A Salomon-Eilunen of Salomoonen (ingelsk: Solomon Islands) san en eilunstoot uun Melaneesien. Trinjam a Salomoonen lei Nauru, Kiribaati, Tuvalu, Fidschi an Vanuatu. A Salomoonen wurd tu 9 prowinsen an det hoodstäädregiuun Honiara iindiald. Det amtelk spriak faan a eilunen as Ingels. Det lingua franca as Pidschin, wat nai bi Tok Pisin as. Dön miast öler spriaken, wat üüb a eilunen spreegen wurd, san Austroneesk spriaken. Dön Sentraal Salomoonen spriaken, en skööl faan dön Papuaans spriaken, wurd üüb enkelt eilunen spreegen. Dön Salomoonen wurd woorskiinelk wel föör amanbi 3000 juar besiidelt. Geliarden liawt, dat lidj, diar Papuaans spriiken spreeg, begand amanbi 30.000 f.Kr. dön eilunen tu besiidlin . Lidj, diar Austroneesk Spriiken spreeg, kaam amanbi 4000 f.Kr. an diarmä det outrigger kaanu broocht. Twesken 1200 an 800 f.Kr. kaam faan dön Bismark Eilunen a föörfeeder faan a Polyneesier, det Lapita lidj. 1568 lingt spaans siafoorers oner Álvaro de Mendaña y Neira (1542–1595) faan Peruu detheer skööl faan eilunen, wat jo för't lun Ophir faan köning Salomoon hääl. 1767 wurd a Salomoonen faan britisk ütjfinjer Philip Carteret (1733-1796) an 1768 faan fraansöösk ütjfinjer Louis Antoine de Bougainville (1729–1811) weler ütjfünjen. Sant amanbi 1830 werket europeeisk hanelslidj an misionaaren üüb a Salomoonen. 1885


Det letj prowins Central leit sowat uun a maden faan di eilunstoot Salomoonen. Süüdermuar leit det prowins Guadalcanal. Tu Central hiar flook letjer eilunen an sköölen faan eilunen: Aeaun Gavutu Mbanika Pavuvu Savo Tanambogo Tulagi Russell-Eilunen Nggela-Eilunen At hoodstääd Tulagi leit üüb det eilun mä di salew nööm: Tulagi Eilun. A eilunen uun't Central-prowins san tuup 615 km² grat. Efter't fulkstäälang faan 2009 lewe diar 26.051 lidj. www.statoids.com citypopulation.de


At Central Intelligence Agency (CIA) as di bütjluns ferswäären siinst faan a USA. Ham gongt det fööraal am informatjuunen auer ööder lunen. Uun Ameerikoo jaft at uk noch at National Security Agency (NSA), man jo werke diar fööraal mä technisk iinrachtangen; at CIA werket fööraal mä informatjuunen faan minsken. The World Factbook Commonskategorii: Central Intelligence Agency – Saamlang faan bilen of filmer Wääbsteed faan't CIA (ingelsk)


At Program faan a Feriand Natjuunen för't widjerkemen (ingelsk: United Nations Development Programme, UNDP) as en iinrachtang faan a Feriand Natjuunen (UNO). At UNDP sat uun New York, hää oober uk büroos uun Washington, D.C., Genf, Brüssel, Kopenhuuwen an Tokio. Letjer büroos san uun 166 lunen auer a hialer welt ferdiald. Det iinrachtang wal fööraal a aaremst lunen üüb a welt (LLDC=Least Developed Countries) halep. Diar gongt at am aaremmud, HIV/AIDS, demokratisiarang, energii an amweltfraagen. Arke juar wurd amanbi 62 miljaarden US-Dooler faan det program ütjden. Det jil komt fööraal faan a G7-lunen. Commonskategorii: UNDP – Saamlang faan bilen of filmer Amtelk wääbsteed


De Ruad Volta Struum (Nazinon uun Burkiina Faaso neemd) as en struum uun a waast faan Aafrika, di sin hood uun det Centre-Ouest Regiuun hee, ei widj faan det steed Boussé uun det Plateau Central Regiuun. A struum leept tu a süüd troch Burkiina Faaso iin uun de Witj Volta Struum uun det Upper East Regiuun faan Ghaana. Commons: Ruad Volta – Saamling faan biljen of filmer


Réo as at hoodsteed faan det Sanguié Prowins uun Burkiina Faaso. Det hee 28.446 lidj (2006). Burkina Faso, citypopulation.de


Léo as at hoodsteed faan det Sissili Prowins uun Burkiina Faaso. Det hee 26.779 lidj (2006). Burkina Faso, citypopulation.de


Sapouy as at hoodsteed faan det Ziro Prowins uun Burkiina Faaso. Det hee 12.438 lidj (2006). Burkina Faso, citypopulation.de


Meklenbörj-Forpommern as en bundeslönj foon Tjüschlönj. Et bundeslönj läit önjt nordååasten foont lönj. Önj’t norden läit et Ååstsiie, önj’t ååsten Poolen, önj’t sööden Brandenbörj, önj’t söödweesten Niidersaksen än önj’t nordweesten Slaswik-Holstiinj. Et heet 1.609.675 manschne (2018). E hoodstää foont bundeslönj as Schwerin. Da tiin grutste stääse önj Meklenbörj-Forpommern san: Meklenbörj-Forpommern heet seeks krise än tou krisfri stääse. Germany: Administrative Division, citypopulation.de Germany: Mecklenburg-Vorpommern, citypopulation.de


Nuku Hiva as en oseåånisch ailönj önj e Grut Oseåån än as diilj foon Marquesas-ailönje (Frånsch Polynesien). Dåt as dåt grutst ailönj foon di arkipel. Iir wus dåt ailönj uk bekånd as Île Marchand un Madison Island. Dåt ailönj mätj 17 bai 25 km än heet en ouerfläche 339 km² (en lait mör ås al da nordfriiske ailönje tuhuupe), weeraw 2789 manschne booge (2007). Haudtäärp is Taiohae. Di huuchste punt foon dåtdeer ailönj lait aw 1224 m än hiitj Tekao. Di spräke as Nord-Marquesisch, weerbai dåt Taipi-Marquesisch wilems as en apårdien spräke betråchtied wårt. Dåt wårt snååked önj da doole önj dåt ååsten, jü üülj prowints Tai Pi, weer Herman Melville lönjied, jüüst as da Frånsche deer kiimen, weerouer hi sin jarst bök schriif. https://web.archive.org/web/20120121070518/http://www.tahiti-tourisme.de/articles.php?id=748 http://www.sailblogs.com/member/helloworld/?xjMsgID=90138 http://www.solagracia.eu/index.php/nuku-hiva-marquesas/


Steedertöörp (tutsk: Stederdorf) is en stää mä 525 jude) öön e löönkrais Ültsen (tutsk: Uelzen). In't iir 1972 ferluas Steedertöörp sin sälbständihait än wurd en dial foon'e gemeende Wreestää (tutsk: Wrestedt). Liste Einwohnerzahlen der Samtgemeinde Aue; Schreiben der Gemeindeverwaltung vom Juli 2018


Emden as en kreisfrei stääd uun Niidersaksen an det gratst stääd uun Uastfresklun. Hat leit bi a struum Ems an bi't bocht Dollart. Emden hää en bedüüdenen siahuuwen, an sodenang san diar en grat werew (Nordseewerke) an en produktjuunssteed faan VW apwoksen. Sant 1973 hää Emden uk en huuchskuul. Emden hää 26 stääddialen, diar hiar oober flooken tuup an wurd ei enkelt ütjwiset. Commonskategorii: Emden – Saamlang faan bilen of filmer Wikisource: Emden uun't Topographia Westphaliae (Mathäus Merian) (sjiisk) Wikivoyage Raisfeerer: Emden (sjiisk) Landesamt für Statistik Niedersachsen, LSN-Online Regionaldatenbank, Tabelle 12411: Fortschreibung des Bevölkerungsstandes, Stant 31. Detsember 2019. (Halep üüb sjiisk)


f2 f A Pics de Sindou san en keed faan sunstianberger uun't süüdwaasten faan Burkiina Faaso.


f Di Tanlallé as mä en hööchde faan 562 m di ööderhuuchst berag uun Burkiina Faaso. Hi leit uun't regiuun Centre-Nord. mapcarta.com geonames.org


En Hautresker es en Maskiin, hur em aur di Eeker me köör ken. Wan di lapt, da ken di dit Kuurn metjens haui en treski, dit meent, di Hālemer haui en dit Kuurn diarfan of fo. Di hauet Halemer kum achtern üt, en di Kuurnern uur üt di Hautresker blöögen, wan dit Fat diarfuar fol es. Üp Engelsk jit di Hautresker Combined Harvester, dit meent sa fuul üs "töhopfaatet Bāricher" Wikimedia Commons heer Skelter of Filmi aur: Hautresker


f Di Kantolo as en 542 m huugen berag uun Burkiina Faaso. Hi leit uun't regiuun Hauts-Bassins. mapcarta.com geonames.org


De Suart Volta (uk Mouhoun neemd) as en struum uun a waast faan Aafrika, di sin hood uun a waast faan Burkiina Faaso uun det Hauts-Bassins Regiuun uun a süüdwaast faan Bobo Dioulasso hee. A struum leept tu a nuurd ap tu a mös faan de Sourou Struum an do tu a süüd am at grens twesken Burkiina Faaso an Ghaana tu biljin. Do biljet a struum at grens twesken Ghaana an at Elfenbianküst. A struum leept do am tu a uast iin uun de Witj Volta Struum an wurt tu a Volta Struum uun det Brong Ahafo Regiuun faan Ghaana. Commons: Suart Volta – Saamling faan biljen of filmer


f Di Tonvo as en 470 m huugen berag uun Burkiina Faaso. Hi leit uun't regiuun Hauts-Bassins. mapcarta.com geonames.org


f Di Kanso as en 448 m huugen berag uun Burkiina Faaso. Hi leit uun't regiuun Hauts-Bassins. mapcarta.com geonames.org


f Di Zaran Kipsi as en 441 m huugen berag uun Burkiina Faaso. Hi leit uun't regiuun Sahel. mapcarta.com geonames.org


f A Nanga as en 417 m huugen berag uun Burkiina Faaso. Hi leit uun't regiuun Boucle du Muhoun. mapcarta.com geonames.org


f Di Gabou Kani as en 411 m huugen berag uun Burkiina Faaso. Hi leit uun't regiuun Sahel. mapcarta.com geonames.org


f Di Lakba as en 400 m huugen berag uun Burkiina Faaso. Hi leit uun't regiuun Sahel. mapcarta.com geonames.org


Mooree (ütjspreegen: mo-o-ree) as det spriak faan a Mossi. Hat woort faan a heleft faan a minsken uun Burkiina Faaso spreegen, huar det spriak en gudkäänd natjunaalspriak as. Man uk ööder fulken uun't Elfenbianküst, Burkiina Faaso an Ghaana haa det spriak uunnimen. Saremdé Taolendé Yaadré Ouapadoupou Yaande Zaore (Joore) Yana (Yanga, Jaan) Mikael Parkvall, "Världens 100 största språk 2007" (A 100 gratst spriaken üüb a welt 2007), uun Nationalencyklopedin


Djuula as en waastafrikoons Mande-spriak an uk di nööm faan fulken uun't nuurden faan't Elfenbianküst an Burkiina Faaso. Djuula brükt en aanj skraft, det N'Ko.


Fuula as en spriak faan di atlantisk twiig faan a Niger-Kongo spriaken. Uun't uasten sai's Ful of Fulfulde, uun't waasten Poular of Pulaar. Hat as nai mä Wolof. Fuula (Fula, Fulfulde, Fulani, Pulaar, Peul) (18 miljuun spreegern, 22 miljuun mä tuliarden) Uast-Fuula Zentraal-Uast-Niger-Fuula (0,5 miljuunen) Waast-Niger-Burkina-Faso-Fuula (1,2) Spriakwiisen: Barani, Gawobe, Gourmantche, Jelgooij, Liptaako, Bogande, Gelaajo, Seeba-Yaga, Dallol-Boso, Bitinkore Nigeriaans Fuula (8,0) Spriakwiisen: Kano-Katsina, Bororo, Sokoto Adamaua-Fuula (uun Kamerun) (1,0) Spriakwiisen: Maroua, Garoua, Ngaonder, Kanmbarire, Bilkiri Bagirmi-Fuula (uun Tschad) (0,2) Waast-Fuula Borgu (Benin-Togo) (0,35) Maasina-Fuula (uun Maali) (1,0) Spriakwiisen: Maasina, Douenza, Seeno Fuuta Jalon (Guinea, Maali) (3,0) Spriakwiisen: Kebu Fula, Fula Peta Pulaar (Senegal, Mauretanien, Gambia) (3,0) Spriakwiisen: Tukulor, Futa Tooro = Jeeri, Fulacunda Wikipedia üüb Fuula


N'Ko as en afrikoons skraft, diar 1949 faan Soulemayne Kante ütjwerket wurden as. Hi mend, afrikoons spriaken skul en aanj skraft haa. At N'Ko-skraft woort fööraal uun Guinea, Maali an't Elfenbianküst för a Manding spriaken: Maninka, Bambara an Djuula brükt. Hat liket at araabisk skraft en betj an woort faan rochts tu lachts (RTL) skrewen. N'Ko het uun a Manding spriaken soföl üs "ik sai". Amselle, J.-L.: "Le N'Ko au Mali." Cahiers d'études africaines 1996. 36. Jg, Nr. 144, S. 823–826. N'Ko alphabet


Manding (uk Mandingue, Mandingo, Mandekan, Mandé-kan) het en skööl faan spriaken uun det grater skööl faan a Mande spriaken. Jo san temelk nai mäenööder, an wurd dialwiis üs ünlik spriakwiisen uunsen. Manding woort uun Maali, at Elfenbianküst, Gambia an dialwiis uun Burkiina Faaso, Guinea an Senegal faan amanbi 7 miljuun minsken snaaket. An do san diar noch ans 5 bit 7 miljuunen, diar't tuliard haa. Hat as en wichtag amgungspriak uun Waastafrikoo. Bambara / Bamanan Dioula / Jula Mandinka Maninka an noch flooken muar Helmut Glück (ütjden): Metzler Lexikon Sprache. Metzler, Stuttgart an Weimar 1993, ISBN 3-476-00937-8. Herrmann Jungraithmayr u. Wilhelm J. G. Möhlig (Hrsg.): Lexikon der Afrikanistik. Reimer, Berlin 1983, ISBN 3-496-00146-1.


