. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk) Siehe auch: ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden.


At Türnfalk, Falk, (mo.) törnfalke, tormfalke (Falco tinnunculus) hiart tu at fögelfamile faan a falken (Falconidae). At türnfalk rödelt uun a loft. Ai faan en türnfalk. Falco tinnunculus alexandri - MHNT Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Türnfalken Wikispecies hää en artiikel tu: Türnfalken


A 30. Olympisk Somerspalen 2012 wiar faan a 25. Jüüle bit 12. August 2012 uun London. Efter 1908 an 1948 wiar't diar det traad tooch. Diar haa 204 lunen mämaaget an 85 lunen haa medaljen wonen. Commonskategorii: Olympisk Spalen 2012 – Saamlang faan bilen of filmer


At Türnswaalk, (mo.) törnswulken, tormswulken (Apus apus) as en fögel uun't famile faan a Siilern (Apodidae). Hat het so, hiart oober ei tu a Swaalken (Hirundinidae). Türnswaalk Aier faan Apus apus. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Türnswaalken Wikispecies hää en artiikel tu: Türnswaalken


At Türnüül, Kadüül, (ha.) slaierööl, (mo.) törn-ööl (Tyto alba) as en Kadüülfögel uun't famile Tytonidae. Türnüül uun a loft. Tyto alba guttata - MHNT Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Türnüülen Wikispecies hää en artiikel tu: Türnüülen


Ääker-Senep (Sinapis arvensis) as en senep-plaant an woort miast üs ünkrüüs uunsen. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Ääker-Senep Wikispecies hää en artiikel tu: Ääker-Senep Ääker-Senep. Uun: FloraWeb.de. heilkräuter.de – Ääker-Senep üs medesiin (sjiisk)


Senep (Sinapis) san plaantenslacher uun det famile faan a krüsbloosen (Brassicaceae). Mä witj senep (Sinapis alba L.) woort büüret, diar woort moster faan maaget. Echt senep: Ääker-Senep (Sinapis arvensis) L. Witj Senep (Sinapis alba) L. mä onerslacher Sinapis flexuosa Poir. Sinapis pubescens L. Jodiar slacher het uk senep, hiar oober tu a kualplaanten (Brassica): Suart Senep (Brassica nigra) (L.) W.D.J.Koch Brün Senep (Brassica juncea) (L.) Czern. Abessiinsk Senep (Brassica carinata) A.Braun Faan suart, brün an witj senep woort moster maaget. Commonskategorii: Senep – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Senep


A Tüütern, (mo.) liire (Charadriidae) san en fögelfamile an hiar mä Bakern an ööder fögelfamilin tu't order faan a Kuben an Waadfögler (Charadriiformes). Anarhynchus – Charadrius – Elseyornis – Erythrogonys – Hoploxypterus – Oreopholus – Peltohyas – Phegornis – Pluvialis – Thinornis – Vanellus Charadrius Mösk (Charadrius alexandrinus) Liirk (Charadrius dubius) Groonk (Charadrius hiaticula) Pluvialis Hiasluuper (Pluvialis apricaria) Vanellus Liap (Vanellus vanellus) Commonskategorii: Tüütern – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Tüütern


Lakeuen (Matthiola) san plaantenslacher uun det famile faan a krüsbloosen (Brassicaceae). At jaft wel sowat 50 bit 60 slacher. Jo lewe miast trinjam at Madlunsia. Uun Madeleuroopa käänt'am fööraal: Guard-Lakeu (Matthiola incana) (Matthiola longipetala) Strun-Lakeu (Matthiola sinuata) (Matthiola tricuspidata) Commonskategorii: Lakeuen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Lakeuen


At Guard-Lakeu (Matthiola incana) as en slach faan a Lakeuen (Matthiola) an hiart tu a Krüsbloosen (Brassicaceae). Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Guard-Lakeu Wikispecies hää en artiikel tu: Guard-Lakeu


At Strun-Lakeu (Matthiola sinuata) as en slach faan a Lakeuen (Matthiola) an hiart tu a Krüsbloosen (Brassicaceae). Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Strun-Lakeu Wikispecies hää en artiikel tu: Strun-Lakeu


Klaker (Lepidium sativum) as en plaant uun det famile faan a krüsbloosen (Brassicaceae). Hat woort üs greens brükt. Tiaknang faan plaantendialen. At siad begant tu spröödin. Commonskategorii: Klaker – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Klaker Iindrach bi GRIN (ingelsk)


Üülönj. Aw bloot 117 hektaar booge tu tids 30 manschne aw ån weerw. Uner da 15 hüsinge as en schörk, et schölj än en krouf. Önj e mad foon e weerw as nuch en gåns üüljen feeting tu schüns, trinam san smuke tööninge. Ouerdåt da grute fääre ai tu Üülönj sile koone, jeeft et niinj räigelmääsi ferbining. En loorendoom ferbant Üülönj än e Nees ma e fååstewål. Ma da loore koon följk eefter Üülönj kääre, ouers koone uk oudere keere deerma transportiirt wårde. Commons: Üülönj – Soomling foon bile än filme


A klooker (Cardamine pratensis) as en plaant uun det famile faan a krüsbloosen (Brassicaceae). Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Klookern Wikispecies hää en artiikel tu: Klookern


At rüsk spriak (русский язык [ˈruskʲɪj jɪˈzɨk]) as en slaawisk spriak. Hat as ütj at Ual-Uastslaawisk föörgingen an nai mä witjrüsk, ukrainisk an ruteensk. Det rüsk alfabeet hää 33 buksteewen. Det rüsk spriak hää neder bestemt noch ünbestemt artiikeln. T.b. о́стров óstrov kön ‘en eilun’ of ‘at eilun’ wees. At spriak hää 6 faaler: noominatiif, geenitiif, daatiif, akusatiif, instrumentaal an prepositiif. Noomen üüb Rüs haa trii geslechten: menelk, weipelk an sechelk. Det rüsk spriak hää nian wurd för 'haa'. Uunstääd diarför sait 'am у u + geenitiif: t.b. у меня́ есть маши́на u menjá jest’ mašína ‘Ik haa en auto’ (of “at min as auto„). At subjekt uun deheer slach faan sats as uun a geenitiif an at objekt as uun a noominatiif. Uunstääd faan 'ik brük' sait 'am üüb Rüsk ‘(för) mi (as) nuadig’: t.b. мне ну́жен ру́чка mne núžen rúčka ‘ik brük en kuugelskriiwer’. At subjekt uun deheer slach faan sats as uun a daatiif an at objekt as uun a noominatiif. Nuadig (ну́жен núžen) as en adjektiif uun det kurt form (de lung form as ну́жный núžnyj) an kön efter't geslecht ünlik wees: menelk - ну́жен núžen, weipelk - нужна́ nužná, sechelk - ну́жно núžno an muartaal


At Uart, (mo.) kräkånert, (wi.) skräpånert (Anas crecca) as en Fögel faan't Anenfamile (Anatidae). Aier faan Anas crecca - MHNT Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Uarten Wikispecies hää en artiikel tu: Uarten


Mustafa Kemal Atatürk (* 19. Mei 1881 uun Selânik, daalang Thessaloniki (Griichenlun), † 10. Nofember 1938) wiar di iarst president faan a Türkei sant September 1923. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Mustafa Kemal Atatürk


1881 wiar det ian-an-tachentigst juar faan det 19. juarhunert. At juar begand mä’n Saninj uun de Gregoriaans kalender. 13. Marts: Aleksander II., keiser faan Ruslun, fool tu en atentaat tu a oofer. Aleksander III. wurd keiser. 06. Jüüle: John Terence Nicholls O'Brien wurd guwernöör faan Haliglun. 19. Mei: Mustafa Kemal Atatürk, iarst president faan a Türkei († 1938) 25. Jüüne: Hellmuth von Mücke, mariinofisiar an leeder pasifist († 1957) 19. August greg. (7. August jul.): George Enescu, rumeens komponist († 1955) 15. Oktuuber: Pablo Picasso, konstler († 1973) 09. Febrewoore: Fjodor Michailowitsch Dostojewski, rüs skriiwer (* 1821) 11. Febrewoore: Andreas Ludwig Jacob Michelsen, skriiwer (* 1801) 13. Marts: Aleksander II., keiser faan Ruslun (* 1818)


At Uastrang, (fe.) Uastring of uk Pasiifik-Uastrang (Crassostrea gigas) as en slach faan Twiiskaalagen (Bivalvia) uun det order faan a Ostreoida, an as di slach, di fööraal ferkääft an eden woort. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Pasiifik-Uastrangen Wikispecies hää en artiikel tu: Pasiifik-Uastrangen


Elisabeth II. (* 21. April 1926 uun Mayfair, London, † 8. September 2022; bäären üs HRH (Her Royal Highness) Princess Elizabeth Alexandra Mary of York; tidjwiis HRH The Princess Elizabeth an uk HRH The Princess Elizabeth, Duchess of Edinburgh) ütj det Hüs Windsor as det äälst doochter faan könang Georg VI. an Elizabeth Bowes-Lyon ("Queen Mum") an könangin faan't Ferianagt Könangrik. Widjer as hat stootsbaas faan a Commonwealth lunen Antiigua an Barbuuda, Austraalien, Bahaamas, Barbaados, Belize, Grenaada, Jamaika, Kanada, Nei-Sialun, Papua-Nei-Guinea, a Salomonen, St. Kitts an Nevis, St. Lucia, St. Vincent an Grenadiinen an Tuvalu. Sant a 20. Nofember 1947 wiar Elisabeth II. befreid mä Prince Philip († 2021), Duke of Edinburgh. Di 6. Febrewoore 1952, di dai üs hör aatj stoorew, as hat könangin wurden. Sant 2011 san dringer an foomnen liksteld uun a truunfulag. Föör 2011 bäären foomnen rük oober ei ap. http://de.news.yahoo.com/2/20101230/ten-queen-elizabeth-ii-zum-ersten-mal-ur-1dc2b55.html


Phan Thiet as en stää önj e Prowins Binh Thuan, Vietnam. Jü stää heet 350 000 inboogere (2011). Commons: Phan Thiet – Soomling foon bile än filme


53°41′14/00 N 9°40′09/00 E Uetersen (ˈyːtɐzən) as en stää önj e kris Pinnebärj (Slaswik-Holstiinj), deer booge amenbai 18.000 manschne. Jü stää lait önj e Pinnau än jü stää as berüümt for et Rosarium Uetersen. Stäädiile Altstadt Innenstadt Quartieren Lohe Katzhagen Kreuzmoor Rudolf-Kinau-Weg, Am Seeth/Wischhörn Am Gehölz Tornescher Weg Am Steinberg Weidenkamp/Ohrtbrook Kleine Twiete Wikimedia Commons heet bile unti filme tu: Uetersen


At Snägus (Anser caerulescens) hiert tu't onerfamile Ges an Swaanen faan a Anen. Snäges lewe uun Nuurd-Ameerikoo Aier faan Anser caerulescens - MHNT Commonskategorii: Snäges – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Snäges Videos, bilen an tuunapnaamen faan Anser caerulescens uun't Internet Bird Collection


Witjrüsk as en slaawisk spriak, hat as nai mä rüsk an ukrainisk. Ualslaawisk *d wurd flooksis üüb Witjrüs dz, t.b. *dĭnĭ ‘dai’ wurd дзень dzień. Ualslaawisk *g wurd üüb Witjrüs h [ɣ], t.b. *dorga ‘lunstruat’ wurd даро́га daróha. Ualslaawisk *u- wurd üüb Witjrüs vu-, t.b. *ulica ‘struat’ wurd ву́ліца vúlica. Wikipedia üüb Witjrüsk (amtelk) – ufkörtang: „be“ Wikipedia üüb Witjrüsk (ual rochtskriiwang: Taraschkewiza) – ufkörtang: „be-x-old“


Ruteensk of uk rusiinsk (karpato-ruteensk русиньскый язык [rusinsky jasyk], jugoslawo-ruteensk руска бешеда [ruska bescheda]) as en uastslaawisk spriak an woort faan a Ruteenen (of Rusiinen) uun Uasteuroopa fööraal uun't regiuun faan a nuurdelk Karpaaten snaaket. Man uk uun a Vojvodina lewet en bedüüden taal faan spreegern. Ual-Ruteensk, huar uk at witjrüsk an ukrainisk üüb turag gongt, as ütjstürwen. Ruteensk woort mä't kyrilisk alfabeet skrewen. Diar san 36 buksteewen. Ukrainisk Wikipedia üüb Ruteensk


At list faan ISO 3166-2-Codes för Australien wiset di code för 6 Bundesstaaten und 3 Territorien. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Australien AU), di ööder as di code för den Bundesstaat oder das Territorium. Di code as tuleetst di 8. Maarts 2004 (PDF) feranert wurden. Die Codes wurden 1998 bestimmt und besaßen zwei Buchstaben. Seit dem sechsten Newsletter bestehen fünf Codes aus drei Buchstaben, womit sie nun den im Inland verwendeten Abkürzungen entsprechen. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk) Siehe auch: ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden.