Mande spriaken (of Mande) san en hoodtwiig faan a Niger-Kongo spriaken. Diar hiar son 60 spriaken tu, diar uun Waastafrikoo snaaket wurd: Uun Maali, Libeeria, Elfenbianküst, Guinea-Bissau, Sierra Leone, Guinea, Senegal, Gambia, dialwiis uk uun Burkiina Faaso, Beniin an Nigeeria. Amanbi 19 miljuun minsken snaake Mande. (Mio. = miljuun, Tsd. = düüsen) Mande Waast-Mande Zentraal Jogo-Jeri: Ligbi (15 Tsd.), Jeri (maner üs 1000) Manding-Vai Manding Uast Nuurduast Bambara (Bamanankan) (2,8 Mio, S2 8 bit 10 Mio.), Jula (Dyula) (1.5 Mio., S2 4 Mio.), Marka (230 Tsd.) Süüduast Maninka (Uast-Maninka, Uast-Malinke) (2 Mio.); Wojenaka (120 Tsd.), Worodugu (80 Tsd.), Koro (40 Tsd.), Koyaga (60 Tsd.), Mahou (Mauke) (170 Tsd.), Wasulu (Busch-Maninka) (15 Tsd) Konyakan (130 Tsd.) Manya (70 Tsd.) Waast Mandinka (Manding, Mandinga, Mandingo, Mandingue, Mandinque) (1,2 Mio.) Malinke (West-Maninkakan, West-Malinke) (500 Tsd) Kita-Malinke (600 Tsd.), Kasonke (Xaasongaxango) (130 Tsd.), Kagoro (15 Tsd.) Bolon (20 Tsd.) Jahanka (15 Tsd.) Sininkere (10 Tsd.) Mokole: Kuranko (300 Tsd.), Lele (20 Tsd.), Mixifore (5 Tsd.), Kakabe (4 Tsd.) Kono-Vai: Kono (200 Tsd.), Vai (100 Tsd.) Susu-Yalunka: Susu (1 Mio.), Yalunka (Jalonke) (150 Tsd.) Südwaast Kpelle (800 Tsd.) Loma-Mende: Loma (140 Tsd.), Toma (140 Tsd); Mende (1,9 Mio., S2 2 Mio.), Loko (120 Tsd.), Bandi


Atlantisk spriaken san en skööl faan spriaken, diar uun Waastafrikoo snaaket wurd. Jo san en hoodtwiig faan a Niger-Kongo spriaken, ferlicht san't uk muar twiigen. Diar hiar son 50 spriaken tu, diar uun Libeeria, Senegal, Gambia, Guinea, Guinea-Bissau, Sierra Leone, Maali, Niiger, Nigeeria, Ghaana an Burkiina Faaso faan amanbi 27 miljuun minsken snaaket wurd. Det wichtagst spriak as Fuula, diar alian faan 18 miljuun minsken snaaket woort. (Mio = miljuun, Tsd = düüsen) Atlantisk Nuurd-Atlantisk (33 spriaken mä 25 miljuun minsken üs mamenspriak an 10 miljuun tuliarden) Sene-Gambia (luke uk diar: Waalo Köningrik) Ful (18 Mio, mä tuliarden 22 Mio) Wolof (3,7 Mio, 8 Mio mä tuliarden) Serer-Sine (1,2 Mio) Cangin Saafi-Saafi (100 Tsd), Noon (25 Tsd), Lehar (10 Tsd); Ndut (25 Tsd), Palor (10 Tsd) Bak Balanta: Balanta-Kentohe (350 Tsd), Balanta-Ganja (100 Tsd) Diola Zentraal: Diola (Jola) (350 Tsd), Gusilay (10 Tsd), Bandial (15 Tsd); Ejamat (20 Tsd), Kerak (10 Tsd) Karon-Mlomp: Karon (10 Tsd), Mlomp (5 Tsd) Kwaatay (5 Tsd) Bayot (15 Tsd) Manjaku-Papel: Mandjak (210 Tsd), Papel (120 Tsd), Mankanja (60 Tsd) Uast-Senegal-Guinea Tenda-Biafada: Tenda (15 Tsd), Wamei (20 Tsd), Budik; Biafada (40 Tsd), Badjara (10 Tsd) Nun-Banjun: Kasanga (600), Kobiana (600); Banyun (Bainouk) (15 Tsd) Nalu-Mbulungi:


Volta-Kongo spriaken san det gratst skööl faan a Niger-Kongo spriaken. Jo amfaade son 1250 spriaken, diar faan muar üs 320 miljuun minsken uun Afrikoo süüdelk faan a Sahara snaaket wurd. Det iindialang gongt efter Heine-Nurse 2000: Volta-Kongo Nuurd-Volta-Kongo Kru Gur (Voltaisk) mä Mooree Senufo Adamawa-Ubangi mä Sango Süüd-Volta-Kongo of Kwa-Benue-Kongo Kwa Ega Avikam-Alaidian Agneby Attie Potou-Tano Ga-Dangme Na-Togo Ka-Togo Gbe Esuma † Cenka Benue-Kongo Waast-Benue-Kongo Yoruboid Edoid Igboid Nupoid Idomoid Uast-Benue-Kongo Platoid of Zentraal-Nigeriaans Kainji Plateau Tarokoid Jukunoid Bantoid-Cross Cross River Bantoid Nuurd-Bantoid Dakoid Mambiloid Süüd-Bantoid Jarawoid Tivoid Ekoid Gäärslun spriaken Bantu Ernst Kausen, Die Klassifikation der Volta-Kongo-Sprachen innerhalb des Niger-Kongo;.doc, ufrepen di 26. Maarts 2011


Gur spriaken of voltaisk spriaken san en skööl faan Niger-Kongo spriaken. Diar hiar son 75 spriaken tu, diar uun Maali, at Elfenbianküst, Ghaana, Toogo an Beniin bit Burkiina Faaso an Nigeeria faan amanbi 15 miljuun snaaket wurd. (Mio = miljuun, Tsd = düüsen) Gur Zentraal-Gur Nuurd Oti-Volta Uast: Ditammari (120 Tsd) Waast Nuurdwaast: Moore (7 Mio), Dagaari (1,1 Mio), Frafra (550 Tsd), Birifor (200 Tsd), Wali (100 Tsd) Süüduast: Dagbani (500 Tsd), Mampruli (230 Tsd), Kusaal (500 Tsd) Gurma: Gurma (800 Tsd), Moba (200 Tsd), Ntcham (150 Tsd), Konkomba (450 Tsd) Yom-Nawdm: Nawdm (150 Tsd) Buli-Koma: Buli (130 Tsd) Bwamu: Bwamu (100 Tsd), Bomu (Waast-Bwamu) (160 Tsd) Koromfe: Koromfe (Kurumfe, Kurumba) (150 Tsd) Süüd Gurunsi: Tem (300 Tsd, mä tuliarden 1,2 Mio), Kabiyé (700 Tsd), Lama (180 Tsd), Lukpa (125 Tsd); Kasem (200 Tsd), Lyele (250 Tsd), Nuni (220 Tsd); Sisaala (170 Tsd) Kirma-Tyurama: Tschurama Lobi-Dyan: Lobiri (Miwa) (450 Tsd) Gan-Dogose Khe-Dogoso Bariba: Bariba (Bargu) (560 Tsd) Kilango: Kulango (250 Tsd) Tu Gur wurd uk noch tääld: Teen-Loma, Tiefo, Tusia, Viemo, Wara-Natioro. Ernst Kausen, Die Klassifikation der Gur-Sprachen innerhalb des Niger-Kongo (DOC; 232 kB)


A Mossi (uk Mosi of Moaaga(iantaal), Moose(muartaal) uun hör aanj spriak Mooree) san det gratst fulk uun Burkiina Faaso. Jo lewe fööraal uun an am a grat stääden Ouagadougou an Ouahigouya. Det san sowat 5 miljuun minsken. A Mossi lewet iarst fööraal uun a nuurd faan Ghaana, toog do oober so am't 15. juarhunert am a nuurd an ferdrääw diar ööder fulken, a Dogon an Nyonyonsé. Jo iinwaanrern haa det könangrik Tenkodogo grünjlaanj. Leeder waanert jo widjer am a waast an haa det könangrik Wogodogo grünjlaanj, leeder het det Wogdgo (Ouagadougou). Uun't nuurden as det könangrik Yatenga apwoksen. Bit daalang hää di keiser (Moogho Naaba) di huuchst stant, oober hi hää nian poliitisk määcht muar. A Mossi lewe traditjunel uun letj saarpen mä trinj hüsang, diar mä woger ferbünjen san. Arke saarep hää en naaba, det as di boperst, di det saien hää. A Mossi hual det ei so mä a islaam, leewer haa's noch hör natuur-religion. Hör god het Wendé. Commonskategorii: Mossi – Saamlang faan bilen of filmer


Sorghumhirse (Sorghum, ˈzɔrgʊm) as en skööl faan Hirseplaanten uun det famile Swetgäärs (Poaceae). Hat woort uk Sorgum skrewen. Diar jaft at wel son 30 slacher faan, man bluas enkelten haa en grat bedüüdang üs iidj för a minsken an fuder för't tjüch. Sorghum bicolor (Sokerhirse) Sorghum sudanense = Sorghum × drummondii (Sudaangäärs) Sorghum bicolor Sorghum halepense Sorghum halepense Sorghum sudanense Statistik faan't FAO, ufrepen di 15. Febrewoore 2018 Commonskategorii: Sorghumhirse – Saamlang faan bilen of filmer


Di CFA-Franc BCEAO (Franc de la Communauté Financière d’Afrique), of uk man CFA-Franc of FCFA, as det münt faan a Waastafrikoons Wiartskap- an Müntunion (UEMOA). Tu't UEMOA hiar: Beniin Burkiina Faaso at Elfenbianküst Guinea-Bissau Maali Niiger Senegal Toogo Di CFA-Franc woort faan't sentraalbeenk uun Dakar (Senegal) ferwaltet an hää di internatsionaal ISO 4217-code XOF. Di wäärs as bünjen tu a Euro an woort mä 655,957 CFA-Franc för 1 Euro hanelt. Commonskategorii: CFA-Franc – Saamlang faan bilen of filmer CFA-Franc BEAC Helmut Kahnt, Bernd Knorr: Alte Maße, Münzen und Gewichte. Ein Lexikon. Bibliographisches Institut, Leipzig 1986, Lizenzausgabe Mannheim/Wien/Zürich 1987, ISBN 3-411-02148-9, S. 375 f. an 378.


Maurice Yaméogo, gebuursnööm Nawalagmba Yaméogo, uk üüs Monsieur Maurice bekäand (* 31. Deetsember 1921 uun Koudougou, Boowervolta; † 15. September 1993 uun Ouagadougou, Burkiina Faaso), wiar faan 1959 tu 1966 de iarst president faan Boowervolta (det Burkiina Faaso faan daaling). Oner sin feering wurd at lun en stoot mä'n ianparteisüsteem. Hi wurd uun Janewoore 1966 faan at armee efter föl streiks an demonstratschuunen tu turagtreeden twüngen. Generool Sangoulé Lamizana, at hood faan det armee, wurd do at president faan't lun.


Boowervolta wiar faan 1919 bit 1932 en fransöösk kolonii uun Waastafrikoo. Tesken 1932 an 1947 wiar det kolonii apdiald. Efter 1947 wiar Boowervolta en bütjluns teritoorium faan Frankrik. Di 5. August 1960 as Boowervolta suwereen wurden. Di 4. August 1984 as det lun amnäämd wurden tu Burkiina Faaso. Det hoodstääd wiar an as daalang noch Ouagadougou. Édouard Hesling (9. Nofember 1919–7. August 1927) Robert Arnaud (7. August 1927−13. Janewoore 1928) Albéric Fournier (13. Janewoore 1928–22. Detsember 1932) Gabriel Descemet (22. Detsember 1932–31. Detsember 1932) Gaston Mourgues (6. September 1947–29. April 1948) Albert Mouragues (29. April 1948–23. Febrewoore 1953) Salvador Jean Étcheber (23. Febrewoore 1953–3. Nofember 1956) Yvon Bourges (3. Nofember 1956–15. Jüüle 1958) Max Berthet (15. Jüüle 1958–11. Detsember 1958) Max Berthet (11. Detsember 1958–Febrewoore 1959) Paul Masson (Febrewoore 1959–5. August 1960) Maurice Yaméogo (5. August 1960–3. Janewoore 1966) Sangoulé Lamizana (3. Janewoore 1966–25. Nofember 1980) Saye Zerbo (25. Nofember 1980–7. Nofember 1982) Jean-Baptiste Ouédraogo (8. Nofember 1982–4. August 1983) Thomas Sankara (4. August 1983–4. August 1984, an do president faan Burkiina Faaso bit 15. Oktuuber 1987)


Di Volta as en struum troch a lunen Burkiina Faaso an Ghaana uun Waastafrikoo. Tuup mä a Suart Volta as hi 1500 km lung. Efter di struum as det weesen fransöösk kolonii Boowervolta näämd wurden. Di nööm komt faan portugiisk kuuplidj, diar uun Ghaana mä gul haneld haa. Volta ment üüb portugiisk soföl üs amkiar.. Di Volta hää trii kwelstruumer, diar faan Burkiina Faaso deel kem: Suart Volta (Mouhoun) Ruad Volta (Nazinon) Witj Volta (Nakambé) A weedermengden san auer 43 juar (1936-1979) uun Senchi meeden wurden. Det leit sowat 110 Kilometer struumap faan a müs. (uun m³/s). Diar as düütelk det rintidj uun a harefst tu käänen. Commonskategorii: Volta Struum – Saamlang faan bilen of filmer - Basin Authority (PDF; 4,5 MB) - Der Volta in Senchi Volta - etymology


Di Witj Volta (uk Nakambé näämd) as en struum uun Waastafrikoo. Hi hää sin hood uun Burkiina Faaso an as sowat 900 km lung. Uun Ghaana ferbanjt hi ham mä di Suart Volta an woort tu a Volta Struum. Grat tustruumer san di Oti (Pendjari) an di Massili. Commonskategorii: Witj Volta – Saamlang faan bilen of filmer


At eerdnöd (Arachis hypogaea) as en plaantenslach uun det onerfamile faan a flenerkbloosen (Faboidae). Hat as eegentelk en bongfrücht (Fabaceae) jüst so üs irten of buanen. Di ingelsk nööm peanut (= irtnöd) wiset diar noch üüb hen. Commonskategorii: Eerdnöd (Arachis hypogaea) – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Eerdnöd (Arachis hypogaea) Nöd Crops. Uun: Produktionsstatistik der FAO 2016. fao.org, ufrepen di 12. Janewoore 2018 (ingelsk). (Groundnuts with shell)


Tuusipetji es di Sölring aurseeting fan dat dütsk Skelterbok "Struwwelpeter" fan Heinrich Hoffmann (1845). Dat Bok es üp Sölring aurset uuren fan Kai Klint. Uk fan Di latje prins jeft et en Sölring Aurseting fan Kai Klint. Di jit Di Litji Prins. Biiring Boker sen jit ek ütdönen uuren, man em ken Leesproowen biluki (Se uk öner "Luki uk jir"). Dat Bok "Struwwelpeter" es üp aur 130 üđer Spraaken en Mööraarten aurset uuren. Di "Struwwelpeter" es ön 2010 üp Saaterfrasch aurset uuren, fan Margaretha Grosser (Tuusterpäiter). Uk jü heer ön 2009 "Di latje prins" ön hör Spreekwiis āpskrewen ("Di litje Prins"). 2010 es dit üp Weestfriisk āpskrewen uuren, fan Jacobus Quiryn Smink (Smoarge Piter). Des heer uk dat Skelterbok "Di latje prins" üp weestfriisk aurset ("De lytse Prins"). Di Saaterfrasch "Tuusterpäiter" ön di Websir fan dän Ferlach Edition Tintenfass ISBN 978-3-937467-82-5. Di weestfriiske "Smoarge Piter" is in Coproduktie fon dän Ferlach Edition Tintenfaß un dän Ferlach Hispel in Wiuwert, 32 siden, 2010, ISBN 978-3-937467-83-2. Ütgaawe in Holand: Hispel, Terp 31, 8637 VH Wiuwert, ISBN 978-90-74516-11-2. Di weestfriiske "Smoarge Piter" ön di Websir fan Jacobus Quiryn Smink "Struwwelpeter" ön üđer Spraaken Leesproof fan di Sölring "Tuusipetji" Commons: Tuusipetji – Saamling fan


Buumol (Gossypium) (ingelsk cotton, fransöösk coton) as en plaantenskööl uun det famile faan a Malvenplaanten (Malvaceae). Diar jaft'at 51 slacher faan. Buumol wääkst uun a troopen an subtroopen. Mä buumol woort al loong büüret. Commonskategorii: Buumol – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Buumol


Maniok (Manihot esculenta) as en plaantenslach uun det skööl Manihot, an hiart tu det famile Euphorbiaceae. Ööder nöömer san Mandi'o (Paraguay), Mandioca (Brasiilien, Argentiinien, Paraguay), Cassava, Kassave of uun Madelameerikoo Yuca (ei: Yucca!) Mä detdiar plaant woort büüret, auer a ruter eden wurd kön. Hat wääkst uun a troopen an subtroopen. Uk mä ööder slacher uun det skööl Manihot woort büüret. Tiaknang faan a ruter Commonskategorii: Maniok – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Maniok


Yams (Dioscorea), uk Yam of Yamsrut, as en skööl faan plaanten uun det famile Dioscoreaceae. Diar hiar son 600 bit 800 slacher tu an waaks fööraal uun a troopen. Faan enkelt slacher kön a ruter eden of üs medesiin brükt wurd. D. sect. Allactostemon – D. sect. Amphistemon – D. sect. Dioscorea – D. sect. Enantiophyllum – D. sect. Lasiophyton – D. sect. Lychnostemon – D. sect. Opsophyton – D. sect. Spinosa Yams üüb en markes Japoonsk yams Dioscorea balcanica Commonskategorii: Yams – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Yams Crops. Uun: Statistik faan't FAO 2016. fao.org, ufrepen di 12. Febrewoore 2018 (ingelsk).


A Dioscoreales san en order faan bloosenplaanten (Magnoliopsida). Burmanniaceae Dioscoreaceae Nartheciaceae Taccaceae (ünseeker) Thismiaceae (ünseeker) Commonskategorii: Dioscoreales – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Dioscoreales


Dioscoreaceae san Yamsplaanten, en plaantenfamile uun det order faan a Dioscoreales. Tu det famile hiar trii sköölen mä muar üs 600 slacher. Jo waaks fööraal uun a troopen. Uun Madeleuroopa jaft at man ään slach, at Dioscorea communis. Enkelt slacher haa en grat bedüüdang üs iidj för a minsken of üs medesiin. Yams (Dioscorea) mä muar üs 600 slacher Stenomeris = Halloschulzia mä 2 slacher Trichopus = Avetra mä 2 slacher Früchten an bleeden faan Dioscorea communis Yamsruter Trichopus zeylanicus Commonskategorii: Yamsplaanten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Yamsplaanten


En beesem as en rääskap, am kuad of stoof tuuptufaagin. Risbeesem Struatenbeesem Struatenfaager Hüsbeesem Hoonfaager Booselfaager En beesembinjer bi't werk En flitjag foomen läät a beesem ei lei. Hoker man faage wal, fanjt uk saacht en beesem. Maage ütj en skrober ans en beesem! Nei beesmer faage rianst. Commonskategorii: Beesmer – Saamlang faan bilen of filmer A beesembinjer Jens Drefsen fertelt Volkert Faltings an Reinhard Jannen. Fering-Öömrang Spreegwurdleksikon. Hüsem 2012


6.22083333333330.086944444444444Koordinaaten: 6° 13′ N, 0° 5′ O Senchi (of Senkye) as en stääd uun Ghaana. Hat leit uun di Asuogyaman Distrikt faan't Uast-Regiuun. Senchi as bekäänd för det smok laag bi a Volta-Stausia an det eksklusiif Royal Senchi Resort/Hotel. Ghana place names The Royal Senchi mapcarta (Asuogyaman) geonames


Nürnberg as en krisfri stää önj dåt tjüsch bundeslönj Bayern. Jü stää heet 515.543 inboogere (2020). Germany: States and Major Cities, citypopulation.de


Mölnlycke as en stää önj jü prowins Västra Götaland, Sweeden. Jü stää heet 15 608 inboogere (2010). Commons: Mölnlycke – Soomling foon bile än filme Härryda kommun Wendelsberg Folkhögskola


At rintidj an at drügtidj san a "juarstidj"en faan a troopen. Uun a troopen jaft at nian juarstidjen, so üs wi det kään, mä en kuulen wonter an en warmen somer. Diar as det auer't hialer juar muar of maner likedenang warem. Auer't juar waanert oober a stant faan a san tesken a kiarkreiser hen an weder. An wan a san uun zenit stäänt, det ment, wan a san lik faan boowen deel skinjt, do jaft at uun a troopen zenitaalrin. Det as en rin, di miast so am a madetidj begant an hen jin inj aphäält. Det düüret sowat tau of trii muuner, an do woort at weder maner mä di rin. Ji naier at regiuun bi a ekwaator leit, amso linger as det rintidj. Hen tu a kiarkreiser woort det rintidj leewen kurter. Diar rinjt det uun enkelt juaren goorei. Diaram lei diar a "kiarkreis-wüüsten". Üüb det kliimadiagram faan Vila Luso uun Angoola koon'am gud kään, dat det rintidj uun a süüd-somer diar faan Nofember bit Maarts düüret. Uun a süüd-wonter faan Mei bit September as diar drügtidj. Drügtidj as det ööder "juarstidj" faan a troopen. Tesken rintidj an drügtidj san muar of maner lung auergungstidjen. Commonskategorii: Rintidj


Poloonium as en radioaktiif cheemisk element mä det tiaken Po an det atoomnumer 84. Hat as en salwerwitj skürnin metal an stäänt uun det skööl faan a chalkogeenen. Poloonium entstäänt, wan det raadioaktiif radoon ütjenööderfäält, an det as böös gefeerelk för a minsk, wan hi radoon iinöösemt. Do feit hi det strualkraankhaid. Elektroonenskel Alphafurem faan stabiil Poloonium Commonskategorii: Poloonium – Saamlang faan bilen of filmer Harry H. Binder: Lexikon der chemischen Elemente, S. Hirzel Verlag, Stuttgart 1999, ISBN 3-7776-0736-3. A taalen för't infobox kem miast faan www.webelements.com . Manjeera Mantina, Adam C. Chamberlin, Rosendo Valero, Christopher J. Cramer, Donald G. Truhlar: Consistent van der Waals Radii for the Whole Main Group. Uun: J. Phys. Chem. A. 2009, 113, S. 5806–5812, doi:10.1021/jp8111556. Faan detdiar element witj wi ei, hü gefeerelk det as.


Ksenoon as en raar cheemisk element mä det ufkörtang Xe an det atoomnumer 54. Hat as en eedelgas. SIMS-spektrum faan a isotoopen Elektroonenskel Ksenoon locht blä uun en gasröör Commonskategorii: Ksenoon – Saamlang faan bilen of filmer Harry H. Binder: Lexikon der chemischen Elemente. S. Hirzel Verlag, Stuttgart 1999, ISBN 3-7776-0736-3. A taalen uun't infobox kem miast faan www.webelements.com . CIAAW, Standard Atomic Weights Revised 2013. Iindraanj tu Xenon uun't GESTIS-dootenbeenk faan't IFA, ufrepen di 25. April 2017 (mä JavaScript). Robert C. Weast (Hrsg.): CRC Handbook of Chemistry and Physics. CRC (Chemical Rubber Publishing Company), Boca Raton 1990, ISBN 0-8493-0470-9, S. E-129 bit E-145. Wäärser diar uun g/mol an uun cgs-ianhaiden. Amreegent tu SI-wäärs. Yiming Zhang, Julian R. G. Evans, Shoufeng Yang: Corrected Values for Boiling Points and Enthalpies of Vaporization of Elements in Handbooks. Uun: Journal of Chemical & Engineering Data. 56, 2011, S. 328–337, doi:10.1021/je1011086. L. C. Allen, J. E. Huheey: The definition of electronegativity and the chemistry of the noble gases. Uun: Journal of Inorganic and Nuclear Chemistry. 42, 1980, S. 1523–1524, doi:10.1016/0022-1902(80)80132-1. T. L. Meek: Electronegativities of the Noble Gases. In: Journal of Chemical Education. 72, 1995, S. 17–18. N. Ackerman: Observation of Two-Neutrino Double-Beta Decay