Ulm as en krisfri stää önj dåt tjüsch bundeslönj Baden-Würtembärj. Jü stää läit önjt ååsten foont bundeslönj, önj di Tübingen Regiiringsdistrikt. Dåt heet 126.790 inboogere (2019). Dåt as en krisfri stää än uk e hoodstää foon e Alb-Donau-Kreis. Albert Einstein (1879-1955) wus önj Ulm tuläid. Germany: Baden-Württemberg, citypopulation.de


Austraalien (ingelsk an latiinsk Australia,([ɒˈstɹeɪljə], [əˈstɹeɪljə], [əˈstɹæɪljə], [əˈstɹæɪliːə], [əˈstɹæɪjə] of [əˈstɹɛliːə] harke tu?/i) det komt faan latiinsk terra australis ‚süüdelk lun‘; amtelk nööm Commonwealth of Australia) as det sääkstgratst lun üüb a eerd. Uun't süüduasten leit Nei-Sialun, uun't nuurden lei Indoneesien, Uast-Timor, Waast-Nei-Guinea an Papua-Nei-Guinea. Uk en dial faan Antarktikaa hiart tu Austraalien. Dön tjiin gratst stääden uun't lun san: Austraalien as en konstitutsionel monarchii. Det natsionaal parlament faan't lun (üüb Ingels: Federal Parliament) hee tau hüsing: at Representantenhüs an a Senaat. At Representantenhüs liket a Bundesdai an a Senaat liket a Bundesriad. Det natsionaal wool (üüb Ingels: Federal Election) as aal trii juar. At letst wool wiar de 21. Mei 2022. At representenhüs hee nü 151 woolkreiser. Austraalien as uk en bundesstoot. Arkes bundeslun hee sin aanj parlament. Austraalien as sant 1931 lasmoot faan det Commonwealth of Nations. At lun as lasmaat faan AUKUS (Australia, United Kingdom an United States), en militeerbündnis mä det Ferianigt Köningrik an dön Ferianigt Stooten. Uun't juar 2017 woon Austraalien 105.2 miljarden kubikmeetern faan eerdgas. At lun as üüb det njüügenst stääd faan lunen, wat eerdgas wan. Oseaanien Commonskategorii: Austraalien – Saamlang faan bilen of filmer Wikimedia Atlas: Austraalien – Geograafisk an histoorisk koorden


Unerrucht is dåt ouerbrängen foon dåt waasen döör liirer önj (junge) manschne. Önj Tjüschlönj heet di nordfrasche Friedrich Paulsen fool mååged for dåt bilensweesen. Schoule Bjarnetün - Följkhuuchshölj - Grünschölj - Uuniwersitäät - Sekundeere schölj Feeke Biologii - Geografii - Histoori - Mate - Spräkeunerrucht Sliike Mörspräki schölj Bjarnetün (Børnehaver) Grünschölj (Folkeskole) Sekundeere schölj (Ungdomsuddannelser) Beruufsschölj (Erhvervsrettede ungdomsuddannelser) Turäien for Gymnasiuum (Studieforberedende ungdomsuddannelser) Uuniwersitäät (Universitet) Wüksenunerrucht studenterguiden.dk - kurse Dånsch de:Bildungssystem in den Niederlanden Frasch wan we weese (DLF Kultur 05.12.2015)


At list faan ISO 3166-2-Codes för Neuseeland wiset di code för zwei Inseln, zwölf Regionen, vier unitary authorities und eine special island authority. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Neuseeland NZ), di ööder as di code för die Insel, Region oder authority. Di code as mä di Newsletter II-2 faan a 30. Jüüne 2010 (PDF) feranert wurden. 1 unitary authority Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk) Siehe auch: ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden.


Nei-Sialun (ingelsk New Zealand, maori: Aotearoa) as en lun uun a Süüd-Pasiifik. Diar hiar tau grat eilunen (Nuurd- an Süüd-Eilun) an flook letj eilunen tu. Uun't waasten leit Austraalien, uun't nuurden lei Nei-Kaledoonien, Tonga an Fidschi an uun't süüden Antarktikaa. Unitary authority Nei-Sialun as sant 1931 lasmoot faan det Commonwealth of Nations. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Nei-Sialun Wikimedia Atlas: Nei-Sialun – Geograafisk an histoorisk koorden Prowins Sialun (Neederlunen) Suwereen stooten uun Polyneesien: Cook-Eilunen, Nei-Sialun, Niue, Samoa, Tonga, Tuwaalu. Literatüür faan of auer Nei-Sialun uun a kataloog faan't Sjiisk Natsionaalbibleteek Ministeerium för bütjluns uungeleegenhaiden tu Nei-Sialun (sjiisk) Summary. Uun: New Zealand in Profile: 2010. Statistics New Zealand, 30. Jüüne 2010, ufrepen de 24. Mei 2011 (ingelsk). National Population Estimates. March 2011 quarter. Statistics New Zealand, 13. Mei 2011, ufrepen de 24. Mei 2011 (ingelsk, slompet). World Economic Outlook Database, April 2012 faan a Internatsjunaal Müntfonds New Zealand. Country profile of human development indicators. United Nations Development Programme, 13. Janewoore 2011, ufrepen de 24. Mei 2011 (ingelsk). Housing indicators. (Excel Spreadsheet) Living density. Statistics New Zealand, 27. Oktuuber 2002, ufrepen de 28. Mei 2011 (ingelsk, grate: 50,5 kB). -40.843611111111172.48305555556Koordinaaten: 41° S, 172° O


1840 wiar det fiartigst juar faan det 19. juarhunert. At juar wiar en skregeljuar an begand mä’n Weedensdai uun de Gregoriaans kalender 06. Febrewoore : Nei-Sialun woort grünjlaanj. 18. September: At steed Auckland, Nei-Sialun, wurd grünjlaanjen. Det wurd at hoodsteed faan det nei britisk kolonii (tu't juar 1865). 28. September: John Hindmarsh wurd onerguwernöör faan Haliglun. 02. April: Émile Zola, fraansöösk skriiwer an jurnalist († 1902) 07. Mei: Pjotr Iljitsch Tschaikowski, rüs komponist († 1893) 21. September: Murad V., 33. sultaan faan det Osmaans Rik († 1904) 14. Nofember: Claude Monet, fraansöösk konstmooler († 1926) 07. Mei : Caspar David Friedrich, tjiisk konstmooler (* 1774) 18. September : Constantine S. Rafinesque-Schmaltz, geliarten (* 1783)


Ungarn Ungarn as en lönj önj Euroopa. Deer booge 9.772.756 manschne (2019). E hoodstää foont lönj as Budapest. Da tiin grutste stääse önjt lönj san: Ungarn as sunt 2004 lasmoot foon jü Europäisch Unjoon. Hungary: Administrative Division, citypopulation.de Hungary: Major Cities and Towns, citypopulation.de


Johann Sebastian Bach (* 31. 03. 1685 önj Eisenach, † 28. 07. 1750 önj Leipzig) wus en kompoonist üt Tjüschlönj. Hi heet oopern, schörkmusiik, orkästerårbe än mör schraawen. Sin berüümste årbe as Toccata e Fuga. Wikimedia Commons heet bile unti filme tu: Johann Sebastian Bach Johann Sebastian Bach önjt Tjüsch Biografii


1878 wiar det aacht-an-sööwentigst juar faan det 19. juarhunert. At juar begand mä’n Teisdai. 13. Jüüle : Montenegro woort suwereen. 30. Janewoore: Ingeborg Andresen, skuulmääster an skriiwer faan romoonen an teooterstaken († 1955) 05. Febrewoore: André Citroën, fraansöösk waanjerkonstruktöör († 1935) 15. Marts: Resaa Schaah Pahlawii, persisk schaah († 1944) 27. April: Aini, tadschiik-sowjeetisk skriiwer († 1954) 10. Mei: Gustav Stresemann, tjiisk bütjenminister an dreeger faan a Noobelpris för Frees († 1929) 05. Jüüne: Pancho Villa, meksikoons freihaidsstridjer, folkshäält, guwernöör an generool († 1923) 10. August: Alfred Döblin, tjiisk dokter an skriiwer († 1957) 19. August: Manuel Quezon, filipiinsk poliitiker († 1944) 18. Deetsember: Joosef Staalin, diktaatöör faan't Sowjetunioon († 1953) 23. Deetsember: Micheil Tsereteli, georgisk histooriker an diplomaat († 1965) 09. Janewoore: Viktor Emanuel II., köning faan Itaalien (* 1820)


1757 wiar det sööwen-an-föftigst juar faan det 18. juarhunert. At juar begand mä’n Saninj uun de Gregoriaans kalender. 30. Oktuuber: Mustafa III. wurd sultaan faan det Osmaans Rik.


1750 wiar det föftigst juar faan det 18. juarhunert. At juar begand mä’n Tüürsdai uun de Gregoriaans kalender. 14. Febrewoore: René Desfontaines, fraansöösk botaaniker († 1833) 31. Mei: Karl August von Hardenberg, preussisk stootsmaan († 1822) 02. September: Pehr Frigel, sweeds komponist († 1842) 23. Deetsember: Friedrich August I., kurfürst an köning faan Sachsen, hertooch faan Warschau († 1827) 28. Mei: Sakuramachi, keiser faan Jaapaan (* 1720) 28. Jüüle: Johann Sebastian Bach, tjüsch kompoonist (* 1685)


Eisenach as en stääd uun't waasten faan Tüüringen. Sant 1998 as't en kreisfrei stääd. Johann Sebastian Bach Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Eisenach Wääblink-kataloog tu Eisenach uun't Curlie Project (iar:DMOZ, üüb huuchsjiisk) Thüringer Landesamt für Statistik - Bevölkerung der Gemeinden (Halep üüb sjiisk)


Koperniikium as en konstelk ütjwerket cheemisk element m det ufkörtang Cn an det atoomnumer 112. Hat as en auergungsmetal. Di iarst nööm wiar Ununbium (Uub). Elektroonenskel Commonskategorii: Koperniikium – Saamlang faan bilen of filmer Faan detdiar element witj wi ei, hü gefeerelk det as.