Jood as en cheemisk element mä det ufkörtang I (iar: J) an det atoomnumer 53. Hat as en halogeen. Di nööm komt faan ualgreks „ioeides“ (ιο-ειδής) för „brons“ uf. Jood as fääst, liaset ham oober gud ap uun Etanool. SIMS-spektrum faan a isotoopen Elektroonenskel Jood-kristal Jood-liasang üs antiseptikum Harry H. Binder: Lexikon der chemischen Elemente. S. Hirzel Verlag, Stuttgart 1999, ISBN 3-7776-0736-3. A taalen för't infobox kem miast faan www.webelements.com . CIAAW, Standard Atomic Weights Revised 2013. Robert C. Weast (Hrsg.): CRC Handbook of Chemistry and Physics. CRC (Chemical Rubber Publishing Company), Boca Raton 1990, ISBN 0-8493-0470-9, S. E-129 bit E-145. Wäärser diar uun g/mol an uun cgs-ianhaiden. Amreegent tu SI-wäärs. Yiming Zhang, Julian R. G. Evans, Shoufeng Yang: Corrected Values for Boiling Points and Enthalpies of Vaporization of Elements in Handbooks. Uun: Journal of Chemical & Engineering Data. 56, 2011, S. 328–337, doi:10.1021/je1011086. Iindraanj tu Iod uun't GESTIS-dootenbeenk faan't IFA, ufrepen di 9. August 2016 (mä JavaScript). Iindrach tu Iodine uun't Classification and Labelling Inventory faan't Europeesk Chemikaalienagentuur (ECHA), ufrepen di 1. August 2016. Schweizerische Unfallversicherungsanstalt (SUVA): Aktuel MAK- an BAT-wäärser Commonskategorii: Jood – Saamlang faan bilen of filmer Joodiid


Teluur (lat. tellus „eerd“) as en raar cheemisk element mä det ufkörtang Te an det atoomnumer 52. Hat as en hualewmetal. SIMS-spektrum faan a isotoopen Elektroonenskel Teluur-kristal Rian teluur Commonskategorii: Teluur – Saamlang faan bilen of filmer Harry H. Binder: Lexikon der chemischen Elemente. S. Hirzel Verlag, Stuttgart 1999, ISBN 3-7776-0736-3. A taalen för't infobox kem miast faan www.webelements.com . CIAAW, Standard Atomic Weights Revised 2013. Robert C. Weast (Hrsg.): CRC Handbook of Chemistry and Physics. CRC (Chemical Rubber Publishing Company), Boca Raton 1990, ISBN 0-8493-0470-9, S. E-129 bit E-145. Wäärser diar uun g/mol an uun cgs-ianhaiden. Amreegent tu SI-wäärs. Yiming Zhang, Julian R. G. Evans, Shoufeng Yang: Corrected Values for Boiling Points and Enthalpies of Vaporization of Elements in Handbooks. Uun: Journal of Chemical & Engineering Data. 56, 2011, S. 328–337, doi:10.1021/je1011086. Allen J. Bard, Roger Parsons, Joseph Jordan: Standard Potentials in Aqueous Solution. Marcel Dekker, New York 1985, ISBN 0-8247-7291-1. R. K. Harris, E. D. Becker, S. M. Cabral de Menezes, R. Goodfellow, P. Granger: NMR Nomenclature. Nuclear spin properties and conventions for chemical shifts (IUPAC Recommendations 2001). In: Pure Applied Chemistry. Band 73, Nr. 11, 2001, S. 1795–1818. (PDF; 325 kB). Iindraanj tu Tellur uun't GESTIS-dootenbeenk faan't


En tjiderplook (wfr. spit) as sowat 30 cm lung an miast ütj iisen. Mä en tjider (sö. Tiiđer, mo. tjüder, sfr. Tjudder, wfr. tsjoar, en. tether) woort en sjep (of uk en kü) uunbünjen. Sodenang koon en letj stak faan a fään ufgäärsagt wurd of uk en stak, huar't ei luanet, det iintuwiirin. Leewen ans wurd uk tau roomer tuuptjidert, am dat's jo tuenööder wene. Tjider Tjiderslach Rauhwoller.de


Antimoon as en cheemisk element mä det ufkörtang Sb (faan latiinsk Stibium) an det atoomnumer 51. Hat as en hualewmetal. SIMS-spektrum faan a isotoopen Elektroonenskel Rian antimoon Uun swaawelstooker as antimoon Stibniit (Sb2S3) Antimoon (brons) an kaltsiit (witj) 3000 juar ual halskeed faan bronse an antimoon Antimoon woort brükt för bronse-legiarangen Commonskategorii: Antimoon – Saamlang faan bilen of filmer Harry H. Binder: Lexikon der chemischen Elemente. S. Hirzel Verlag, Stuttgart 1999, ISBN 3-7776-0736-3. A taalen för't infobox kem miast faan www.webelements.com (Antimon) . CIAAW, Standard Atomic Weights Revised 2013. IUPAC, Standard Atomic Weights Revised 2013. Manjeera Mantina, Adam C. Chamberlin, Rosendo Valero, Christopher J. Cramer, Donald G. Truhlar: Consistent van der Waals Radii for the Whole Main Group. Uun: J. Phys. Chem. A. 113, 2009, S. 5806–5812, doi:10.1021/jp8111556. (ütjden faan) David R. Lide: CRC Handbook of Chemistry and Physics. 90. aplaag. (uun't näät: 2010), CRC Press/Taylor and Francis, Boca Raton, FL, Properties of the Elements and Inorganic Compounds, S. 4-142 – 4-147. A taalen diar uun g/mol an uun cgs-ianhaiden. Amreegent tu SI-wäärs. Yiming Zhang, Julian R. G. Evans, Shoufeng Yang: Corrected Values for Boiling Points and Enthalpies of Vaporization of Elements in Handbooks. Uun: Journal of Chemical & Engineering


Kadmium (faan greks καδμία kadmía; latiinsk cadmea) as en cheemisk element mä det ufkörtang Cd an det atoomnumer 48. Hat as en auergungsmetal. SIMS-spektrum faan a isotoopen Elektroonenskel Rian kadmium Commonskategorii: Kadmium – Saamlang faan bilen of filmer Harry H. Binder: Lexikon der chemischen Elemente. S. Hirzel Verlag, Stuttgart 1999, ISBN 3-7776-0736-3. A taalen kem miast faan www.webelements.com . CIAAW, Standard Atomic Weights Revised 2013. IUPAC, Standard Atomic Weights Revised v2 (Memento faan di 3. Marts 2016 uun't Internet Archive). Ludwig Bergmann, Clemens Schaefer, Rainer Kassing: Lehrbuch der Experimentalphysik, Band 6: Festkörper. 2. Auflage. Walter de Gruyter, 2005, ISBN 3-11-017485-5, S. 361. N. N. Greenwood, A. Earnshaw: Chemie der Elemente. 1. aplaag. 1988, ISBN 3-527-26169-9, S. 1545. (ütjden faan) David R. Lide: CRC Handbook of Chemistry and Physics. 90. aplaag. (uun't näät: 2010), CRC Press/Taylor and Francis, Boca Raton, FL, Properties of the Elements and Inorganic Compounds, S. 4-142 – 4-147. A wäärser diar uun g/mol an uun cgs-ianhaiden. Amreegent tu SI-wäärs. Yiming Zhang, Julian R. G. Evans, Shoufeng Yang: Corrected Values for Boiling Points and Enthalpies of Vaporization of Elements in Handbooks. Uun: Journal of Chemical & Engineering Data. 56, 2011, S. 328–337, doi:10.1021/je1011086. K.-H. Schulte-Schrepping, M. Piscator: Cadmium


Salwer as en cheemisk element mä det ufkörtang Ag (faan Argentum) an det atoomnumer 47. Hat as en auergungsmetal. Salwerproduktjuun uun't juar 2011 Salwerproduktjuun auer a tidj SIMS-spektrum faan a isotoopen Elektroonenskel Salwer-kristal Rian salwer At salwer faan't Fering dracht Salwer knif an furk Salwerjil faan 1833 Olympisk medaljen uun gul, salwer an bronse Commonskategorii: Salwer – Saamlang faan bilen of filmer Wikiquote: Salwer (sjiisk) Wikibooks: Salwer (sjiisk) Fering dracht A. F. Holleman, E. Wiberg, N. Wiberg: Lehrbuch der Anorganischen Chemie. 102. Auflage. de Gruyter, Berlin 2007, ISBN 978-3-11-017770-1, S. 1433. A taalen kem miast faan Silber. üüb: webelements.com . CIAAW, Standard Atomic Weights Revised 2013. Ludwig Bergmann, Clemens Schaefer, Rainer Kassing: Lehrbuch der Experimentalphysik. Band 6: Festkörper. 2. Auflage. Walter de Gruyter, 2005, ISBN 3-11-017485-5, S. 361. N. N. Greenwood, A. Earnshaw: Chemie der Elemente. 1. Auflage. VCH, Weinheim 1988, ISBN 3-527-26169-9, S. 1509. Robert C. Weast (Hrsg.): CRC Handbook of Chemistry and Physics. CRC (Chemical Rubber Publishing Company), Boca Raton 1990, ISBN 0-8493-0470-9, S. E-129 bit E-145. Wäärser uun g/mol an uun cgs-ianhaiden. Amreegent tu SI-wäärs. Yiming Zhang, Julian R. G. Evans, Shoufeng Yang: Corrected Values for Boiling Points and Enthalpies of Vaporization of Elements in Handbooks. Uun:


Palaadium as en cheemisk element mä det ufkörtang Pd an det atoomnumer 46. Hat as en raar, salwer-witj auergungsmetal. SIMS-spektrum faan a isotoopen Elektroonenskel Rian palaadium Palaadium-kristal Commonskategorii: Palaadium – Saamlang faan bilen of filmer Harry H. Binder: Lexikon der chemischen Elemente. S. Hirzel Verlag, Stuttgart 1999, ISBN 3-7776-0736-3. A taalen för't infobox kem miast faan www.webelements.com . CIAAW, Standard Atomic Weights Revised 2013. N. N. Greenwood, A. Earnshaw: Chemie der Elemente. 1. aplaag. VCH, Weinheim 1988, ISBN 3-527-26169-9, S. 1469. Robert C. Weast (Hrsg.): CRC Handbook of Chemistry and Physics. CRC (Chemical Rubber Publishing Company), Boca Raton 1990, ISBN 0-8493-0470-9, S. E-129 bit E-145. Wäärser diar uun g/mol an uun cgs-ianhaiden. Amreegent tu SI-wäärs. Yiming Zhang, Julian R. G. Evans, Shoufeng Yang: Corrected Values for Boiling Points and Enthalpies of Vaporization of Elements in Handbooks. Uun: Journal of Chemical & Engineering Data. 56, 2011, S. 328–337, doi:10.1021/je1011086. Iindraanj tu Palladium uun't GESTIS-dootenbeenk faan't IFA, ufrepen di 25. April 2017 (mä JavaScript).


Roodium as en cheemisk element mä det ufkörtang Rh an det atoomnumer 45. Hat as en salwer-witj, hard auergungsmetal. SIMS-spektrum faan roodium Elektroonenskel Roodium blik an wiir Rian roodium Didiar letj klots roodium wäächt 78g (12,41 g/cm3) Uun katalüsatooren as roodium Commonskategorii: Roodium – Saamlang faan bilen of filmer Harry H. Binder: Lexikon der chemischen Elemente. S. Hirzel Verlag, Stuttgart 1999, ISBN 3-7776-0736-3. A taalen för't infobox kem miast faan www.webelements.com . CIAAW, Standard Atomic Weights Revised 2013. N. N. Greenwood, A. Earnshaw: Chemie der Elemente. 1. aplaag. VCH, Weinheim 1988, ISBN 3-527-26169-9, S. 1427. Robert C. Weast (Hrsg.): CRC Handbook of Chemistry and Physics. CRC (Chemical Rubber Publishing Company), Boca Raton 1990, ISBN 0-8493-0470-9, S. E-129 bit E-145. Wäärser diar uun g/mol an uun cgs-ianhaiden. Amreegent tu SI-wäärs. Yiming Zhang, Julian R. G. Evans, Shoufeng Yang: Corrected Values for Boiling Points and Enthalpies of Vaporization of Elements in Handbooks. Uun: Journal of Chemical & Engineering Data. 56, 2011, S. 328–337, doi:10.1021/je1011086. (ütjden faan) David R. Lide: CRC Handbook of Chemistry and Physics. 90. aplaag. (uun't näät: 2010), CRC Press/Taylor and Francis, Boca Raton, FL, Properties of the Elements and Inorganic Compounds, S. 4-135. Iindraanj tu Rhodium, Pulver uun't GESTIS-dootenbeenk


Ruteenium (faan latiinsk Ruthenia „Ruteenien“, „Ruslun“) as en cheemisk element mä det ufkörtang Ru an det atoomnumer 44. Hat as en auergungsmetal. SIMS-spektrum faan a isotoopen Elektroonenskel Rian ruteenium Ruteenium-kristal Commonskategorii: Ruteenium – Saamlang faan bilen of filmer Harry H. Binder: Lexikon der chemischen Elemente. S. Hirzel Verlag, Stuttgart 1999, ISBN 3-7776-0736-3. A taalen för't infobox kem miast faan www.webelements.com . CIAAW, Standard Atomic Weights Revised 2013. Robert C. Weast (Hrsg.): CRC Handbook of Chemistry and Physics. CRC (Chemical Rubber Publishing Company), Boca Raton 1990, ISBN 0-8493-0470-9, S. E-129 bit E-145. Wäärser diar uun g/mol an uun cgs-ianhaiden. Amreegent tu SI-wäärs. Yiming Zhang, Julian R. G. Evans, Shoufeng Yang: Corrected Values for Boiling Points and Enthalpies of Vaporization of Elements in Handbooks. Uun: Journal of Chemical & Engineering Data. 56, 2011, S. 328–337, doi:10.1021/je1011086. Dootenbleed Ruthenium bi Sigma-Aldrich, ufrepen di 22. April 2011.


Techneetsium as en cheemisk element mä det ufkörtang Tc an det atoomnumer 43. Techneetsium wiar det iarst konstelk element, diarfaan komt uk di nööm: ualgreks τεχνητός technētós („konstelk“). Det element wiar iar uk oner di nööm Masuurium bekäänd mä det ufkörtang Ma. Elektroonenskel Commonskategorii: Techneetsium – Saamlang faan bilen of filmer Harry H. Binder: Lexikon der chemischen Elemente. S. Hirzel Verlag, Stuttgart 1999, ISBN 3-7776-0736-3. A taalen för't infobox kem miast faan www.webelements.com . N. N. Greenwood, A. Earnshaw: Chemie der Elemente. 1. Auflage. VCH, Weinheim 1988, ISBN 3-527-26169-9, S. 1339. (ütjden faan) David R. Lide: CRC Handbook of Chemistry and Physics. 90. aplaag. (uun't näät: 2010), CRC Press/Taylor and Francis, Boca Raton, FL, Properties of the Elements and Inorganic Compounds, S. 4-142 – 4-147. A wäärser diar uun g/mol an uun cgs-ianhaiden. Amreegent tu SI-wäärs. Faan detdiar element witj wi ei, hü gefeerelk det as.


Molübdeen (greks Μόλυβδος mólybdos för luad) as en cheemisk element mä det ufkörtang Mo an det atoomnumer 42. Hat as en auergungsmetal. SIMS-spektrum faan a isotoopen Elektroonenskel Rian molübdeen Molübdeniit (erts) faan Norweegen Commonskategorii: Molübdeen – Saamlang faan bilen of filmer Harry H. Binder: Lexikon der chemischen Elemente. S. Hirzel Verlag, Stuttgart 1999, ISBN 3-7776-0736-3. A taalen för't infobox kem miast faan www.webelements.com . CIAAW, Standard Atomic Weights Revised 2013. N. N. Greenwood, A. Earnshaw: Chemie der Elemente. 1. aplaag. 1988, ISBN 3-527-26169-9, S. 1291. Robert C. Weast (Hrsg.): CRC Handbook of Chemistry and Physics. CRC (Chemical Rubber Publishing Company), Boca Raton 1990, ISBN 0-8493-0470-9, S. E-129 bit E-145. Wäärser diar uun g/mol an uun cgs-ianhaiden. Amreegent tu SI-wäärs. Yiming Zhang, Julian R. G. Evans, Shoufeng Yang: Corrected Values for Boiling Points and Enthalpies of Vaporization of Elements in Handbooks. Uun: Journal of Chemical & Engineering Data. 56, 2011, S. 328–337, doi:10.1021/je1011086. Iindraanj tu Molybdän uun't GESTIS-dootenbeenk faan't IFA, ufrepen di 26. April 2017 (mä JavaScript).


Nioobium as en cheemisk element mä det ufkörtang Nb an det atoomnumer 41. Hat as en grä swaarmetal an koon gud smeset wurd. Uun't ingelsk woort uk noch flooksis di ääler ütjdruk Columbium (Cb) brükt. SIMS-spektrum faan a isotoopen Elektroonenskel Rian nioobium Kolumbit (erts) 25 Euro jilstak faan Uastenrik mä nioobium uun Rakeetendüüs ütj nioobium an titaan Commonskategorii: Nioobium – Saamlang faan bilen of filmer Harry H. Binder: Lexikon der chemischen Elemente. S. Hirzel Verlag 1999, ISBN 3-7776-0736-3. A taalen för't infobox kem miast faan www.webelements.com (Niob) . CIAAW, Standard Atomic Weights Revised 2013. N. N. Greenwood, A. Earnshaw: Chemie der Elemente. 1. aplaag. 1988, ISBN 3-527-26169-9, S. 1260. Robert C. Weast (Hrsg.): CRC Handbook of Chemistry and Physics. CRC (Chemical Rubber Publishing Company), Boca Raton 1990, ISBN 0-8493-0470-9, S. E-129 bit E-145. Wäärser diar uun g/mol an uun cgs-ianhaiden. Amreegent tu SI-wäärs. Yiming Zhang, Julian R. G. Evans, Shoufeng Yang: Corrected Values for Boiling Points and Enthalpies of Vaporization of Elements in Handbooks. Uun: Journal of Chemical & Engineering Data. 56, 2011, S. 328–337, doi:10.1021/je1011086. Iindraanj tu Niob (Pulver) uun't GESTIS-dootenbeenk faan't IFA, ufrepen di 30. April 2017 (mä JavaScript).


Tsirkoonium as en cheemisk element mä det ufkörtang Zr an det atoomnumer 40. Hat as en swaarmetal. SIMS-spektrum faan a isotoopen Elektroonenskel Rian tsirkoonium Tsirkoonia (Zr(IV)O2) Commonskategorii: Tsirkoonium – Saamlang faan bilen of filmer Harry H. Binder: Lexikon der chemischen Elemente. S. Hirzel Verlag, Stuttgart 1999, ISBN 3-7776-0736-3. A taalen för't infobox kem miast faan www.webelements.com . CIAAW, Standard Atomic Weights Revised 2013. Robert C. Weast (Hrsg.): CRC Handbook of Chemistry and Physics. CRC (Chemical Rubber Publishing Company), Boca Raton 1990, ISBN 0-8493-0470-9, S. E-129 bit E-145. Wäärser diar san uun g/mol an uun cgs-ianhaiden. Amreegent tu SI-wäärs. Yiming Zhang, Julian R. G. Evans, Shoufeng Yang: Corrected Values for Boiling Points and Enthalpies of Vaporization of Elements in Handbooks. Uun: Journal of Chemical & Engineering Data. 56, 2011, S. 328–337, doi:10.1021/je1011086. Iindraanj tu Zirkonium, Pulver, nicht stabilisiert uun't GESTIS-dootenbeenk faan't IFA, ufrepen di 9. August 2016 (mä JavaScript). Iindrach tu Zirconium uun't Classification and Labelling Inventory faan't Europeesk Chemikaalienagentuur (ECHA), ufrepen di 1. August 2016.


Ütrium [ˈʏtri̯ʊm] as en cheemisk element mä det ufkörtang Y an det atoomnumer 39. Hat as en auergungsmetal. Di nööm komt faan det steed, huar't tuiarst fünjen wurden as, det miin Ytterby uun Sweeden. Jüst so ferhäält ham det mä Üterbium, Terbium an Erbium. SIMS-spektrum faan a isotoopen Elektroonenskel Rian ütrium Det Ytterby miin Commonskategorii: Ütrium – Saamlang faan bilen of filmer Harry H. Binder: Lexikon der chemischen Elemente. S. Hirzel Verlag, Stuttgart 1999, ISBN 3-7776-0736-3. A taalen för't infobox kem miast faan www.webelements.com . IUPAC, Standard Atomic Weights Revised v2 (Memento faan di 3. Marts 2016 uun't Internet Archive). CIAAW, Standard Atomic Weights Revised 2013. Robert C. Weast (Hrsg.): CRC Handbook of Chemistry and Physics. CRC (Chemical Rubber Publishing Company), Boca Raton 1990, ISBN 0-8493-0470-9, S. E-129 bit E-145. Wäärser diar uun g/mol an uun cgs-ianhaiden. Amreegent tu SI-wäärs. Yiming Zhang, Julian R. G. Evans, Shoufeng Yang: Corrected Values for Boiling Points and Enthalpies of Vaporization of Elements in Handbooks. Uun: Journal of Chemical & Engineering Data. 56, 2011, S. 328–337, doi:10.1021/je1011086. Iindraanj tu Yttrium uun't GESTIS-dootenbeenk faan't IFA, ufrepen di 30. April 2017 (mä JavaScript).


Strontsium as en cheemisk element mä det ufkörtang Sr an det atoomnumer 38. Hat as en eerdalkaalimetal. SIMS-spektrum faan a isotoopen Elektroonenskel Rian strontsium Strontsiumsaalt maaget ialwerk ruad Commonskategorii: Strontsium – Saamlang faan bilen of filmer Harry H. Binder: Lexikon der chemischen Elemente. S. Hirzel Verlag, Stuttgart 1999, ISBN 3-7776-0736-3. A taalen för't infobox kem miast faan www.webelements.com . CIAAW, Standard Atomic Weights Revised 2013. Manjeera Mantina, Adam C. Chamberlin, Rosendo Valero, Christopher J. Cramer, Donald G. Truhlar: Consistent van der Waals Radii for the Whole Main Group. Uun: J. Phys. Chem. A. 113, 2009, S. 5806–5812, doi:10.1021/jp8111556. Ludwig Bergmann, Clemens Schaefer, Rainer Kassing: Lehrbuch der Experimentalphysik. Band 6: Festkörper. 2. aplaag. Walter de Gruyter, 2005, ISBN 3-11-017485-5, S. 361. N. N. Greenwood, A. Earnshaw: Chemie der Elemente. 1. aplaag. VCH, Weinheim 1988, ISBN 3-527-26169-9, S. 136. Robert C. Weast (Hrsg.): CRC Handbook of Chemistry and Physics. CRC (Chemical Rubber Publishing Company), Boca Raton 1990, ISBN 0-8493-0470-9, S. E-129 bit E-145. Wäärser diar uun g/mol an uun cgs-ianhaiden. Amreegent tu SI-wäärs. Yiming Zhang, Julian R. G. Evans, Shoufeng Yang: Corrected Values for Boiling Points and Enthalpies of Vaporization of Elements in Handbooks. Uun: Journal of Chemical & Engineering Data. 56,


Rubiidium (faan latiinsk rubidus ‚ruad‘) as en cheemisk element mä det ufkörtang Rb an det atoomnumer 37. Hat as en alkaalimetal. SIMS-spektrum faan a isotoopen Elektroonenskel Rian rubiidium Rubiidium ferbraant ruad Commonskategorii: Rubiidium – Saamlang faan bilen of filmer Harry H. Binder: Lexikon der chemischen Elemente. S. Hirzel Verlag, Stuttgart 1999, ISBN 3-7776-0736-3. A taalen för't infobox kem miast faan www.webelements.com . CIAAW, Standard Atomic Weights Revised 2013. Manjeera Mantina, Adam C. Chamberlin, Rosendo Valero, Christopher J. Cramer, Donald G. Truhlar: Consistent van der Waals Radii for the Whole Main Group. In: J. Phys. Chem. A. 113, 2009, S. 5806–5812, doi:10.1021/jp8111556. Ludwig Bergmann, Clemens Schaefer, Rainer Kassing: Lehrbuch der Experimentalphysik. Band 6: Festkörper. 2. aplaag. Walter de Gruyter, 2005, ISBN 3-11-017485-5, S. 361. N. N. Greenwood, A. Earnshaw: Chemie der Elemente. 1. aplaag. VCH, Weinheim 1988, ISBN 3-527-26169-9, S. 97. Robert C. Weast (Hrsg.): CRC Handbook of Chemistry and Physics. CRC (Chemical Rubber Publishing Company), Boca Raton 1990, ISBN 0-8493-0470-9, S. E-129 bit E-145. Wäärser diar uun g/mol an uun cgs-ianhaiden. Amreegent tu SI-wäärs. Yiming Zhang, Julian R. G. Evans, Shoufeng Yang: Corrected Values for Boiling Points and Enthalpies of Vaporization of Elements in Handbooks. Uun: Journal of Chemical &


Tseesium as en cheemisk element mä det ufkörtang Cs an det atoomnumer 55. Hat as en alkaalimetal. Hat reagiaret stark mä loft. SIMS-spektrum faan a isotoopen Elektroonenskel Rian tseesium Tseesium-kristal Commonskategorii: Tseesium – Saamlang faan bilen of filmer Harry H. Binder: Lexikon der chemischen Elemente. S. Hirzel Verlag, Stuttgart 1999, ISBN 3-7776-0736-3. A taalen för't infobox kem miast faan www.webelements.com (Caesium) . CIAAW, Standard Atomic Weights Revised 2013. Manjeera Mantina, Adam C. Chamberlin, Rosendo Valero, Christopher J. Cramer, Donald G. Truhlar: Consistent van der Waals Radii for the Whole Main Group. Uun: J. Phys. Chem. A. 113, 2009, S. 5806–5812, doi:10.1021/jp8111556. Ludwig Bergmann, Clemens Schaefer, Rainer Kassing: Lehrbuch der Experimentalphysik. Band 6: Festkörper. 2. aplaag. Walter de Gruyter, 2005, ISBN 3-11-017485-5, S. 361. N. N. Greenwood, A. Earnshaw: Chemie der Elemente. 1. aplaag. VCH, Weinheim 1988, ISBN 3-527-26169-9, S. 97. Robert C. Weast (Hrsg.): CRC Handbook of Chemistry and Physics. CRC (Chemical Rubber Publishing Company), Boca Raton 1990, ISBN 0-8493-0470-9, S. E-129 bit E-145. Wäärser diar uun g/mol an uun cgs-ianhaiden. Amreegent tu SI-wäärs. Yiming Zhang, Julian R. G. Evans, Shoufeng Yang: Corrected Values for Boiling Points and Enthalpies of Vaporization of Elements in Handbooks. In: Journal of Chemical &