Z {\displaystyle \mathbb {Z} } A hial taalen (uun kompjuuterspriak: integer, mengde Z {\displaystyle \mathbb {Z} } ) san a ütjwidjet natüürelk taalen. Tu a hial taalen hiar: …, −3, −2, −1, 0, 1, 2, 3, … A natüürelk taalen san hial taalen, diar grater üs nol (poositiif) san. Ööder hial taalen san det nol (0) an a neegatiif hial taalen. (1) A hial taalen san en matemaatisken ring. Det ment, dü könst tau hial taalen tuuptääl, uftääl of mäenööder moolnem, diar komt leewen weder en hial taal bi ütj. a + x = b {\displaystyle a+x=b} Wan a {\displaystyle a} an b {\displaystyle b} hial taalen san, do as uk x {\displaystyle x} en hial taal. x = b − a {\displaystyle x=b-a} . Taalenteorii Commonskategorii: Hial taalen – Saamlang faan bilen of filmer


C {\displaystyle \mathbb {C} } Kompleks taalen (mengde C {\displaystyle \mathbb {C} } ) san bütj a reel taalen uk jodiaren, diar dü ei üüb en taalstrual wise könst. Uun det mengde faan a reel taalen jaft at nian liasang för x {\displaystyle x} uun det liknang x 2 + 1 = 0 {\displaystyle x^{2}+1=0} . Üüs skrääpreegner sait 'error', wan wi x = − 1 {\displaystyle x={\sqrt {-1}}} liase wel. Diaram as det nuadag, en nei taal iintufeeren, det imagineer taal i {\displaystyle \mathrm {i} } mä det eegenskap i 2 = − 1 {\displaystyle \mathrm {i} ^{2}=-1} . Det taal i {\displaystyle \mathrm {i} } het uk imagineer ianhaid. Kompleks taalen kön uun det furem a + b ⋅ i {\displaystyle a+b\cdot \mathrm {i} } apskrewen wurd. Diarbi san a {\displaystyle a} an b {\displaystyle b} reel taalen an i {\displaystyle \mathrm {i} } det imagineer ianhaid. Det tuuptäälen faan tau kompleks taalen z 1 = a + b i {\displaystyle z_{1}=a+b\,\mathrm {i} } an z 2 = c + d i {\displaystyle z_{2}=c+d\,\mathrm {i} } gongt so: z 1 + z 2 = ( a + c ) + ( b + d ) i . {\displaystyle


A Olympisk Spalen san en nööm för a „Olympisk Somerspalen“ an a „Olympisk Wonterspalen“. Diarbi gongt det am en wäädstridj uun flook sportoorten. Hi woort faan't „Internatjunaal Olympisk Komitee“ (IOC) organisiaret. Det tidj faan a spalen het „Olympiade“ (olymbiada ολυμπιάδα). Atheen (6.–15. April 1896 an 2004), Pariis (1900, 1924 an 2024), St. Louis (1904), London (1908, 1948 an 2012), Stockholm (1912), Antwerpen (1920), Amsterdam (1928), Los Angeles (1932, 1984 an 2028), Berliin (1936), Helsinki (1952), Melbourne (1956), Room (1960), Tokio (1964 an 2020), Meksiko (1968), München (1972), Montreal (1976), Moskau (1980), Seoul (1988), Barcelona (1992), Atlanta (1996), Sydney (2000), Peking (2008), London (2012), Rio de Janeiro (2016), Tokio (2020->2021). Chamonix (1924), St. Moritz (1928 an 1948), Lake Placid (1932 an 1980), Garmisch-Partenkirchen (1936), Oslo (1952), Cortina d’Ampezzo (1956), Squaw Valley (1960), Innsbruck (1964 an 1976), Grenoble (1968), Sapporo (1972), Sarajevo (1984), Calgary (1988), Albertville (1992), Lillehammer (1994), Nagano (1998), Salt Lake City (2002), Turin (2006), Vancouver (2010), Sotschi (2014), Pyeongchang (2018), Peking (2022), Mailand (2026). Commonskategorii: Olympisk Spalen – Saamlang faan bilen of filmer Internatjunaal Olympisk Komitee (ingelsk)


Algebra as ian fääk faan a matematiik. Hat befaadet ham mä a reegeln för't reegnin. Fölen kään algebra üs "reegnin mä buksteewen". At algebra as faan Diophantos faan Alexandria grünjlaanj wurden. Hi hää irgentwan tesken 100 f.Kr. an 350 efter Krast lewet. Sin werk Arithmetica as 13 binj stark an det äälst, diar ham mä algebra befaadet. Det wurd komt faan al-ǧabr (araabisk: „ütjfal“/„iinracht“) Uun't algebra gongt det am reegeln, hü am mä natüürelk taalen, hial taalen, ratjunaal taalen an reel taalen reegent. An do wiset at algebra reegeln, hü am matemaatisk liknangen liaset. Binomisk formeln Aritmeetik Neutraal element, inwers element Literatüür auer Algebra uun a kataloog faan't Sjiisk Natsionaalbibleteek Commonskategorii: Algebra – Saamlang faan bilen of filmer


Dåt uraan as en rädjelsehaft än ünbekånd metal, dåt da mååste manschne goorai tu siinj foue. Ouers dåt heet wrålhistoori mååged. For ouer touhunert iirnge wörd et fünen, ouers mååst ouderhuulew hunert iirnge ünbeåchted leet, ouerdåt deer nuch niinj ferwjarting for wus. Diling stoont dåt uraan ouer gölj än diamante, än jü hast, weerma diling soocht wårt eefter da ferbürgene uraanloogere, ouerdrååwet bai widen dåt göljfiiber önj da fergingene iirhunerte. Di Berliner kemiiprofäsor Klaproth fün 1789 bai dåt unersäken foon pak-blände dåt kemisch elemänt Nr. 92 än jäif et di noome uraan. Et wus en silwerschamernd, hard metal, dåt bai 1125 grood smultet än wat lächter as ås plaatin. Deer wörd dan fååststald, dåt dåt elemänt önj e natör bloot önj jü form foon ferbininge forkamt, mååst tuhuupe ma da ärtse foon da metale koobalt, silwer än wismut. Et wörd brükt bai dåt fårwen foon glees än parseläin. Lääser spaalden uraansålte bai dåt måågen foon gloikroope en rul, än tuleest ferwånd huum dåt tu harden foon metale, önjt stää for wolfram. Di frånsche füüsiker Becquerel fün 1896 döör en lukliken tufål, dåt uraan stroole ütsånt. Dadeer stroole heewe äänlike wirkinge ås Röntgen-stroole. Ja mååge jü luft trinam eläktrisch än koone


Di Altmarkkreis Salzwedel as en lunkreis uun't nuurdwaasten faan Saksen-Anhalt. (Iinwenertaalen faan a 31. Detsember 2011) Statistiskamt faan Saksen-Anhalt – Iinwenern efter lunkreisen; Stant: 31. Dets. 2011 (PDF; 168 KiB) (Halep üüb sjiisk) Statistiskamt faan Saksen-Anhalt – Iinwenern efter lunkreisen; Stant: 31. Dets. 2011 (PDF; 168 KiB) Commonskategorii: Altmarkkreis Salzwedel – Saamlang faan bilen of filmer


Dessau-Roßlau as en kreisfrei stääd uun Saksen-Anhalt. 2007 as Dessau mä Roßlau tuupslööden wurden. Bekäänd as Dessau fööraal auer det „Bauhaus“. Diar san tau stääddialen: Dessau mä 21 kwartiiren (01-21) an Roßlau mä 4 kwartiiren (22-25): Frankrik Argenteuil, Frankrik, 1959 Uasterrik Klagenfurt am Wörthersee, Uastenrik, 1971 Sjiisklun Ludwigshafen, Sjiisklun, 1988 Sjiisklun Ibbenbüren, Sjiisklun, 1990 Poolen Gliwice, Poolen, 1992 Litauen Nemenčinė, Litauen, 1995 Tschechien Roudnice nad Labem, Tschechien, 2004 Commonskategorii: Dessau-Roßlau – Saamlang faan bilen of filmer Statistiskamt faan Saksen-Anhalt – Iinwenern efter lunkreisen; Stant: 31. Dets. 2011 (PDF; 168 KiB) (Halep üüb sjiisk) www.dessau-rosslau.de Partnerstääden üüb www.dessau.de. Archiwiaret faan det originool di 7. August 2011. Ufrepen di 10. September 2012.


Uranus (sümbool: ) as en isplaneet. Eefter Jupiter än Saturnus as et di treedgrutste planeet foon dåt sansüsteem. Et jeeft trinam 27 moune. Bloot önj dåt iir 1986 as rümsonde Voyager 2 långs di planeet kiimen. Uranus heet 27 moune: Trinam di Uranus ferluupe ringe ma moune än oudere, diilwis luurlatje partiikle. Uranus ma soowen foon sin moune. Jard än Uranus önj ferglik Commons: Uranus – Soomling foon bile än filme Wikibooks Uranus (tjüsch)


Utah ([ˈjuːtɑː] unti [ˈjuːtɔː]) as en diiljstoot foon da Feriind Stoote. E diiljstoot läit önj't weesten foon't lönj. Dåt heet 3.205.958 manschne (2019). E hoodstää foon e diiljstoot as Salt Lake City. E Rocky Mountains lade önj't ååsten än sööden foon e diiljstoot. Da tiin grutst stääse önj e diiljstoot san: Utah heet 29 counties: Kiik uk deer: List foon counties önj Utah RI CA BE TE DA WB MN SL SU DG UN CC DU WA UT JU MD SP SE EM GR SJ WE PT BV RN GA KN WN USA: States, citypopulation.de USA: Utah, citypopulation.de 39.35-111.7Koordinaaten: 39° 21′ N, 111° 42′ W


Anhalt-Bitterfeld as en lunkreis uun Saksen-Anhalt. Hi as 2007 tuupslööden wurden ütj jo ual kreiser Bitterfeld an Köthen an ütj en dial faan Anhalt-Zerbst. Diar san 10 ianhaidsgemeenen (Iinwenertaalen faan a 31. Detsember 2011) Statistiskamt faan Saksen-Anhalt – Iinwenern efter lunkreisen; Stant: 31. Dets. 2011 (PDF; 168 KiB) (Halep üüb sjiisk) Statistiskamt faan Saksen-Anhalt – Iinwenern efter lunkreisen; Stant: 31. Dets. 2011 (PDF; 168 KiB) Commonskategorii: Lunkreis Anhalt-Bitterfeld – Saamlang faan bilen of filmer


Valletta as jü hoodstää foon Malta. Deer booge 5750 manschne (2017). E stää as eefter Jean de Valette (1495-1568) nååmd. Itaalien Palermo önj Italien Sloweenien Piran önj Slowenien Grichenlun Rhodos önj Griichenlönj Malta: Islands & Major Localities, citypopulation.de


Di Lunkreis Börde as en lunkreis uun Saksen-Anhalt. Hi as 2007 tuupslööden wurden ütj jo ual kreiser Bördekreis an Ohrekreis. Iinwenertaalen faan a 31. Deetsember 2011) Ferbünjen gemeenen (* diar sat at ferwaltang) Statistiskamt faan Saksen-Anhalt – Iinwenern efter lunkreisen; Stant: 31. Dets. 2011 (PDF; 168 KiB) (Halep üüb sjiisk) Statistiskamt faan Saksen-Anhalt – Iinwenern efter lunkreisen; Stant: 31. Dets. 2011 (PDF; 168 KiB) Commonskategorii: Lunkreis Börde – Saamlang faan bilen of filmer


At Europeesk Daks (Meles meles) as en Ruuwdiart (Carnivora) uun det famile faan a Huarmer an Elken (Mustelidae). Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Daksen Wikispecies hää en artiikel tu: Daksen


At (Müs-)Huarem, (mo.) waasel (Mustela nivales) as en ruuwdiart (Carnivora) uun det famile faan a Huarmer an Elken (Mustelidae). Mä huarem as miast at müshuarem mend. Nai mä't müshuarem san uk at hermeliin (Mustela erminea), at nerts (Mustela lutreola) an at elk (Mustela putorius). Commonskategorii: Müshuarmer – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Müshuarmer


Wat menst dü? Alken, a fögler Alk, det frasch wurd för di Europeesk elk


A Elken (Putorius onerskööl) san en onerskööl faan Ruuwdiarten (Carnivora), an hiar tu't Mustela skööl, huar uk at Huarem an at Nerts tu hiar. Hat jaft man trii slacher: Europeesk Elk (Mustela putorius) Gäärslun Elk (Mustela eversmannii) Suartfutet Elk (Mustela nigripes) M. putorius LC - least concern (ei trüüwet) M. eversmannii LC - least concern (ei trüüwet) M. nigripes EN - endangered (trüüwet) An do as diar noch at fretchen, det as en toom elk (Mustela putorius). Echt Elken Commonskategorii: Elken – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Elken


Vermont [vərˈmɒnt] as en diiljstoot foon da Feriind Stoote. E diiljstoot läit önj't nordååsten foon't lönj. Dåt heet 623.989 manschne (2019). E hoodstää foon e diiljstoot as Montpelier. Vermont as diilj foon Nai-Änglönj. E diiljstoot läit önj e Appalachen. Da tiin grutst stääse önj e diiljstoot san: Vermont heet 14 counties: Commons: Vermont – Soomling foon bile än filme USA: States, citypopulation.de USA: Vermont, citypopulation.de USA: Administrative Division, citypopulation.de 44.083333333333-72.616666666667Koordinaaten: 44° 5′ N, 72° 37′ W


At (Europeesk) Elk (Mustela putorius) as en slach faan Ruuwdiarten (Carnivora) uun det famile faan a Huarmer an Elken (Mustelidae). At elk as nai mä't huarem, at hermeliin an at nerts. Hi sjonkt üs en elk. Commonskategorii: Elken – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Elken