Baarium (faan greks βαρύς barýs: „swaar“) as en cheemisk element mä det ufkörtang Ba an det atoomnumer 56. Hat as en grä eerdalkaalimetal an reagiaret stark mä loft. SIMS-spektrum faan a isotoopen. Elektroonenskel Rian baarium Bariit Commonskategorii: Baarium – Saamlang faan bilen of filmer Harry H. Binder: Lexikon der chemischen Elemente. S. Hirzel Verlag, Stuttgart 1999, ISBN 3-7776-0736-3. A taalen för't infobox kem miast faan www.webelements.com . CIAAW, Standard Atomic Weights Revised 2013. Manjeera Mantina, Adam C. Chamberlin, Rosendo Valero, Christopher J. Cramer, Donald G. Truhlar: Consistent van der Waals Radii for the Whole Main Group. Uun: J. Phys. Chem. A. 113, 2009, S. 5806–5812, doi:10.1021/jp8111556. Ludwig Bergmann, Clemens Schaefer, Rainer Kassing: Lehrbuch der Experimentalphysik. Band 6: Festkörper. 2. aplaag. Walter de Gruyter, Berlin 2005, ISBN 3-11-017485-5, S. 361. Norman N. Greenwood, Alan Earnshaw: Chemie der Elemente. 1. aplaag. VCH, Weinheim 1988, ISBN 3-527-26169-9, S. 136. Robert C. Weast (Hrsg.): CRC Handbook of Chemistry and Physics. CRC (Chemical Rubber Publishing Company), Boca Raton 1990, ISBN 0-8493-0470-9, S. E-129 bit E-145. Wäärser diar uun g/mol an uun cgs-ianhaiden. Amreegent tu SI-wäärs. Yiming Zhang, Julian R. G. Evans, Shoufeng Yang: Corrected Values for Boiling Points and Enthalpies of Vaporization of Elements in


Luteetsium as en cheemisk element mä det ufkörtang Lu an det atoomnumer 71. Hat hiart tu a lantaniiden an diarmä tu a raar eerden. Rian Luteetsium SIMS-Spektrum faan Luteetsium Elektroonenskel faan Luteetium Commonskategorii: Lueetsium – Saamlang faan bilen of filmer Harry H. Binder: Lexikon der chemischen Elemente. S. Hirzel Verlag, Stuttgart 1999, ISBN 3-7776-0736-3. A taalen för't infobox kem miast faan www.webelements.com CIAAW, Standard Atomic Weights Revised 2013. N. N. Greenwood, A. Earnshaw: Chemie der Elemente. 1. aplaag. VCH, Weinheim 1988, ISBN 3-527-26169-9, S. 1579. Robert C. Weast (Hrsg.): CRC Handbook of Chemistry and Physics. CRC (Chemical Rubber Publishing Company), Boca Raton 1990, ISBN 0-8493-0470-9, S. E-129 bis E-145. Wäärser üüb g/mol an uun cgs-inahaiden. Amreegent tu SI-wäärs. Yiming Zhang, Julian R. G. Evans, Shoufeng Yang: Corrected Values for Boiling Points and Enthalpies of Vaporization of Elements in Handbooks. Uun: Journal of Chemical & Engineering Data. 56, 2011, S. 328–337, doi:10.1021/je1011086. Dootenbleed Lutetium bi Sigma-Aldrich, ufrepen di 26. April 2017.


En tjider (sö. Tiiđer, mo. tjüder, sfr. Tjudder, wfr. tsjoar, en. tether) as en liin, huar en sjep of kü mä uunbünjen woort. Tjiderplook Tjiderslach


Hafnium as en cheemisk element mä det ufkörtang Hf an det atoomnumer 72. Hat as en grä auergungsmetal. SIMS-spektrum faan a isotoopen. Elektroonenskel Rian hafnium Kristalstruktuur Hafnium oksidiaret bruket Commonskategorii: Hafnium – Saamlang faan bilen of filmer Harry H. Binder: Lexikon der chemischen Elemente. S. Hirzel Verlag 1999, ISBN 3-7776-0736-3. A taalen för't infobox kem miast faan www.webelements.com . CIAAW, Standard Atomic Weights Revised 2013. N. N. Greenwood, A. Earnshaw: Chemie der Elemente. 1. aplaag. 1988, ISBN 3-527-26169-9, S. 1231. C. J. Kriessman, T. R. McGuire: Magnetic Susceptibility of Hafnium and Manganese. In: Physical Review. 98, 4, 1955, S. 936–937, doi:10.1103/PhysRev.98.936. Robert C. Weast (Hrsg.): CRC Handbook of Chemistry and Physics. CRC (Chemical Rubber Publishing Company), Boca Raton 1990, ISBN 0-8493-0470-9, S. E-129 bit E-145. Wäärser diar uun g/mol an uun cgs-ianhaiden. Heer amreegent tu SI-wäärs. Yiming Zhang, Julian R. G. Evans, Shoufeng Yang: Corrected Values for Boiling Points and Enthalpies of Vaporization of Elements in Handbooks. Uun: Journal of Chemical & Engineering Data. 56, 2011, S. 328–337, doi:10.1021/je1011086. Iindraanj tu Hafnium, Pulver uun't GESTIS-dootenbeenk faan't IFA, ufrepen di 30. April 2017 (mä JavaScript). Dootenbleed Hafnium, powder, −325 mesh, 99.5% trace metals basis (purity excludes ~2% zirconium), contains 1:10 pentanol


Tantaal as en cheemisk element mä det ufkörtang Ta an det atoomnumer 73. Hat as en grä auergungsmetal. Tantaal woort uun a elektrotechnik an medesiintechnik iinsaat. SIMS-spektrum faan a isotoopen Elektroonenskel Rian tantaal Tantaal woort för kondensatooren brükt Commonskategorii: Tantaal – Saamlang faan bilen of filmer Harry H. Binder: Lexikon der chemischen Elemente. S. Hirzel Verlag, Stuttgart 1999, ISBN 3-7776-0736-3. A taalen för't infobox kem miast faan www.webelements.com . CIAAW, Standard Atomic Weights Revised 2013. N. N. Greenwood, A. Earnshaw: Chemie der Elemente. 1. aplaag. VCH, Weinheim 1988, ISBN 3-527-26169-9, S. 1260. Robert C. Weast (Hrsg.): CRC Handbook of Chemistry and Physics. CRC (Chemical Rubber Publishing Company), Boca Raton 1990, ISBN 0-8493-0470-9, S. E-129 bit E-145. Wäärser diar uun g/mol an uun cgs-ianhaiden. Heer amreegent tu SI-wäärs. Yiming Zhang, Julian R. G. Evans, Shoufeng Yang: Corrected Values for Boiling Points and Enthalpies of Vaporization of Elements in Handbooks. Uun: Journal of Chemical & Engineering Data. 56, 2011, S. 328–337, doi:10.1021/je1011086. Iindraanj tu Tantal, Pulver uun't GESTIS-dootenbeenk faan't IFA, ufrepen di 30. April 2017 (mä JavaScript). Schweizerische Unfallversicherungsanstalt (SUVA): Aktuel MAK- an BAT-wäärser


Wolfraam as en cheemisk element mä det ufkörtang W an det atoomnumer 74. Hat as en auergungsmetal mä di huuchst smoltponkt (3422 °C) faan aal a elementen. Diaram woort wolfraam uun lampen iinsaat. SIMS-spektrum faan a isotoopen Elektroonenskel Rian wolfraam Osram-lampen haa en triad ütj osmium an wolfraam Commonskategorii: Wolfraam – Saamlang faan bilen of filmer Harry H. Binder: Lexikon der chemischen Elemente. S. Hirzel Verlag, Stuttgart 1999, ISBN 3-7776-0736-3. A taalen för't infobox kem miast faan www.webelements.com . CIAAW, Standard Atomic Weights Revised 2013. N. N. Greenwood, A. Earnshaw: Chemie der Elemente. 1. aplaag. VCH, Weinheim 1988, ISBN 3-527-26169-9, S. 1291. Robert C. Weast (Hrsg.): CRC Handbook of Chemistry and Physics. CRC (Chemical Rubber Publishing Company), Boca Raton 1990, ISBN 0-8493-0470-9, S. E-129 bit E-145. Wäärser diar uun g/mol an uun cgs-ianhaiden. Heer amreegent tu SI-wäärs. Yiming Zhang, Julian R. G. Evans, Shoufeng Yang: Corrected Values for Boiling Points and Enthalpies of Vaporization of Elements in Handbooks. Uun: Journal of Chemical & Engineering Data. 56, 2011, S. 328–337, doi:10.1021/je1011086. E. Lassner, W.-D. Schubert, E. Lüderitz, H. U. Wolf: Tungsten, Tungsten Alloys, and Tungsten Compounds. Uun: Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry. Wiley-VCH Verlag, Weinheim 2005, doi:10.1002/14356007.a27_229. Iindraanj tu Wolfram (Pulver)


Reenium as en cheemisk element mä det ufkörtang Re an det atoomnumer 75. Hat as en raar, swaar auergungsmetal. Hör nööm komt faan di struum Rhein. SIMS-spektrum faan a isotoopen Elektroonenskel Rian reenium Commonskategorii: Reenium – Saamlang faan bilen of filmer Harry H. Binder: Lexikon der chemischen Elemente. S. Hirzel Verlag, Stuttgart 1999, ISBN 3-7776-0736-3. A taalen för't infobox kem miast faan www.webelements.com . CIAAW, Standard Atomic Weights Revised 2013. N. N. Greenwood, A. Earnshaw: Chemie der Elemente. 1. aplaag. Weinheim 1988, ISBN 3-527-26169-9, S. 1339. Robert C. Weast (Hrsg.): CRC Handbook of Chemistry and Physics. CRC (Chemical Rubber Publishing Company), Boca Raton 1990, ISBN 0-8493-0470-9, S. E-129 bit E-145. Wäärser diar uun g/mol an uun cgs-ianhaiden. Heer amreegent tu SI-wäärs. Yiming Zhang, Julian R. G. Evans, Shoufeng Yang: Corrected Values for Boiling Points and Enthalpies of Vaporization of Elements in Handbooks. Uun: Journal of Chemical & Engineering Data. 56, 2011, S. 328–337, doi:10.1021/je1011086. A. F. Holleman, E. Wiberg, N. Wiberg: Lehrbuch der Anorganischen Chemie. 101. Auflage. de Gruyter, Berlin 1995, ISBN 3-11-012641-9. Iindraanj tu Rhenium-Pulver uun't GESTIS-dootenbeenk faan't IFA, ufrepen di 30. April 2017 (mä JavaScript).


Osmium as en cheemisk element mä det ufkörtang Os an det atoomnumer 76. Hat as en auergungsmetal an hää mä 22,6 g/cm3 det huuchst sachthaid faan aal a elementen. Di nööm komt faan ualgreks ὀσμή osmē „öösem, stirem“, auer osmiumoksiid (Os(VIII)O4) en skarepen stirem hää. SIMS-spektrum faan a isotoopen Elektroonenskel Osmium-kristal Ian uns (oz.) osmium (Os) uun ferglik tu iisen (Fe) an alumiinium (Al) Osram-lampen haa en triad ütj osmium an wolfraam Commonskategorii: Osmium – Saamlang faan bilen of filmer A taalen för't infobox kem miast faan www.webelements.com . CIAAW, Standard Atomic Weights Revised 2013. J. W. Arblaster: Densities of Osmium and Iridium. In: Platinum Metals Review. 33, 1, 1989, S. 14–16; (Volltext; PDF; 209 kB). Robert C. Weast (Hrsg.): CRC Handbook of Chemistry and Physics. CRC (Chemical Rubber Publishing Company), Boca Raton 1990, ISBN 0-8493-0470-9, S. E-129 bit E-145. Wäärser diar uun g/mol an uun cgs-ianhaiden. Heer amreegent tu SI-wäärs. J. W. Arblaster: What is the True Melting Point of Osmium? Uun: Platinum Metals Review. 49, 4, 2005, S. 166–168; (Volltext; PDF; 610 kB); doi:10.1595/147106705X70264. Yiming Zhang, Julian R. G. Evans, Shoufeng Yang: Corrected Values for Boiling Points and Enthalpies of Vaporization of Elements in Handbooks. Uun: Journal of


En tjiderslach as en trinj stak faan en fään, wat faan en sjep of kü ufgäärsagt woort. Tjider Tjiderplook


Iriidium as en cheemisk element mä det ufkörtang Ir an det atoomnumer 77. Hat as en auergungsmetal. SIMS-spektrum faan a isotoopen Elektroonenskel Iriidium-kristal Iriidiumblik Di uurmeeter as faan iriidium an plaatin maaget Commonskategorii: Iriidium – Saamlang faan bilen of filmer Harry H. Binder: Lexikon der chemischen Elemente. S. Hirzel Verlag, Stuttgart 1999, ISBN 3-7776-0736-3. A taalen för't infobox kem miast faan www.webelements.com . CIAAW, Standard Atomic Weights Revised 2013. J. W. Arblaster: Densities of Osmium and Iridium. Uun: Platinum Metals Review. 33, 1, 1989, S. 14–16 (Volltext; PDF; 209 kB). Robert C. Weast (Hrsg.): CRC Handbook of Chemistry and Physics. CRC (Chemical Rubber Publishing Company), Boca Raton 1990, ISBN 0-8493-0470-9, S. E-129 bit E-145. Wäärser diar uun g/mol an uun cgs-ianhaiden. Heer amreegent tu SI-wäärs. Yiming Zhang, Julian R. G. Evans, Shoufeng Yang: Corrected Values for Boiling Points and Enthalpies of Vaporization of Elements in Handbooks. Uun: Journal of Chemical & Engineering Data. 56, 2011, S. 328–337, doi:10.1021/je1011086. Guanjun Wang, Mingfei Zhou, James T. Goettel, Gary G. Schrobilgen, Jing Su, Jun Li, Tobias Schlöder, Sebastian Riedel: Identification of an iridium-containing compound with a formal oxidation state of IX. In: Nature. Band 514, S. 475–477, doi:10.1038/nature13795. Iindraanj tu Iridium, Pulver uun't