A Huarmer san en skööl faan Ruuwdiarten (Carnivora) uun det famile faan a Huarmer an Elken. onerskööl Süüdamerikoonsk Huarmer (Grammogale, of uk Neogale) Troopenhuarem (Mustela africana) Kolumbiaansk Huarem (Mustela felipei) onerskööl Mustela Hermeliin (Mustela erminea) Müshuarem (Mustela nivalis) Lungstörthuarem (Mustela frenata) [Neogale] Altaihuarem (Mustela altaica) Güülbüket Huarem (Mustela kathiah) onerskööl Lutreola Europeesk Nerts (Mustela lutreola) Ialhuarem (Mustela sibirica) Ägyptisk Huarem (Mustela subpalmata) Jaapan Huarem (Mustela itatsi) Ragstrimelhuarem (Mustela strigidorsa) Naageltfutet Huarem (Mustela nudipes) Indoneesk Beraghuarem (Mustela lutreolina) onerskööl Elken (Putorius) Europeesk Elk (Mustela putorius) Gäärslun Elk (Mustela eversmanii) Suartfutet Elk (Mustela nigripes) At Amerikoonsk Nerts of Mink woort miast uk tu a Mustela slacher tääld, as diar oober ei so nai mä. Commonskategorii: Huarmer – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Mustela


Vilnius [ˈvʲɪlʲɲʊs] ütjspriak?/i (sjiisk Wilna, rüsk Вильнюс, Вильна, poolsk Wilno, witjrüsk Вільня/Vilnja, jiddisk ווילנע/Wilne) as det hoodstääd faan Litauen an mä 542.932 iinwenern (2011) det gratst stääd faan't lun. Hat as uk hoodstääd faan't Vilnius Lungemeen, hiart diar oober salew ei mä tu. Denemark Aalborg (Denemark) Kasachstaan Almaty (Kasachstan) Kasachstaan Astana (Kasachstan) Belgien Brüssel (Belgien) Ungarn Budapest (Ungarn) Ferianagt Stooten Chicago (USA, Illinois) Ukraine Dnipro (Ukraine) Ukraine Donezk (Ukraine) Sjiisklun Duisburg (Sjiisklun), sant 1985 Ferianagt Könangrik Edinburgh (Ferianagt könangrik) Sjiisklun Erfurt (Sjiisklun), sant 1972 Finlun Joensuu (Finlun) Poolen Danzig (Poolen) Sjiina Guangzhou (Sjiina) Ukraine Kiew (Ukraine) Poolen Krakau (Poolen) Poolen Łódź (Poolen) Ferianagt Stooten Madison (USA) Witjruslun Minsk (Witjruslun) Ruslun Moskau (Ruslun) Norweegen Oslo (Norweegen) Itaalien Pavia (Itaalien) Letlun Riga (Letlun) Islun Reykjavík (Islun) Uasterrik Salzburg (Uastenrik), sant 1989 Sweeden Stockholm (Sweeden) Frankrik Straßburg (Frankrik) Taiwan Taipeh (Taiwan) Eestlun Tallinn (Estlun) Georgien Tiflis (Georgien), sant 2009 Albaanien Tirana (Albaanien) Poolen Warschau (Poolen) Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Vilnius


At (Europeesk) Nerts (Mustela lutreola) as en ruuwdiart uun det famile faan a Huarmer an Elken (Mustelidae). Hat as nai mä't huarem an mä't hermeliin, oober ei so nai mä't Amerikoonsk Nerts (mink). Nertsen san fiks jaaget wurden, am diar en pels faan det skan tu maagin. Daalang woort fööraal mä minks büüret. Jo mei oober hal ütjknip an ferjaage at europeesk nerts. Sodenang as't uun a natüür knaap noch tu finjen. Commonskategorii: Nertsen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Nertsen


At Hermeliin (Mustela erminea) as en ruuwdiart uun det famile faan a Huarmer an Elken (Mustelidae). Det wonterkleet as witj an as iar föl brükt wurden, am diar en pels faan tu maagin. Hermeliinen san nai mä't huarem. Könang mä hermeliinkraag Hermeliin uun't wonterkleet Hermeliin uun en woopen Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Hermeliinen Wikispecies hää en artiikel tu: Hermeliinen


Virginia [vərˈdʒɪniə] as en diiljstoot foon da Feriind Stoote. E diiljstoot läit önj't ååsten foon't lönj. Dåt heet 8.535.519 manschne (2019). E hoodstää foon e diiljstoot as Richmond. E Appalachen lade önj't weesten foon e diiljstoot. Da tiin grutst stääse önj e diiljstoot san: Virginia heet 95 counties än 39 ünoufhängi stääse (independent cities): Kiik uk deer: List ma counties än ünoufhängi stääse önj Virginia USA: States, citypopulation.de USA: Virginia, citypopulation.de 37.5-78.666666666667Koordinaaten: 37° 30′ N, 78° 40′ W


A loorbeioortagen (Laurales) san en kategorii faan plaanten mä sööwen familin. Atherospermataceae Calycanthaceae Gomortegaceae Hernandiaceae Loorbeiplaanten (Lauraceae) Monimiaceae Siparunaceae Commonskategorii: Loorbeioortagen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Loorbeioortagen


Loorbeiplaanten (Lauraceae) san en famile faan bloosenplaanten uun det kategorii faan a loorbeioortagen (Laurales). A miast slacher waaks uun a troopen üs buumer of bosker. För a minsken faan nat san di echt loorbei, at awokaado an kaneel. Uun det famile faan a loorbeeren jaft at sowat 2000 bit 2500 slacher uun jodiar sköölen: Actinodaphne Nees Adenodaphne S.Moore Aiouea Aubl. Alseodaphne Nees Anaueria Kosterm. Aniba Aubl. Apollonias Nees Aspidostemon Rohwer & H.G.Richt. Beilschmiedia Nees Brassiodendron C.K.Allen Caryodaphnopsis Airy Shaw Cassytha L. Greenhartbuumer (Chlorocardium, Rohwer et al.) Greenhart (Chlorocardium rodiei) Cinnadenia Kosterm. Kaneelen (Cinnamomum Schaeff.) Ceylon-Kaneel (C. verum), echt kaneel Clinostemon Kuhlm. & Samp. Cryptocarya R.Br. Dehaasia Blume Dicypellium Nees & Mart. Dodecadenia Nees, mä man ään slach: Dodecadenia grandiflora Nees Endiandra R.Br. Endlicheria Nees Eusideroxylon Teijsm. & Binn. Gamanthera van der Werff Hexapora Hook. f. Hypodaphnis Stapf Iteadaphne Blume Kubitzkia van der Werff Loorbeien (Laurus L.) Echt loorbei (L. nobilis) Licaria Aubl. Lindera Thunb. Litsea Lam. Machilus Nees Mezilaurus Kuntze ex Taub. Mocinnodaphne Lorea-Hern. Nectandra Rottb. Neocinnamomum H.Liu Neolitsea (Benth. & Hook. f.) Merr. Nothaphoebe Blume Ocotea Aubl. Paraia Rohwer et al. Persea Mill. Avocado (Persea americana) Phoebe Nees Phyllostemonodaphne Kosterm. Pleurothyrium Nees Potameia Thouars Potoxylon Kosterm. Povedadaphne W.C.Burger Ravensara


Loorbeien (Laurus) san trii plaantenslacher uun det famile faan a loorbeiplaanten (Lauraceae). Echt Loorbei (L. nobilis) Atsooren Loorbei (L. azorica) Kanaaren Loorbei (L. novocanariensis, L. canariensis) Commonskategorii: Loorbeien – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Loorbeien


At (Echt) Loorbei (Laurus nobilis) as en plaant uun det famile faan a Loorbeiplaanten (Lauraceae). Sin bleeden wurd üs gewürts an uun a medesiin brükt. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Echt Loorbei Wikispecies hää en artiikel tu: Echt Loorbei Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


At Waanerfalk, (mo.) düwefalke (Falco peregrinus) hiart tu at fögelfamile faan a Falken (Falconidae). Tiaknang faan waanerfalken Aier faan Falco peregrinus - MHNT Aier faan Falco peregrinus madens - MHNT Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Waanerfalken Wikispecies hää en artiikel tu: Waanerfalken


Kaneelen san plaantenslacher uun det famile faan a Loorbeiplaanten (Lauraceae). At jaft wel 300 bit 350 cinnamomum-slacher, bekäänd san: Indoneesk Kaneel (C. burmannii), Padang-kaneel Kamferbuum (C. camphora) Sjineesk Kaneel (C. cassia, C. aromaticum) Wjetnameesk Kaneel (C. loureirii), Saigon-kaneel Indisk Loorbei (C. tamala) Ceylon-Kaneel (C. verum), echt Kaneel Commonskategorii: Kaneelen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Kaneelen Canellales


Ceylon-Kaneel (Cinnamomum verum) as en buum uun det famile faan a Loorbeiplaanten (Lauraceae). Ütj det buark woort det "echt kaneel" maaget. Di buum Echt kaneel Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Ceylon-Kaneel Wikispecies hää en artiikel tu: Ceylon-Kaneel


Kaneel as en gewürts an woort ütj det buark faan kaneel-plaanten maaget, fööraal ütj Ceylon-Kaneel (Cinnamomum verum). Kaneel woort uk uun a medesiin iinsaat. Det wurd komt woorskiinelk faan't fransöösk "canelle" (lat. canella), det ment so föl üs "letj röör". Kaneel woort miast üs piipkaneel ferkääft, dü könst det oober uk grünjen üs polwer fu. Kaneel-rölken (piipkaneel) an kaneel-polwer Buark faan a kaneel-buum Uk üüb holuns an uun ööder spriaken het det kaneel Kaneelkuuken Commonskategorii: Kaneel – Saamlang faan bilen of filmer Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


Wacholder as di nööm faan 50 bit 70 slacher faan näädelbuumer uun det famile Cupressaceae. J. angosturana – J. arizonica – J. ashei – J. barbadensis – J. bermudiana – J. blancoi – J. brevifolia – J. californica – J. cedrus – J. chinensis – J. coahuilensis – J. comitana – J. communis – J. convallium – J. coxii – J. davurica – J. deltoides – J. deppeana – J. drupacea – J. durangensis – J. excelsa – J. flaccida – J. foetidissima – J. formosana – J. gamboana – J. gracilior – J. grandis – J. horizontalis – J. indica – J. jaliscana – J. komarovii – J. macrocarpa – J. maderensis – J. mairei – J. maritima – J. martinezii – J. monosperma – J. monticola – J. morrisonicola – J. mucronata – J. navicularis – J. occidentalis – J. osteosperma – J. oxycedrus – J. phoenicea – J. pinchotii – J. pingii – J. poblana – J. polycarpos – J. procera – J. procumbens – J. przewalskii – J. pseudosabina – J. recurva – J. rigida – J. sabina – J. saltillensis – J. saltuaria – J. saxicola – J. scopulorum – J. semiglobosa – J. seravschanica


A waas as en loonskap uun a Sjiisk Bocht bi't küst faan Denemark, Sjiisklun an Holun. Hat as so flaak, dat hat bi liachweeder drüg fäält. Do feer bluas noch a priiler weeder. Wan a flud komt, lääpt at weeder auer a waas, an hat woort tu en hääf. Det wurd waas komt faan ualfresk wada, an det ment flaak, huar dü troch waad könst. Uun Nuurdfresklun jaft'at miast kleiwaas, miskwaas an sunwaas, trinjam Halaglun uk stianwaas. Di auergung faan a waas tu't fääst lun as oonlun ((sö.) Inge) mä en gans aparte leewentswelt faan diarten an plaanten. Diaram san a waasloonskapen oner skül steld wurden. Kleiwaas Miskwaas mä bonker faan't soongreewlang Sunwaas föör Oomram Stianwaas föör Halaglun Natsionaalpark Waas (SH)