Plaatin as en cheemisk element mä det ufkörtang Pt an det atoomnumer 78. Hat as en grä-witj auergungsmetal. SIMS-spektrum faan a isotoopen Elektroonenskel Plaatin-„nuggets“ Plaatin-kristal Plaatin jilstak Huar plaatin ufbaud woort Di uurmeeter as faan iriidium an plaatin maaget Commonskategorii: Plaatin – Saamlang faan bilen of filmer Harry H. Binder: Lexikon der chemischen Elemente. S. Hirzel Verlag, Stuttgart 1999, ISBN 3-7776-0736-3. A taalen för't infobox kem miast faan www.webelements.com . CIAAW, Standard Atomic Weights Revised 2013. Ludwig Bergmann, Clemens Schaefer, Rainer Kassing: Lehrbuch der Experimentalphysik. Bd. 6: Festkörper. 2. aplaag. Walter de Gruyter, 2005, ISBN 3-11-017485-5, S. 361. (ütjden faan) David R. Lide: CRC Handbook of Chemistry and Physics. 90. aplaag. (uun't näät: 2010), CRC Press/Taylor and Francis, Boca Raton, FL, Properties of the Elements and Inorganic Compounds, S. 4-26. Robert C. Weast (Hrsg.): CRC Handbook of Chemistry and Physics. CRC (Chemical Rubber Publishing Company), Boca Raton 1990, ISBN 0-8493-0470-9, S. E-129 bit E-145. Wäärser diar uun g/mol an uun cgs-ianhaiden. Heer amreegent tu SI-wäärs. Yiming Zhang, Julian R. G. Evans, Shoufeng Yang: Corrected Values for Boiling Points and Enthalpies of Vaporization of Elements in Handbooks. Uun: Journal of Chemical & Engineering Data. 56, 2011, S. 328–337, doi:10.1021/je1011086. Platin: Stoffeigenschaften


Astaat as en raadioaktiif cheemisk element mä det ufkörtang At an det atoomnumer 85. Hat stäänt uun't skööl faan a halogeenen. Di nööm komt faan ualgreks ἄστατος: „ünbestendag“. Elketroonenskel Commonskategorii: Astaat – Saamlang faan bilen of filmer Harry H. Binder: Lexikon der chemischen Elemente, S. Hirzel Verlag, Stuttgart 1999, ISBN 3-7776-0736-3. A taalen för't infobox kem miast faan www.webelements.com . Manjeera Mantina, Adam C. Chamberlin, Rosendo Valero, Christopher J. Cramer, Donald G. Truhlar: Consistent van der Waals Radii for the Whole Main Group. Uun: J. Phys. Chem. A. 2009, 113, S. 5806–5812, doi:10.1021/jp8111556. Faan detdiar element witj wi ei, hü gefeerelk det as.


Radoon (uk raadon) as en cheemisk element mä det ufkörtang Rn an det atoomnumer 86. Hat stäänt uun det skööl faan a eedelgaasen. Hör nööm komt (jüst so üs raadium) faan lat. radius „strual“, auer hat raadioaktiif as. Radoon entstäänt üs produkt, wan det raadium-isotoop 226Ra ütjenööderfäält. Radoon 222Rn fäält do mä en hualewwäärstidj faan 3,823 daar ütjenööder tu poloonium 218Po. An det lewet aal wat linger, iar det mä en hualewwäärstidj faan 138,376 daar tu det stabiil luad 206Pb woort. Sodenang feert det iinöösmin faan radoon bi a minsk tu't strualkraankhaid. Do faal a hiaren ütj an at komt tu nöös- an müsblääten. Elektroonenskel Hü radoon iin uun't hüs kem koon Commonskategorii: Radoon – Saamlang faan bilen of filmer Radoonbeläästang uun Schiisklun (BfS, Bundesamt für Strahlenschutz) Radoonbeläästang (BfS-Geoportal, GIS koord) Harry H. Binder: Lexikon der chemischen Elemente, S. Hirzel Verlag, Stuttgart 1999, ISBN 3-7776-0736-3. A taalen för't infobox kem miast faan www.webelements.com . Manjeera Mantina, Adam C. Chamberlin, Rosendo Valero, Christopher J. Cramer, Donald G. Truhlar: Consistent van der Waals Radii for the Whole Main Group. Uun: J. Phys. Chem. A. 2009, 113, S. 5806–5812, doi:10.1021/jp8111556. (ütjden faan) David R. Lide: CRC Handbook of Chemistry and Physics. 90. aplaag.


En Mooker (beeter: Maaker) es en Hamer me lüng Greep en aur ≥ 5 kg Wecht Di Noom kumt fan maaki. En Hamer me gurt Wecht fraaget ek sa fuul, di maaket. Me en Maaker ken em uk waker Baarentiinsten önber, wan em ek diarme omken of dit Werktjüch ek töpas iinseet hur dit Sen heer. Commons: Mooker – Saamling fan Skelter en Videos


Frantsium as en cheemisk element mä det ufkörtang Fr an det atoomnumer 87. Hat as en raadioaktiif alkaalimetal. Elektroonenskel Commonskategorii: Frantsium – Saamlang faan bilen of filmer Harry H. Binder: Lexikon der chemischen Elemente, S. Hirzel Verlag, Stuttgart 1999, ISBN 3-7776-0736-3. A taalen för't infobox kem miast faan www.webelements.com . Manjeera Mantina, Adam C. Chamberlin, Rosendo Valero, Christopher J. Cramer, Donald G. Truhlar: Consistent van der Waals Radii for the Whole Main Group. Uun: J. Phys. Chem. A. 2009, 113, S. 5806–5812, doi:10.1021/jp8111556. E Arnold, W Borchers, H T Duong, P Juncar, J Lerme, P Lievens, W Neu, R Neugart, M Pellarin, J Pinard: Optical laser spectroscopy and hyperfine structure investigation of the 102S, 112S, 82D, and 92D excited levels in francium. Uun: J. Phys. B 23, 1990, 3511. Faan detdiar element witj wi ei, hü gefeerelk det as.


Raadium as en cheemisk element mä det ufkörtang Ra an det atoomnumer 88. Hat as en eerdalkaalimetal. Hör nööm komt faan lat. radius = strual, auer raadium raadioaktiif as. Elektroonenskel Raadium A wiisern mä raadium locht uun't jonken Raadium wiisern Commons: Raadium – Saamlang faan bilen of filmer Radoon Harry H. Binder: Lexikon der chemischen Elemente, S. Hirzel Verlag, Stuttgart 1999, ISBN 3-7776-0736-3. A taalen för't infobox kem miast faan www.webelements.com . Manjeera Mantina, Adam C. Chamberlin, Rosendo Valero, Christopher J. Cramer, Donald G. Truhlar: Consistent van der Waals Radii for the Whole Main Group. Uun: J. Phys. Chem. A. 2009, 113, S. 5806–5812, doi:10.1021/jp8111556. N. N. Greenwood und A. Earnshaw: Chemie der Elemente. VCH, Weinheim 1988, ISBN 3-527-26169-9, S. 136. Faan detdiar element witj wi ei, hü gefeerelk det as.


Lawrentsium as en konstelk ütjwerket cheemisk element mä det ufkörtang Lr an det atoomnumer 103. Hat hiart tu a aktinoiden. Hat as näämd efter Ernest Lawrence. Di iarst nööm wiar Unniltrium (Unt). Elektroonenskel Ernest Orlando Lawrence Commonskategorii: Lawrentsium – Saamlang faan bilen of filmer A taalen för't infobox kem miast faan: Robert J. Silva: Fermium, Mendelevium, Nobelium, and Lawrencium, uun: Lester R. Morss, Norman M. Edelstein, Jean Fuger (Hrsg.): The Chemistry of the Actinide and Transactinide Elements, Springer, Dordrecht 2006; ISBN 1-4020-3555-1, S. 1621–1651. Faan detdiar element witj wi ei, hü gefeerelk det as.


Rutherfordium as en konstelk ütjwerket cheemisk element mä det ufkörtang Rf an det atoomnumer 104. Hat as en auergungsmetal uun't titaanskööl. Di iarst nööm wiar Unnilquadium (Unq). Det element as näämd efter Ernest Rutherford. Elektroonenskel Ernest Rutherford Commonskategorii: Rutherfordium – Saamlang faan bilen of filmer Faan detdiar element witj wi ei, hü gefeerelk det as.


Dubnium as en konstelk ütjwerket cheemisk element mä det ufkörtang Db an det atoomnumer 105. Hat as en auergungsmetal uun't wanaadiumskööl. Di iarst nööm wiar Unnilpentium (Unp). Elektroonenskel Stunbil uun't stääd Dubna Commonskategorii: Dubnium – Saamlang faan bilen of filmer Faan detdiar element witj wi ei, hü gefeerelk det as.


Seaborgium as en konstelk ütjwerket cheemisk element mä det ufkörtang Sg an det atoomnumer 106. Hat as en auergungsmetal uun't kroomskööl. Di iarst nööm wiar Unnilhexium (Unh). Det element as näämd efter Glenn T. Seaborg. Elektroonenskel Glenn T. Seaborg Commonskategorii: Seaborgium – Saamlang faan bilen of filmer Faan detdiar element witj wi ei, hü gefeerelk det as.


Bohrium as en konstelk ütjwerket cheemisk element mä det ufkörtang Bh an det atoomnumer 107. Hat as en auergungsmetal uun det mangaanskööl. Di iarst nööm wiar Unnilseptium (Uns). Det elememt as näämd efter Niels Bohr. Elektroonenskel Niels Bohr Commonskategorii: Bohrium – Saamlang faan bilen of filmer Faan detdiar element witj wi ei, hü gefeerelk det as.


Hassium as en konstelk ütjwerket cheemisk element mä det ufkörtang Hs an det atoomnumer 108. Hat as en auergungsmetal uun't iisenskööl. Di iarst nööm wiar Unniloctium (Uno). Elektroonenskel Commonskategorii: Hassium – Saamlang faan bilen of filmer Faan detdiar element witj wi ei, hü gefeerelk det as.


Meitneerium as en konstelk ütjwerket cheemisk element mä det ufkörtang Mt an det atoomnumer 109. Hat as en auergungsmetal uun't koobaltskööl. Hat as näämd efter Lise Meitner. Di iarst nööm för det element wiar Unnilennium (Une). Elektroonenskel Lise Meitner Commonskategorii: Meitneerium – Saamlang faan bilen of filmer Faan detdiar element witj wi ei, hü gefeerelk det as.


Darmstadtium as en konstelk ütjwerket cheemisk element mä det ufkörtang Ds an det atoomnumer 110. Hat as en auergungsmetal uun det nikelskööl. Di iarst nööm wiar Ununnilium (Uun). Elektroonenskel Commonskategorii: Darmstadtium – Saamlang faan bilen of filmer Faan detdiar element witj wi ei, hü gefeerelk det as.


Nihoonium as en konstelk ütjwerket cheemisk element mä det ufkörtang Nh an det atoomnumer 113. Hat stäänt uun't boorskööl. Di nööm komt faan Nihon (=Jaapan) uf. Di iarst nööm wiar Ununtrium (Uut). Elektronenskel Uun't juar 2016 as di nööm fäästlaanj wurden Commonskategorii: Nihoonium – Saamlang faan bilen of filmer Faan detdiar element witj wi ei, hü gefeerelk det as.


Fleroowium as en konstelk ütjwerket cheemisk element mä det atoomnumer 114 an det ufkörtang Fl. Hat stäänt uun't karboonskööl an as näämd efter Georgi Nikolajewitsch Fljorow. Di iarst nööm wiar Ununquadium (Uuq). Elektroonenskel G.N. Fljorow Commonskategorii: Fleroowium – Saamlang faan bilen of filmer Faan detdiar element witj wi ei, hü gefeerelk det as.


Moskoowium as en konstelk ütjwerket cheemisk element mä det ufkörtang Mc an det atoomnumer 115. Hat stäänt uun det skööl fan a Pniktogeenen. Di iarst nööm för det element wiar Ununpentium (Uup). Elektroonenskel Commonskategorii: Moskoowium – Saamlang faan bilen of filmer Dirk Rudolph, et al.: Spectroscopy of Element 115 Decay Chains, Phys. Rev. Lett., 2013, 111, 112502; doi:10.1103/PhysRevLett.111.112502. Faan detdiar element witj wi ei, hü gefeerelk det as.


Livermoorium as en cheemisk element mä det ufkörtang Lv an det atoomnumer 116. Hat stäänt uun det skööl faan a Chalkogeenen. Di nööm komt faan det stääd Livermore uf. Di iarst nööm för det element wiar Ununhexium (Uuh). Elektroonenskel Commonskategorii: Livermoorium – Saamlang faan bilen of filmer Faan detdiar element witj wi ei, hü gefeerelk det as.