Di (Algemian) Wacholder (Juniperus communis) as ään faan 50 bit 70 slacher näädelbuumer uun det famile Cupressaceae. Hi het uk Machandelbuum of Röökelbosk. Wacholder as en widj bekäänden näädelbuum. Hi komt uun Nuurdameerikoo auer Greenlun an Nuurdafrikoo, Euroopa an Aasien föör. Juniperus communis L. var. communis uun Aasien Juniperus communis L. var. charlottensis R.P. Adams uun Kanada Kanaadsk Wacholder (Juniperus communis L. var. depressa Pursh) uun Kanada an USA Juniperus communis L. var. jackii Rehder uun Nuurdameerikoo Juniperus communis L. var. megistocarpa Fernald & H.St.John uun Québec, Nova Scotia an Neufundland Juniperus communis L. var. nipponica (Maxim.) E.H.Wilson uun Jaapan Algemian Wacholder, Alpenwacholder (Juniperus communis L. var. saxatilis) Pall. uun Euroopa an Aasien Commonskategorii: Algemian Wacholder – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Algemian Wacholder Teel: Von dem Machandelboom (sjiisk)


Wat menst dü? Röökelbosk (Asteraceae), nai mä Weremk Algemian Wacholder, Machandelbuum


Echt Elken (Martes) san ruuwdiarten an hiar jüst so üs a Huarmer tu't famile faan a Huarmer an Elken. Bruket Elk of Charsa (Martes flavigula) [Charronia] Indisk Charsa (Martes gwatkinsii) [Charronia] Amerikoonsk Elk (Martes americana) Pasiifisk Elk (Martes caurina) Stianelk of uk Hüselk (Martes foina) Buumelk (Martes martes) Japoonsk Elk (Martes melampus) Tsoobel (Martes zibellina) Faskerelk of Pekan (Martes pennanti, Pekania pennanti) M. flavigula LC - least concern (ei trüüwet) M. gwatkinsii VU - vulnerable (uun gefoor) M. americana LC - least concern (ei trüüwet) M. caurina NT - near threatened (nai bi trüüwet) M. foina LC - least concern (ei trüüwet) M. martes LC - least concern (ei trüüwet) M. melampus LC - least concern (ei trüüwet) M. zibellina LC - least concern (ei trüüwet) M. penanti LC - least concern (ei trüüwet) Hi sjonkt üs en elk. Elken Commonskategorii: Echt Elken – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Martes


A Tsoobel (Martes zibellina) as en Ruuwdiart (Carnivora) uun det famile faan a Huarmer an Elken. Hi as nai mä't Buumelk uun Madeleuroopa, oober lewet fööraal uun a taiga faan Sibiirien. Faan sin skan wurd peltsen maaget. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Tsoobel Wikispecies hää en artiikel tu: Tsoobel


Waiguurd hiirt sunt 1978 tu Doogebel. Waiguurd wus, nausü as Foortuft en håli bit 1574. Dåt schucht huum nuch diling bai da maning wärwe. Waiguurd wörd bit 1577 loonfåst mååged. Et as en änkelt wärw, weer ouers nuch trinam änkelte hüsinge stönje. Waiguurd bestoont diling üt: Grutwarft; Sööder-Waiguurd; Norder-Waiguurd, Waiguurd-Dik än Bolhüs.


Ambuchanania leucobryoides (of uk Sphagnum leucobryoides) as en slach bleedenmöösk, diar bluas uun Tasmanien föörkomt. Hat as iarst 1988 bekäänd wurden an liket at türewmöösk. Hat as di iansagst slach uun det kategorii Ambuchananiales. Wikispecies hää en artiikel tu: Ambuchanania leucobryoides


Jü waliisisch spräke (tjüsch: Walisisch) as en keltisch spräke, di snååked wårt önj Wales (Cymru), deeram da Waliiser ja seelew än jar spräke Cymraeg nååme. (Spreeg [kömri, kömraig]). Maenouder snååke 750.000 manschne Waliisisch, weerfoon önj Wales: 611,000 Änglönj: 133,000 Chubut, Argentinien: 25,000 Di spräke liknet üs gåns fråmd än iir heewe da liirde miinjd, dåt wus nåån indogermaanschen spräke. Ouers duch as dideere dåt. Di spräke gungt tum biispel sü: Mae gath ar y gadair [mai gath ar e gadär] 'Deer as en kåt aw e stölj.' Deerüt hååle we füliende uurde: mae = deer as gath = cath = kåt; (th as in änglisch thin) ar = aw y = e (uk: jü, di, dåt) gadair = cadair = stölj Alsü fånge cath ön cadair gewöönlik önj ma C (spräägen as:[k]), mån änret ham dåt önj wase kombinasjoone tu G. Dåt hiitj mutasjoon än spaalt önj dåt Waliisische en grut rul. Cath as heer dåt iinjsist uurd, wåt bekånd hiirt. En ouder seeting: Mae’r ci yn yr ystafell. [mai r kii en er estawäLL] 'Deer as di hün önj e dörnsch.' Deerüt liire we: ‘r = yr = y = di (uk: jü, dåt) ystafell = dörnsch. Dåt leest


Sphagnopsida san en klas faan möösk an hiar tu't bleedenmöösk (Bryophyta) Diar san man tau ordern: Sphagnales Ambuchananiales Wikispecies hää en artiikel tu: Sphagnopsida


Bleedenmöösk (Bryophyta) as ian faan trii ufdialangen möösk. Onerufdialang Bryophytina Klas Andreaeopsida Klas Oedipodiopsida Klas Tetraphidopsida Klas Polytrichopsida Klas Bryopsida Onerufdialang Sphagnophytina Klas Sphagnopsida Order Ambuchananiales Famile Ambuchananiceae Skööl Ambuchanania Slach Ambuchanania leucobryoides Order Sphagnales Famile Sphagnaceae Skööl Türewmöösk (Sphagnum) Onerufdialang Takakiophytina Klas Takakiopsida Order Takakiales Famile Takakiaceae Skööl Takakia Commonskategorii: Bleedenmöösk – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Bryophyta


At Stianelk of uk Hüselk (Martes foina) as en Ruuwdiart (Carnivora) uun det famile faan a Huarmer an Elken. Üüb en freimarke faan 2013 Üüb en freimarke faan 1982 Knookenbau Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Stianelk Wikispecies hää en artiikel tu: Stianelk


At Buumelk (Martes martes) as en Ruuwdiart (Carnivora) uun det famile faan a Huarmer an Elken an hiart tu a Echt Elken. Hat lewet uun a tanen faan Euroopa an Waastaasien. Commonskategorii: Buumelk – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Buumelk


Warschau (aw Poolsch: Warszawa [varˈʂava]) as jü hoodstää foon Poolen. E stää läit önjt ååsten foont lönj. Deer booge 1.777.972 manschne (2018). Dåt as uk e hoodstää foont prowins Masoowien. E stää läit bai di Weichsel struum. Distrikte: Warschawa Poland: Major Cities, citypopulation.de Poland: Warsaw, citypopulation.de


A Mustelinae san en onerfamile faan a Huarmer an Elken (Mustelidae) mä son 50 slacher. Det ööder onerfamile san a Otern (Lutrinae). Enkelt sköölen faan a Mustelinae wurd daalang uk tu ööder onerfamilin tuupfaadet: Guloninae, Helictidinae, Ictonychinae an Melinae. Swindaksen (Arctonix), 3 slacher [Melinae] Eira, 1 slach (Tayra, Eira barbara) [Guloninae] Galictis, 2 slacher [Ictonychinae] Gulo, 1 slach (Beragkooter, Gulo gulo) [Guloninae] Ictonyx, 2 slacher [Ictonychinae] Lyncodon, 1 slach (Patagoonsk Huarem, Lyncodon patagonicus) Echt Elken (Martes), 8 slacher [Guloninae] Euraasisk Daksen (Meles), 4 slacher [Melinae] Mellivora, 1 slach (Hönangdaks, Mellivora capensis) Melogale, 5 slacher [Helictidinae] Neogale, 4 slacher + 1† Huarmer (Mustela), 17 slacher Minken (Neovison), 1 slach (Mink, Neovison vison) [ Neogale ] Poecilogale, 1 slach (Witjnääk Huarem, Poecilogale albinucha) [Ictonychinae] Salwerdaksen (Taxidea), 1 slach (Salwerdaks, Taxidea taxus) Vormela, 1 slach (Plaket Elk, Vormela peregusna) [Ictonychinae] Commonskategorii: Mustelinae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Mustelinae


At Amerikoonsk Nerts of uk Mink (Neovison vison, iar Mustela vison, nei Neogale vison) as en ruuwdiart uun det famile faan a Huarmer an Elken (Mustelidae). Hat as ei altu nai mä't Europeesk Nerts. Uun a 1950er an 60er juaren as a mink uun Irlun aptaanj wurden för sin smok skan. Man flook diarten san ütjkneeben, an ruuwre diar nü fiks mad fasker, anen an ööder fögler. Commonskategorii: Minken – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Minken


Washington Washington [ˈwɒʃɪŋtən] as en diiljstoot foon da Feriind Stoote. E diiljstoot läit önj't nordweesten foon't lönj. Dåt heet 7.614.893 manschne (2019). E hoodstää foon e diiljstoot as Olympia. Da tiin grutst stääse önj e diiljstoot san: Washington heet 39 counties: Kiik uk deer: List ma counties önj Washington USA: States, citypopulation.de USA: Washington, citypopulation.de 47.504596-120.504539Koordinaaten: 47° 30′ N, 120° 30′ W


At Geologii (faan greks γῆ gē̂ ‚Eerd‘ an λόγος lógos ‚Liar‘) as det wedenskap diarfaan, hü a eerd wurden an apbaud as. Det algemian geologii befaadet ham mä a krääften, diar mä det materiol faan a eerd amgung. Diar san fööraal trii ünlik waier, amdat materiol tu stianang woort, an diaram jaft at Sedimentiten Magmatiten Metamorphiten Krääften kön faan bütjen kem, do het jo exogen. Of jo kem faan banen uun a eerd, do het jo endogen. A histoorisk geoloogen fraage diarefter, wat efter a rä üüb a eerd föörkimen as. A Stratigrafii bööret iin uun a eerd an gongt diarfaan ütj, dat det, wat widjer oner fünjen woort, tuiarst diar wiar. A Geokronologii wal ei bluas sai, wat tuiarst diar wiar, man uk, wan det wiar an hü loong det düüret hää. So komt det tu det tabel üüb a rochter ääg. A uunwand geoloogen befaade jo fööraal mä a surgen faan a minsken an fersjük föörütj tu saien, wan wi mä ünloken tu reegnin haa üs tun bispal Ütjbruch faan en wulkaan Eerdbeewrin Tsunamis Man jo gongt det uk am di ufbau faan wäärdag materiol üs Kööl Eerdööle Mineraalen Commonskategorii: Geologii – Saamlang faan bilen of filmer Wikisource:


mya mya komt ütj at ingelsk an stäänt för en tidjponkt "million years ago" (= föör ... miljuun juaren). Det ufkörtang woort fööraal uun a geologii an astronomii brükt. Ma


At Quartär as det jongst eerdtidjääler. Diar spelet ham det histoore faan a minsken uf. Süsteem: Quartär (2,588–0 mya) Seerie: Pleistozän (2,588–0,0117 mya) Kirew: Gelasium (2,588–1,806 mya) Kirew: Ualpleistozän (Calabrium) (1,806–0,781 mya) Kirew: Madelpleistozän (Ionium) (0,781–0,126 mya) Kirew: Jongpleistozän (Tarantium) (0,126–0,0117 mya) Seerie: Holozän (0,0117–0 mya) Kirew: Präboreal (9610 – 8690 v. Chr. ) Kirew: Boreal (8610 – 7270 v. Chr. ) Kirew: Atlantikum (7270 – 4500 v. Chr. ) Kirew: Subboreal (4500 – 800 v. Chr. ) Kirew: Subatlantikum (800 – 27 v. Chr. ) Commonskategorii: Quartär – Saamlang faan bilen of filmer Föörhistoore


En eerdtidjääler as en tidjrüm uun't leewent faan a eerd. Hat skal sowat 4.600.000.000 (= 4,6 miljaarden) juar ual wees. Diar befaadet ham det geologii mä. A eerdtidjäälern wurd uun grater an letjer ianhaiden apdiald: Äon, det jongst het Phanerozoikum, sant 541 ma Ära, det jongst het Känozoikum (of Eerdneitidj, sant 65,5 ma) Süsteem, det jongst het Quartär, sant 2,6 ma Seerie, det jongst het Holozän, sant 11.700 juaren (~ 9.700 f.Kr.) Kirew, det jongst het Subatlantikum (en kliimakirew, sant 450 f.Kr.) Commonskategorii: Eerdtidjäälern – Saamlang faan bilen of filmer


blinj tekst


"Letj istidj" uun Euroopa begant. John Napier, skotsk matemaatiker an teoloog († 1617)


At Holozän as det jongst kirew uun det jongst süsteem faan eerdtidjäälern Quartär. Det begant sowat uun't juar 9.700 f.Kr. an lingt bit daalang. En ööder wurd as Alluvium (=efteristidj). Det tidj föör't Holozän het Pleistozän of Diluvium (=istidj). Uun't Holozän ging at stiantidj tu aanj, am 5000 f.Kr. begand a minsken, üs iarst metal kööber tu ferwerkin. Efter det leetst istidj hää't begand, warmer tu wurden an a minsken küd jo uun Nuurdeuroopa briad maage. So siig a Nuurdsia noch föör 10.000 juaren ütj. Üs det is smolt, san grat dialen auerspeeld wurden. Uun't Atlantikum (7.270–3.710 f.Kr.) as di siapeegel am 120 m uunstegen. Oober uk uun jonger tidj as't noch ans kuuler wurden. Uun a juaren tesken 1550 an 1850 lai det temperatuur man am en hualew graad liager, man det lingd, am dat flook lidj ferhongerd. A grat pest an di 30-juarag kriich ded hör dial tu det "letj istidj" diartu, dat föl minsken tu Ameerikoo ütjwaanerd. Jo fiiw kliimakirwer faan det tabel rochts wurd daalang ei muar so föl brükt, auer jo muar det feranerang üüb a nuurdelk eerdheleft beskriiw. För a hialer eerd woort det Holozän daalang ööders iindiald: Ualholozän: 10. bit 8. juardüüsen föör


At Weederhan, (mo.) latj wååderhån, rüüdjneebet wååderhån (Gallinula chloropus) as en fögel uun't famile faan a Weederhanen (Rallidae). Weederhan mä jöönkin. Aier faan Gallinula chloropus - MHNT Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Weederhanen Wikispecies hää en artiikel tu: Weederhanen


At Pleistozän (faan ualgreks πλεῖστος pleistos „miast“ an καινός kainos „nei“) as det ääler kirew uun't eerdtidjääler Quartär. Det jonger kirew het Holozän of Alluvium (föör 11.700 juar bit daalang). At Pleistozän woort uk üs Diluvium (=istidj) betiakent. En ööder betiaknang as ualstiantidj, auer a iarst minsken noch nian metal maage küd. Uk wan det Pleistozän üs istidj betiakent woort, as det ei gans rocht, auer't kuul- an waremtidjen jääw: Jongpleistozän (Tarantium) (föör 126.000 juar bit föör 11.700 juar) Uun't Jongpleistozän wiar det Eem-waremtidj, det hää sowat 10.000 juar düüret, an do kaam det Weichsel-kuultidj, det hää muar üs 100.000 juar düüret. Uun Süüdsjiisklun sait am Würm-istidj an uun Nuurdameerikoo Wisconsin-kuultidj. Uun detdiar tidj as di minsk det wurden, wat hi daalang as. Gliktidjag san uk föl diarten ütjstürwen, an a wedenskap spikeliaret diarauer, of det bluas faan't kliimaferanerang kaam of uk diarfaan, dat a minsk ham üüb a hiale eerd briad maaget hää. Madelpleistozän (Ionium) (föör 781.000 juar bit föör 126.000 juar) Uun't Madelpleistozän wiar muar warem- an kuultidjen: Saale-kuultidj faan 347.000 bit 126.000, det wiar eegentlik tau kuultidjen mä en waremtidj so am 240.000 diarmad, uun Süüdsjiisklun: Riss-istidj Holstein-waremtidj faan 370.000 bit 347.000 Elster-kuultidj faan 475.000 bit 370.000,


At Jongpleistozän (Tarantium) as det jongst kirew faan't Pleistozän. Hat fäält tuup mä't Eem waremtidj an mä't Weichsel kuultidj. Thomas Litt, Achim Brauer, Tomasz Goslar, Josef Merkt, Krystyna Bałaga, Helmut Müller, Magdalena Ralska-Jasiewiczowa, Martina Stebich, Jörg F. W. Negendank: Correlation and synchronisation of Lateglacial continental sequences in northern central Europe based on annually laminated lacustrine sediments. In: Quarternary Science Reviews. vol. 20, Nr. 11, Mai 2001, S. 1233–1249.


At Madelpleistozän as en kirew faan't Pleistozän.


At Ualpleistozän as en kirew faan't Pleistozän.


At Gelasium as det äälst kirew faan't Pleistozän.


Uun't stiantidj begand det histoore faan a minsken. Hör kääntiaken as di brük faan stian üs werktjüch. Hat begand för sowat 2,6 miljuun juaren uun Afrikoo. Uun't juar 1836 hää Christian Jürgensen Thomsen det Trii-periooden-süsteem (rochts) iinfeerd, an hi hää det minskenhistoore iindiald tu stiantidj, bronsetidj an iisentidj. Det ääder bronsetidj begand uun Madeleuroopa am 2200 f.Kr.. Det stiantidj woort iindiald tu en ualstiantidj, madelstiantidj an jongstiantidj. Det ualstiantidj (Paläolithikum) salew woort weder iindiald tu en ääler, madel an jonger kirew (Ual-, Madel- an Jongpaläolithikum). Uun enkelt regiuunen woort di auergung faan stiantidj tu bronsetidj üs kööberstiantidj betiakent. Chopping Tool tu slauen Fiistkiil Pottjüch faan't jongstiantidj Commonskategorii: Stiantidj – Saamlang faan bilen of filmer Sileshi Semaw: The World’s Oldest Stone Artefacts from Gona, Ethiopia: Their Implications for Understanding Stone Technology and Patterns of Human Evolution Between 2·6–1·5 Million Years Ago. Journal of Archaeological Science, binj 27, 2000, S. 1197–1214, doi:10.1006/jasc.1999.0592


Weesterlön' es fan Uast tö Weest wuksen. Di Naam skel kemen wiis, aurdat di Lir wat fan Eidem kām, wan dit önergiar, jaar Plaats üp dit Weesterlön fan Tinem iinnem. Dit diar Lön wiar fiir off fan't Weeter, en des Sekerhair wel di Lir noch haa. Uk deling ken em fain hentö "Ual-Weesterlön" gung, wan et me di Flöör fan Gasten en bet fuul uur. Ön Weesterlön uur masi Program fuar di Gasten önberen, en hat heer en rocht gur Infrastruktuur, diarfuar, dat et sa gurt ek es. Teenkstairen ön Weesterlön Üđer Tērper üp Söl Friedrich Erichsen


F.Kr. as det ufkörtang för föör Krast. Hat woort brükt, am juarstaalen iandüüdag tu beskriiwen. Det leetst juar föör Krast as 1 f.Kr. . En juar 0 jaft at ei. Üüs tidjreegnang begant mä't juar 1, efter Krast skraft am do oober ei diarbi. Iirnge ouersacht Gregoriaans kalender Jiises Krast


◄ | 2. juardüüsen f.Kr. | 1. juardüüsen f.Kr. | 1. juardüüsen | ► 10. Jh. f.Kr. | 9. Jh. f.Kr. | 8. Jh. f.Kr. | 7. Jh. f.Kr. | 6. Jh. f.Kr. | 5. Jh. f.Kr. | 4. Jh. f.Kr. | 3. Jh. f.Kr. | 2. Jh. f.Kr. | 1. Jh. f.Kr. Det 1. juardüüsen f.Kr. begand mä't juar 1000 f.Kr. an hääl mä't juar 1 f.Kr. ap. En juar 0 jaft at ei.


Jü Weestsiie (Nordsiie, ö-f. Nuurdsia) as en siie önjt norden foon Euroopa twasche Grut Britanie, Norwäi, et Dåånsch, Tjüschlönj, e Naaserlönje, Bälgie än Frånkrik. Tut norden gungt jü ouer önj di Atlantische Oseåån än tut sööden as er uk en smeel ferbining tu e Atlantik döör di Änglische Kanool. Widere as jü önjt ååsten döört Skagerrak ma e Ååstsiie ferbünen. Jü siie lait awt europääsch kontinentoolschälf än streeket ham üt ouer 570.000 km² ma ambai en längde foon 970 km än en brååtj foon 580 km. Da küste trinam e Weestsiie san gåns ünlik. Önj Norwäi än Schotlönj san er huuge bärje än klife än diipe fjorde. Önjt dåånsch san er fort mååst soonströnje än hu latje fjorde. Da söödlike küste foon söödänglönj bit tut dåånsch bestönje üt wåt än läich mjarschlönj, wat döörtäägen as foon rindele än wilms bai stormflödj blånk stoont. En latj stuk ouf e küst jeeft et heer uk maning ailönje. E Weestsiie as uk bekånd for da maning diirte wat heer laawe. Besuners häiringe, siihüne än poorne jeeft unti jäif et heer önj mase. Ouers uk aw boowrie et wååder jeeft et maning gäis, ünlike kube än wåtföögle, än scharpföögle suk as di gooseoodler. Uner


◄ | 3. juardüüsen f.Kr. | 2. juardüüsen f.Kr. | 1. juardüüsen f.Kr. | ► 20. Jh. f.Kr. | 19. Jh. f.Kr. | 18. Jh. f.Kr. | 17. Jh. f.Kr. | 16. Jh. f.Kr. | 15. Jh. f.Kr. | 14. Jh. f.Kr. | 13. Jh. f.Kr. | 12. Jh. f.Kr. | 11. Jh. f.Kr. Det 2. juardüüsen f.Kr. begand mä't juar 2000 f.Kr. an hääl mä't juar 1001 f.Kr. ap. A minsken began, iisen tu ferwerkin. Eegentelk wiar't bronse, auer diar noch flook ööder metalen bi wiar. Rian iisen as iarst leeder maaget wurden (Bronsetidj, Iisentidj).


Weremk (Artemisia absinthium) hiart tu at plaantenfamile faan a kurewbloosen (Asteraceae) Weremk uun guard Bifut, Noopkrüüs (Artemisia vulgaris) Röökelbosk (Artemisia maritima) Commonskategorii: Weremk – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Weremk


◄ | 1. juardüüsen f.Kr. | 1. juardüüsen | 2. juardüüsen | ► 1. Jh. | 2. Jh. | 3. Jh. | 4. Jh. | 5. Jh. | 6. Jh. | 7. Jh. | 8. Jh. | 9. Jh. | 10. Jh. Det 1. juardüüsen begand mä't juar 1 an hääl mä't juar 1000 ap. En juar 0 jaft at ei.


◄ | 1. juardüüsen | 2. juardüüsen | 3. juardüüsen 11. Jh. | 12. Jh. | 13. Jh. | 14. Jh. | 15. Jh. | 16. Jh. | 17. Jh. | 18. Jh. | 19. Jh. | 20. Jh. Det 2. juardüüsen begand mä't juar 1001 an hääl mä't juar 2000 ap.


◄ | 2. juardüüsen | 3. juardüüsen 21. Jh. | 22. Jh. | 23. Jh. | 24. Jh. | 25. Jh. | 26. Jh. | 27. Jh. | 28. Jh. | 29. Jh. | 30. Jh. Det 3. juardüüsen begand mä't juar 2001 an skal mä't juar 3000 aphual.


West Virginia [ˈwɛst vɚˈdʒɪn.jə] as en diiljstoot foon da Feriind Stoote. E diiljstoot läit önj't ååsten foon't lönj. Dåt heet 1.792.147 manschne (2019). E hoodstää foon e diiljstoot as Charleston. E diiljstoot läit önj e Appalachen. Da tiin grutst stääse önj e diiljstoot san: West Virginia heet 55 counties: Kiik uk deer: List ma counties önj West Virginia USA: States, citypopulation.de USA: West Virginia, citypopulation.de 38.666666666667-80.683333333333Koordinaaten: 38° 40′ N, 80° 41′ W


◄ | 4. juardüüsen f.Kr. | 3. juardüüsen f.Kr. | 2. juardüüsen f.Kr. | ► Det 3. juardüüsen f.Kr. begand mä't juar 3000 f.Kr. an hääl mä't juar 2001 f.Kr. ap. 2200 f.Kr. : Uun Madeleuroopa begand det bronsetidj. Det stiantidj wiar tu aanj.


At Subatlantikum as at jongst kliimakirew faan't Holozän.


At Subboreal as en kliimakirew faan't Holozän.


At Atlantikum as en kliimakirew faan't Holozän.


Wien as jü hoodstää foon Ååstenrik. Deer booge 1.897.491 mansche (2019). Dåt as jü grutste stää önj Ååstenrik. Eefter Hamborj än Berlin as Wien jü treedgrutste tjüschspräki stää aw e wråål. Da biise Ludwig van Beethoven än Wolfgang Amadeus Mozart san berüümt wörden önj Wien. Wien Albertina Judenplatz Museumsquartier Austrian Parliament Rathaus Stephansdom Staatsoper Zentralfriedhof Prater Commons: Wien – Saamlang faan bilen of filmer Austria: Major Cities, citypopulation.de


At Präboreal as det äälst kliimakirew faan't Holozän.


1111 wiar det elwenst juar faan't 12. juarhunert. 13. April: Heinrich V. wurd faan Paap Paschal II. üüs Keiser faan det Hilig Röömsk Rik krüünet. Ünbekäänd Afonso I., köning faan Portugal († 1185) Andrej Bogoljubskyj, prins faan Wladimir-Susdal († 1174) Stefan faan Armeenien, marskal faan't köningrik Letj Armeenien († 1165) 29. Janewoore: Peter I., baskop faan Breslau (* ünbekäänd) 22. Febrewoore: Roger Borsa, hertooch faan Apuulien an Kalaabrien (* 1060 of 1061) 03. Marts: Bohemond I., prins faan Antioch (* 1054) 12. April: Berthold II., hertooch faan Swaaben (* 1050) 15. Jüüne: Yun Gwan, koreaans generool (* 1040) 05. Oktuuber: Robert II., Graaf faan Flandern (* 1065) 07. Oktuuber: Anna Polowetskaja, prinsesin faan Kiew (* ünbekäänd) 08. Nofember: Otto II. Graaf faan Habsburg (* ünbekäänd) 19. Deetsember: Al-Ghasaalii, persisk teoloog (* 1058) Ünbekäänd Dootem Cadwgan ap Bleddyn, prins faan Powys (* 1051) Iorwerth ap Bleddyn, prins faan Powys (* 1053) Ōe no Masafusa, jaapaans dachter an skriiwer (* 1041) Richard II., italjeens konsul an hertooch faan Gaeta


Thăng Long, daalang Hanoi woort grünjlaanj


Mä't juar 1001 begand det 2. juardüüsen


Mä't juar 3000 skal det 3. juardüüsen aphual.


Mä't juar 1000 häält det 1. juardüüsen ap. 02. August: Wilhelm II., köning faan Ingelun (* 1056)


1 wiar det iarst juar faan det 1. juardüüsen an det 1. juarhunert. At dachting Metamorfoosen wurd faan Ovid skrewen. At taal ian


Mä't juar 1 f.Kr. häält det 1. juardüüsen f.Kr. ap. 15. August: Ai, keiser faan Schiina (* 27 f.Kr.) Ünbekäänd Dootem Dong Xian, schineesk poliitiker (* 23 f.Kr.) Xiaoai, schineesk keiserin an Ai sin wüf. Zhao Feiyan, schineesk keiserin an keiser Cheng sin wüf (* 45 f.Kr.)


Wiesbaden as en krisfri stää önj dåt tjüsch bundeslönj Hessen. Jü stää heet 278.609 inboogere (2020). Commons: Wiesbaden – Soomling foon bile än filme Germany: States and Major Cities, citypopulation.de


Mä't juar 1000 f.Kr. begand det 1. juardüüsen f.Kr. .


Mä't juar 2000 f.Kr. begand det 2. juardüüsen f.Kr. .


Mä't juar 3000 f.Kr. begand det 3. juardüüsen f.Kr. .


Mä't juar 2001 f.Kr. häält det 3. juardüüsen f.Kr. ap.


Mä't juar 1001 f.Kr. häält det 11. juarhunert f.Kr. an det 2. juardüüsen f.Kr. ap.


A miast cheemisk elementen san metalen. Metalen kön elektrisk struum feer, jo kön waremk feer, jo kön ferfuremt wurd an jo skürne. Metalen kön oober uk faan tau of muar dääg metalen maaget wurd, det san do legiarangen: Bronse Määsang ... Elementen Uun: Römpp Chemie-Lexikon. Thieme, Stuttgart 2009. [1] www.webelements.com


A Wiiduu (Upupa epops) as en fögel uun't famile faan a Upupidae. Tiaknang faan wiiduus. Aier faan Upupa epops Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Wiiduus Wikispecies hää en artiikel tu: Wiiduus


Waremk (formeltiaken Q {\displaystyle Q} , ianhaid Joule, iar uk Kalorii) as en füsikaalisk grate an betiakent en slach faan energii. Uk werk as en furem faan energii, hää oober muar struktuur. Waremk as en ünstrukturiaret energii. Uun üüs amgungspriak woort det wurd waremk miast brükt för huuch temperatuur, an kol för liach temperatuur. Uun a füsiik as temperatuur oober bluas en tustant, an waremk en mengde faan energii, wat uk uun en ööder energiifurem auergung koon. Temperatuur Energii


Auergungsmetalen san en seerie faan cheemisk elementen mä atoomnumern faan 21 bit 30, 39 bit 48, 57 bit 80 an 89 bit 112. Jo stun uun a maden faan't periodensüsteem. Jodiar metalen san temelk sacht an stabiil an smolt iarst bi huuch tempratuuren. Skandiumskööl (Skööl 3): 21, 39, 57, 89 Titaanskööl (Skööl 4): 22, 40, 72, 104 Wanaadiumskööl (Skööl 5): 23, 41, 73, 105 Kroomskööl (Skööl 6): 24, 42, 74, 106 Mangaanskööl (Skööl 7): 25, 43, 75, 107 Iisenskööl (Skööl 8): 26, 44, 76, 108 Koobaltskööl (Skööl 9): 27, 45, 77, 109 Nikelskööl (Skööl 10): 28, 46, 78, 110 Kööberskööl (Skööl 11, Müntmetalen): 29, 47, 79, 111 Sinkskööl (Skööl 12): 30, 48, 80, 112 Commonskategorii: Auergungsmetalen – Saamlang faan bilen of filmer


Röntgeenium as en cheemisk element mä det ufkörtang Rg an det atoomnumer 111. Hat as en konstelk auergungsmetal. Det as det iarst tooch uun't juar 1994 maaget wurden. Nikel as mä Bismut beskööden wurden, an do kaam diar Röntgeenium bi ütj. Di iarst nööm för det element wiar Unununium (Uuu). Elektroonenskel Commonskategorii: Röntgeenium – Saamlang faan bilen of filmer Faan detdiar element witj wi ei, hü gefeerelk det as.


Luad ((sö.) Luar, (mo.) blii) as en cheemisk element mä det tiaken Pb (latiinsk plumbum) an det atoomnumer 82. Hat as en swaarmetal, smolt ääder an läät ham lacht ferfurme. SIMS-spektrum faan a isotoopen Elektroonenskel Huar luad fünjen an ufbaud woort Rian luad Luad tu pelkin Bateriin mä luad wurd kääntiakent Huar luad produsiaret woort Luadkristalglääs Commonskategorii: Luad – Saamlang faan bilen of filmer Harry H. Binder: Lexikon der chemischen Elemente, S. Hirzel Verlag, Stuttgart 1999, ISBN 3-7776-0736-3. A taalen kem iast faan www.webelements.com (Luad). N. N. Greenwood und A. Earnshaw: Chemie der Elemente, 1. aplaag, VCH, Weinheim 1988, ISBN 3-527-26169-9, S. 482. David R. Lide: CRC Handbook of Chemistry and Physics: A ready-reference book of chemical and physical data, 90. Aufl., CRC Taylor & Francis, Boca Raton Fla. 2009, ISBN 978-1-4200-9084-0, Section 4, S. 4-142 bis 4-147. Uun g/mol an uun cgs-ianhaiden. Heer amreegent tu SI-wäärs. C.A. Sutherland, E.F. Milner, R.C. Kerby, H. Teindl, A. Melin, H.M. Bolt: Lead, uun: Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry, 2006 Wiley-VCH Verlag GmbH & Co. KGaA, Weinheim, doi:10.1002/14356007.a15_193.pub2. Iindraanj tu CAS-Nr. 7439-92-1 uun't GESTIS-dootenbeenk faan't IFA, ufrepen di 13. Maarts 2011 (mä JavaScript). Dootenbleed Luad (element) bi Merck, ufrepen di 23. Febrewoore 2010.


At Wil An, a Anfögel, (fe.) wilj an, (mo.) wilånert (Anas platyrhynchos) as en fögel uun't Anenfamile (Anatidae). Jöönkin. Aier faan Anas platyrhynchos - MHNT. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Wil Anen Wikispecies hää en artiikel tu: Wil Anen


Kwaksalwer (ualgreks ὑδράργυρος Hydrargyros ,luupen salwer‘) as en cheemisk element mä det ufkörtang Hg an det atoomnumer 80. Hat as det iansagst luupen metal an böös giftag. SIMS-spektrum faan a isotoopen Elektroonenskel Rian kwaksalwer Kwaksalwer uun en gasröör En manomeeter mä kwaksalwer En baromeeter En termomeeter Commonskategorii: Kwaksalwer – Saamlang faan bilen of filmer Wikisource: Das Quecksilber und seine Salben als Volksheilmittel (Karl Ruß, 1866) (sjiisk) Harry H. Binder: Lexikon der chemischen Elemente. S. Hirzel Verlag, Stuttgart 1999, ISBN 3-7776-0736-3. A taalen för't infobox kem miast faan www.webelements.com . CIAAW, Standard Atomic Weights Revised 2013. Ludwig Bergmann, Clemens Schaefer, Rainer Kassing: Lehrbuch der Experimentalphysik. Band 6: Festkörper. 2. aplaag. Walter de Gruyter, 2005, ISBN 3-11-017485-5, S. 361. Iindraanj tu Quecksilber uun't GESTIS-dootenbeenk faan't IFA, ufrepen di 11. Januar 2010 (mä JavaScript). Robert C. Weast (Hrsg.): CRC Handbook of Chemistry and Physics. CRC (Chemical Rubber Publishing Company), Boca Raton 1990, ISBN 0-8493-0470-9, S. E-129 bit E-145. Wäärser diar uun g/mol an uun cgs-ianhaiden. Heer amreegent tu SI-wäärs. Yiming Zhang, Julian R. G. Evans, Shoufeng Yang: Corrected Values for Boiling Points and Enthalpies of Vaporization of Elements in Handbooks. Uun: Journal of Chemical & Engineering Data. 56, 2011, S. 328–337, doi:10.1021/je1011086. M.


Bismut (uk: Wismut) as en cheemisk element mä det ufkörtang Bi an det atoomnumer 83. Bismut stäänt uun det skööl faan a pniktogeenen an as en swaak raadioaktiif metal. SIMS-spektrum faan a isotoopen Elektroonenskel Rian bismut Bismut-kristalen skürne uun rinböög-klöören bi a loft Commonskategorii: Bismut – Saamlang faan bilen of filmer A taalen för't infobox kem miast faan www.webelements.com . CIAAW, Standard Atomic Weights Revised 2013. Manjeera Mantina, Adam C. Chamberlin, Rosendo Valero, Christopher J. Cramer, Donald G. Truhlar: Consistent van der Waals Radii for the Whole Main Group. Uun: J. Phys. Chem. A. 113, 2009, S. 5806–5812, doi:10.1021/jp8111556. Robert C. Weast (Hrsg.): CRC Handbook of Chemistry and Physics. CRC (Chemical Rubber Publishing Company), Boca Raton 1990, ISBN 0-8493-0470-9, S. E-129 bit E-145. Wäärser diar uun g/mol an uun cgs-ianhaiden. Amreegent tu SI-wäärs. Yiming Zhang, Julian R. G. Evans, Shoufeng Yang: Corrected Values for Boiling Points and Enthalpies of Vaporization of Elements in Handbooks. Uun: Journal of Chemical & Engineering Data. 56, 2011, S. 328–337, doi:10.1021/je1011086. Iindraanj tu Bismut, Pulver uun't GESTIS-dootenbeenk faan't IFA, ufrepen di 26. April 2017 (mä JavaScript).


Nikel as en cheemisk element mä det sümbool Ni an det atoomnumer 28. Hat as en auergungsmetal. SIMS spektrum faan a isotoopen Elektroonenskel Rian Nikel Harry H. Binder: Lexikon der chemischen Elemente, S. Hirzel Verlag, Stuttgart 1999, ISBN 3-7776-0736-3. A taalen kem faan www.webelements.com wan ei ööders uunden. Ludwig Bergmann, Clemens Schaefer, Rainer Kassing: Lehrbuch der Experimentalphysik, Binj 6: Festkörper. 2. aplaag, Walter de Gruyter, 2005, ISBN 978-3-11-017485-4, S. 361. N. N. Greenwood an A. Earnshaw: Chemie der Elemente, 1. aplaag, VCH, Weinheim 1988, ISBN 3-527-26169-9, S. 1469. Derek G. E. Kerfoot: Nickel in Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry, Wiley-VCH Verlag GmbH & Co. KGaA, Weinheim 2005, doi:10.1002/14356007.a17_157 Yiming Zhang, Julian R. G. Evans, Shoufeng Yang: Corrected Values for Boiling Points and Enthalpies of Vaporization of Elements in Handbooks. uun: Journal of Chemical & Engineering Data. 56, 2011, S. 328–337, doi:10.1021/je1011086. Iindrach ütj det CLP-föörskraft tu CAS-Nr. 7440-02-0 uun't GESTIS-dootenbeenk faan't IFA (brükt JavaScript) Iindraanj tu CAS-Nr. 7440-02-0 uun't GESTIS-dootenbeenk faan't IFA, ufrepen di 15. April 2011 (mä JavaScript). Commonskategorii: Nikel – Saamlang faan bilen of filmer Wikibooks: Nikel (sjiisk)


At Wipstört of Blä Moonk, (mo.) bliibüker, blii-wipstjart, (go.) wipsteert (Motacilla alba) as en Sjongfögel (Passeriformes) uun't famile faan a Piipern (Motacillidae). Jongfögel Ai faan Motacilla alba alba - MHNT Motacilla alba Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Wipstörten Wikispecies hää en artiikel tu: Wipstörten


Wat menst dü? det metal luad tan, det metal tu luadin det rääskap, am luadrocht tu werkin det rääskap, am a jipde uun't weeder tu meeden det gewicht bi't pelkin


E Wiringhiird äs en Hiird en Noordfreesklön. Et was fuon 1967 taa 2008 en Amt. Et äs nü diil fuon't Amt Sörtoner. Peter Jensen Adeline Petersen Erika Botte Ämelsbel Sjösbel (Kirchspiel Emmelsbüll/Embsbøl Sogn) Hoorbel Sjösbel (Kirchspiel Horsbüll/Horsbøl Sogn) Klangsbel Sjösbel (Kirchspiel Klanxbüll/Klangsbøl Sogn) Naisjösbel Sjösbel (Kirchspiel Neukirchen/Nykirke Sogn) Oowentoft Sjösbel (Kirchspiel Aventoft/Aventoft Sogn) Runees Sjösbel (Kirchspiel Rodenäs/Rødenæs Sogn) Ämelsbel en Hoorbel Klangsbel Naisjösbel Oowentoft Runees Wiringhiirder Freesk Wiidau Oore hiirde oon Noordfreeskluin: Wiringhiird, Böökinghiird, Karhiird, Gooshiird.


Kööber, (mo.) Koower (lat. Cuprum) as en cheemisk element mä det tiaken Cu an det atoomnumer 29. Hat as en auergungsmetal. Di latiinsk mööm komt faan aes cyprium „erts faan't eilun Zypern“. Kööber wiar det iarst metal, diar a minsken amanbi 5.000 f.Kr. ferwerket haa. SIMS-spektrum faan a isotoopen Elektroonenskel Kööber-nugget Rian kööber En ual jilstak ütj kööber Kööber ferbraant green Kööber woort bi a loft green Hüs uun Sweeden mä Falunruad kööberfarew Harry H. Binder: Lexikon der chemischen Elemente. S. Hirzel Verlag, Stuttgart 1999, ISBN 3-7776-0736-3. Wan ei ööders uunden, ütj www.webelements.com (Kööber). Ludwig Bergmann, Clemens Schaefer, Rainer Kassing: Bergmann-Schaefer Lehrbuch der Experimentalphysik, Band 6: Festkörper. 2. aplaag. Walter de Gruyter, 2005, ISBN 978-3-11-017485-4, S. 361. N. N. Greenwood und A. Earnshaw: Chemie der Elemente, 1. aplaag, VCH, Weinheim 1988, ISBN 3-527-26169-9, S. 1509. Weast, Robert C. (ed. in chief): CRC Handbook of Chemistry and Physics. CRC (Chemical Rubber Publishing Company), Boca Raton 1990. Seiten E-129 bis E-145. ISBN 0-8493-0470-9. Uun g/mol an uun cgs-ianhaiden. Heer amreegent tu SI-wäärs. http://www4.architektur.tu-darmstadt.de/buildingmaterials/db/251,id_17,s_GeneView.fb15 http://wdb.ebb1.arch.tu-muenchen.de/metalle.php?doctype=2&id=6&gruppe=6 http://www.glyconet.de/RTFM_public/Article/Display.html?lang=de&id=87 Iindraanj tu Kupfer uun't GESTIS-dootenbeenk faan't IFA, ufrepen di 27. April 2008 (mä JavaScript). Commonskategorii: Kööber – Saamlang faan bilen of filmer Kööberstiantidj


Gul, (mo.) gölj (komt faan indogermaans ghel: güül) as en cheemisk element mä det tiaken Au (faan lat. Aurum: „det gul“) an det atoomnumer 79. Hat as en auergungsmetal. Gul stäänt mä kööber an salwer uun det skööl 11 faan a elementen; det san a "müntmetalen". SIMS-spektrum faan gul Elektroonenskel Gul „nuggets“ Olympisk gulmedalje; as oober tu en graten dial ütj salwer En poon tu gul sauen Gul woort uun a elektroonik iinsaat En gulstak Uun a hanel woort det rianhaid faan gul miast mä karat uunwiset. Commons: Gul – Saamlang faan bilen of filmer Harry H. Binder: Lexikon der chemischen Elemente, S. Hirzel Verlag, Stuttgart 1999, ISBN 3-7776-0736-3. Wan ei ööders uunden ütj www.webelements.com Ludwig Bergmann, Clemens Schaefer, Rainer Kassing: Bergmann-Schaefer Lehrbuch der Experimentalphysik, Band 6: Festkörper. 2. aplaag, Walter de Gruyter, 2005, ISBN 978-3-11-017485-4, S. 361. N. N. Greenwood und A. Earnshaw: Chemie der Elemente, 1. aplaag, 1988, S. 1509, ISBN 3-527-26169-9. Handbook of Mineralogy – Gul (ingelsk, 58,6 kB) Weast, Robert C. (ed. in chief): CRC Handbook of Chemistry and Physics. CRC (Chemical Rubber Publishing Company), Boca Raton 1990. Sidjen E-129 bit E-145. ISBN 0-8493-0470-9. Uun g/mol an uun cgs-ianhaiden. Heer as di tu SI amreegent wäärs.


Tan as en cheemisk element mä det tiaken Sn (lat. Stannum) an det atoomnumer 50. Hat as en swaarmetal, wok an smolt ääder. Diaram woort det uk tu luadin nimen. SIMS-spektrum faan a isotoopen. Elektroonenskel Det mineraal Kassiterit, uk "Tanstian" (SnO2) Rian tan üs β-Tan (lachts) an α-Tan (rochts) En luad-drööb Tan rääskapen üüb en markes uun Malindi, Keenia Harry H. Binder: Lexikon der chemischen Elemente, S. Hirzel Verlag, Stuttgart 1999, ISBN 3-7776-0736-3. Wan ei ööders uunden ütj www.webelements.com (Tan). Ludwig Bergmann, Clemens Schaefer, Rainer Kassing: Bergmann-Schaefer Lehrbuch der Experimentalphysik, Band 6: Festkörper. 2. aplaag, Walter de Gruyter, Berlin 2005, ISBN 978-3-11-017485-4, S. 361. N. N. Greenwood und A. Earnshaw: Chemie der Elemente, 1. aplaag, VCH, Weinheim 1988, ISBN 3-527-26169-9, S. 482. David R. Lide: CRC Handbook of Chemistry and Physics: A ready-reference book of chemical and physical data, 90. aplaag, CRC Taylor & Francis, Boca Raton Fla. 2009, ISBN 978-1-4200-9084-0, Section 4, S. 4-142 bit 4-147. Uun g/mol an uun cgs-ianhaiden. Heer tu SI amreegent. Iindraanj tu Zinn, Pulver uun't GESTIS-dootenbeenk faan't IFA, ufrepen di 6. September 2012 (mä JavaScript) Commonskategorii: Tan (element) – Saamlang faan bilen of filmer


A wirmer, (fe.) wörmer (Annelida) san en stam faan Diarten (Animalia), huar't amanbi 18.000 slacher faan jaft. efter: Struck et al. 2015 , Weigert & Bleidorn 2016: Amphinomidae Hermodice Ialwirem (Hermodice carunculata) Arenicolidae Arenicola Soongreewlang (Arenicola marina) Hesionidae Sirsoe Iswirem (Sirsoe methanicola) Bitjwirmer (Hirudinidae) Hirudo Bitjwirem (Hirudo medicinalis) Rinwirmer (Lumbricidae) Lumbricus Rinwirem (Lumbricus terrestris) Megascolecidae Megascolides Megascolides australis Terebellidae Lanice Buumröörwirem (Lanice conchilega) Breipot 8 - Insekten, wörmer an mollusken uun't fering-öömrang Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Wirmer Wikispecies hää en artiikel tu: Wirmer


Wisconsin [wɪˈskɒnsɪn] as en diiljstoot foon da Feriind Stoote. E diiljstoot läit önj't norden foon't lönj. Dåt heet 5.822.434 manschne (2019). E hoodstää foon e diiljstoot as Madison. E Boower Siie läit önj't norden foon e diiljstoot. Da tiin grutst stääse önj e diiljstoot san: Wisconsin heet 72 counties: Kiik uk deer: List ma counties önj Wisconsin Douglas Bayfield Ashland Iron Vilas Forest Florence Marinette Oconto Door Kewaunee Brown Manitowoc Sheboygan Ozaukee Milwaukee Racine Kenosha Wal- worth Rock Green La- fayette Grant Craw- ford Vernon La Crosse Trempe- aleau Buffalo Pepin Pierce St. Croix Polk Burnett Wash- burn Sawyer Price Oneida Langlade Meno- minee Shawano Outa- gamie Ca- lumet Fond du Lac Wash- ington Wau- kesha Jeffer- son Dane Iowa Rich- land Sauk Ju- neau Monroe Jackson Eau Claire Dunn Barron Rusk Taylor Lincoln Marathon Por- tage Wau- paca Winne- bago Green Lake Dodge Columbia Mar- quette Waushara Adams Wood Clark Chippewa USA: States, citypopulation.de USA: Wisconsin, citypopulation.de 44.733333333333-89.75Koordinaaten: 44° 44′ N, 89° 45′ W


At list faan ISO 3166-2-Codes för Kenia wiset di code för 8 prowinsen. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Kenia KE), di ööder as di code för at prowins. Di code as mä di Newsletter II-2 faan a 30. Jüüne 2010 (PDF) feranert wurden. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk) ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden.


Keenia [ˈkeːni̯a] (Swahili, ingelsk: Kenya [ˈkɛnjə, ˈkiːnjə]) as en lun uun Uastafrikoo. Trinjam lei a Süüdsudaan, Äthiopien, Somaalia, Tansania, Uganda an di Indisk Oosean. Diar san sööwen prowinsen an en hoodstääd-distrikt: Keenia as sant 1963 lasmoot faan det Commonwealth of Nations. CIA World Factbook: Kenya Jüüle 2009 (ingelsk) Kenya Census 2009, Daily Nation, 31. August 2010 International Monetary Fund, World Economic Outlook Database, April 2008 Commonskategorii: Kenia – Saamlang faan bilen of filmer Wikimedia Atlas: Keenia – Geograafisk an histoorisk koorden Amt för bütjluns uungeleegenhaiden auer Keenia (sjiisk) 0.437.85Koordinaaten: 0° N, 38° O