Tennessiin as en konstelk ütjwerket cheemisk element mä det ufkörtang Ts an det atoomnumer 117. Hat stäänt uun det skööl faan a halogeenen. Di nööm komt faan di US-amerikoonsk stoot Tennessee uf. Di iarst nööm för det element wiar Ununseptium (Uus). Elektroonenskel Commonskategorii: Tennessiin – Saamlang faan bilen of filmer Faan detdiar element witj wi ei, hü gefeerelk det as.


Oberhausen as en krisfri stää önj dåt tjüsch bundeslönj Nordrhin-Weestfåålen, önj di Düsseldorf Regiiringsdistrikt. Jü stää heet 209.566 inboogere (2020). Germany: North Rhine-Westphalia, citypopulation.de


A Höömerk as en werktjüch, diar uun't hoonwerk brükt woort. Hi as miast ütj iisen an hää en greb faan holt. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Höömerken


Oganessoon as en cheemisk element mä det huuchst atoomnumer 118 (stant: 2018) an mä det ufkörtang Og. Hat stäänt uun det skööl faan a eedelgaasen. Hör nööm komt faan Yuri Oganessian uf. Di iarst nööm för det element wiar Ununoctium (Uuo). Elektroonenskel Yuri Oganessian Commonskategorii: Oganessoon – Saamlang faan bilen of filmer Faan detdiar element witj wi ei, hü gefeerelk det as.


Alkaalimetalen san cheemisk elementen uun det 1. skööl faan't periodensüsteem. Uk weederstoof stäänt uun't 1. skööl, det as oober nian metal. Tu detdiar skööl hiar Liitsium, Naatrium, Kaalium, Rubiidium, Tseesium an Frantsium. Det san salwern skürnin metalen mä ian elektron uun't bütjenst elektroonenskel. Commonskategorii: Alkaalimetalen – Saamlang faan bilen of filmer


At magneetisk sustseptibiliteet χ {\displaystyle \chi } as en füsikaalisk grate saner ianhaid. Hat sait ütj, hü stark en materiool magnetisiaret wurd koon. Hör wäärs leit tesken -1 an ∞ (ünentelk). En negatiiwen wäärs wiset üüb diamagnetismus hen. At magneetisk woluumensustseptibiliteet χ {\displaystyle \chi } (of uk χ V {\displaystyle \chi _{V}} ; χ {\displaystyle \chi } as di greks buksteew Chi), beskraft en proportjuun tesken magnetisiarang M → {\displaystyle {\vec {M}}} an det magneetisk fialmäächt H → {\displaystyle {\vec {H}}} : M → = χ V H → . {\displaystyle {\vec {M}}=\chi _{V}{\vec {H}}.} At magneetisk sustseptibiliteet hinget tuup mä't magneetisk permeabiliteet μ r {\displaystyle \mu _{r}} : χ V = μ r − 1 {\displaystyle \chi _{V}=\mu _{r}-1}


Antje Kristine Arfsten, (* 5. Maarts 1969 uun a Wik) as uun Aalkersem Maask apwoksen an wenet nü uun Risem-Lunham. Efter’t skuul studiaret hat Volkskunde, Friisk an Ur- und Frühgeschichte bi a CAU uun Kiel. Faan 1990 bit 2000 hee't üüs frei mäwerker bi a NDR I/Welle Nord för „Frasch for enarken“ bidracher maaget. Sant 2001 as hat üüs spriaklektoorin bi’t Nordfriisk Instituut uun Bräist uunstääld. Antje Arfsten an Astrid Volkerts: En nüürig lingen efter Feer. Uun: Rau uun frees. Trii krimiis faan Feer an Oomram. Bräist 2006 Antje Arfsten an Christina Tadsen: Friesischer Sprachkurs. Fering I. Bräist 2007 Antje Arfsten an Ingo Laabs: Friesischer Sprachkurs. Mooringer Frasch II. Bräist 2008 Antje Arfsten an Ingo Laabs: Friesischer Sprachkurs. Fering II. Bräist 2009 Antje Arfsten, Anne Paulsen-Schwarz an Lena Terhart: Friesische Gebrauchsgrammatik. Fering. Bräist 2021 Antje Arfsten, Anne Paulsen-Schwarz an Lena Terhart: Friesische Gebrauchsgrammatik. Mooringer Friesisch. Bräist 2021 Fryske Taal Rotonde. Mä’t fering uun a kring. Dial I + Dial II. Bräist 2002 De letj prens. Neckarsteinach 2010 Wikisource: Et spöökels foon Harrowby Hall Antje Arfsten bi't FID Benelux-Forschungsverzeichnis


At magnetisiarang M {\displaystyle M} as en füsikaalisk grate, huar di magneetisk tustant faan en materiool mä beskrewen wurd koon. At magneetisiarang woort bereegent üs magneetisk moment m → {\displaystyle {\vec {m}}} per woluumen V {\displaystyle V} : M → = d m → d V {\displaystyle {\vec {M}}={\frac {d{\vec {m}}}{dV}}} At mageneetisiarang beskraft det ferbinjang tesken magneetisk struummäächt B → {\displaystyle {\vec {B}}} an magneetisk fialmäächt H → {\displaystyle {\vec {H}}} : B → = μ 0 ( H → + M → ) = μ H → {\displaystyle {\vec {B}}=\mu _{0}\left({\vec {H}}+{\vec {M}}\right)\ =\mu {\vec {H}}} Diarbi as μ 0 {\displaystyle \mu _{0}} at magneetisk fialtaal an μ {\displaystyle \mu } at magneetisk permeabiliteet. Uun diamagneetisk materiool as μ < μ 0 {\displaystyle \mu <\mu _{0}} , at magnetisiarang werket det fial uunjin; uun paramagneetisk materiool as μ > μ 0 {\displaystyle \mu >\mu _{0}} , at magnetisiarang an at fial werke di salew wai. At magnetisiarang koon uk mä't magneetisk fialmäächt H → {\displaystyle {\vec {H}}} an at magneetisk suszeptibiliteet χ m {\displaystyle \chi _{\text{m}}} beskrewen wurd: M → = χ m ⋅ H → {\displaystyle {\vec {M}}=\chi _{\text{m}}\cdot {\vec {H}}} At suszeptibiliteet hää nian miat an


A Åntretemåntre, det as frasch an ment miiren, san en musiik-duo mä Dörte Flor an Astrid Karstensen. Dörte schongt an Astrid spelet gitaar, hör staken kem faan blues an jazz, an jo schong üüb frasch an öömrang. Jo tau san al flooksis aptreeden, ei bluas uun Nuurdfresklun. Det CD "Läät üs flä" (2000) as noch tu fun bi't NFI an a Friisk Foriining.


Baure as en fulk an en spriak uun Boliiwien. Diar jaft at wel noch son 40 spreegern faan. A miast Baure haa det Spoonsk uunnimen. Enkelt staken faan a Biibel san tu't Baure auersaat wurden. Baure Carmelito Joaquiniano † DOBES Dokumentatsion auer Baure (faan Swintha Danielsen mä Franziska Riedel, Femmy Admiraal, Lena Terhart) Sell, Lena & Terhart, Lena: Klassifikationen im Baure. LINCOM, 2016. ISBN 978-3862886890


A Biibel (ualgreks βιβλία biblia ‚buken‘; diaram uk buk faan a buken) as en saamlang fan skraften, diar för a Juuden an Krasten üs Halag Skraft täält. Det Biibel för a Juuden het Tanach an hää trii dialen: Tora (Uunwisang), Nevi’im (Profeeten) an Ketuvim (Skraften). Jo san am't juar 1200 f.Kr. apskrewen wurden. A Krasten auernaam a Tanach, steld a skraften en betj am, an maaget diarfaan det Ual Testament. Diar kaam do det Nei Testament tu, diar ham üüb det leewent an a liaren faan Jiises Krast betoog. Detdiar taudialag Biibel as det miast drükt, an uun a miast spriaken auersaat buk faan a welt. Di nööm Biibel komt faan't greks βιβλίον (Papyrus-rol), an det komt faan bíblos of býblos (papyrus). Byblos het uk det huuwenstääd, huar papyrus-rolen maaget wurden san. Uastfresk (Plaatsjiisk): Dat Näi Testament in dat Ostfräske Plattdüts Öferset't von O. Boekhoff (fert. Oldig Boekhoff, 1915) Nuurdfresk: Dat Nii Testament en di Psalme (Sölring; fert. Peter Michael Clemens (1804-1870), reekommen yn 1870 mar nea útjûn) Dåt Evangelium fon Markus aw Mauringer-Frasch Auerset (Mooring; fert. Alfred Boysen, 1954) Dåt Evangelium fon Mattäus aw Mauringer-Frasch Auerset (Mooring; fert. Alfred Boysen, 1955) Di Fjuur Evangelien – Matthäus, Markus, Lukas, Johannes:


Am't juar 1200 f.Kr. as begand wurden, det iarst Biibel aptuskriiwen.


Juudendoom (efter greks ἰουδαϊσμός ioudaismos, hebreewsk יהדותjahadut) as det religion an kultuur faan a Juuden. At jüüdsk religion as det äälst faan a religionen, diar üüb Abraham turag gung. Hat as muar ür 3000 juar ual. Det grünjlaag as at Tora (Uunwisang, Liar, Gesets). Tuup mä't Nevi’im (Profeeten) an Ketuvim (Skraften) san det a trii dialen faan't Tanach. At Tanach as leederhen faan a Krasten tu't Ual Testament maaget wurden. En ööder wichtag buk för a Juuden as di Talmud; diar stäänt uun, hü at Tora ütjlaanj wurd skal. Tu tidj lewe amanbi 15 miljuun Juuden, a miasten uun Israel an a Ferianagt Stooten. Di nööm faan a Juuden gongt turag üüb a stam Juuda, diar faan hör könang David tu en könangrik maaget wurden as. A minsken uun't Könangrik Juuda wiar Judeer. Leeder as det könangrik apdiald wurden tu en süüdelken dial Juuda an en nuurdelken dial Israel. Ööders üs jo tau ööder religionen, diar üüb Abraham turag gung, at Krastendoom an a Islaam, wul a Juuden nimer ööder minsken misjuniare. Det spriak faan a äälst religiös skraften as Hebreewsk; det modern furem het Iwrith. Commonskategorii: Juudendoom – Saamlang faan bilen of filmer Wikisource: Juudendoom (sjiisk) Wikiquote: Juudendoom (sjiisk)


A Arawak, Aruak of Arawaken (efter Lokono aru = Cassava-bloos) wiar en fulk uun't nuurden faan Süüdameerikoo an üüb a Letj Antilen. Jo san diar faan a Kariiben ferdrewen wurden. Efter a Arawak as det Arawak spriakenfamile näämd wurden. Jodiar spriaken wurd daalang uun grat dialen faan Süüdameerikoo snaaket. Det eegentelk Arawak spriak woort daalang fööraal uun Suurinam an Guyaana faan gud 2000 minsken snaaket. Hat as uk üs Lokono bekäänd. Daalang lewe efterkemen faan a Arawak bluas noch üüb't madel-amerikoonsk fäästlun uun Honduuras, Guatemaala an Belize an jo snaake diar det spriak Garifuna, diar noch grat iinflööd faan't Igneri hää. Üüb't Guajira-Hualeweilun (Kolumbien an Venezuela) lewe 140.000 Wayuu, diar tu a Arawak tääld wurd. Commonskategorii: Arawak – Saamlang faan bilen of filmer Arawak spriaken


A Arawak spriaken san en spriakfamile uun Süüdameerikoo an a Kariibik. Det eegentelk Arawak as man ian faan amanbi 60 spriaken uun det spriakfamile, man hat hää det famile a nööm den. Am det ei trochenööder tu bringen, snaaket am daalang faan Maipuurisk, wan am det hialer spriakfamile ment. Maipuurisk Zentraal-Maipuurisk (nuurdelk Mato Grosso uun Brasiilien) Mehináku Parecís Saraveca Enawené-Nawé Waurá Yawalapití Uast-Maipuurisk (bi't nuurdelk Atlantik-küst faan Brasiilien) Palikúr Nuurd-Maipuurisk (nuurden faan a Amazonas) Kariibisk Skööl I Lokono (Fäästlun) Arawak (Suurinam, Guyana) Wayuu (Wayuunaiki) (Guajira-Hualeweilun, Kolumbien an Venezuela) Paraujano (waastelk Venezuela) Taíno (Eilunen) Taíno (Grat Antilen an Bahaamas) Kariibisk Skööl II Garifuna, Igneri (Honduuras, Guatemaala, Belize) Eilun-Kariibisk (Letj Antilen) Banlun-Skööl I (süüdelk Venezuela) Baniva Maipure Yavitero Banlun-Skööl II (Llanos de Orinoco, fööraal Kolumbien) Achagua Piapoco Banlun-Skööl III (nuurdwaastelk Amazonas) Baniwa (Brasiilien) Cabiyarí (Kolumbien) Guarequena (Venezuela) Curripaco (Kolumbien) Tariano (Brasiilien) Banlun-Skööl IV ("Amazoonisk") Baré (Venezuela) Carútana (Brasiilien) Guipunave (Brasiilien) Ipeka-Tapuia (Brasiilien) Manau (Brasiilien) Mandahuaca (Venezuela) Resígaro (Peru) Tubarão (Brasiilien) Uainuma (Brasiilien) Yucuna (Kolumbien) Yabaâna (Brasiilien) Wapishana-Skööl (süüdelk Guyana an Brasiilien) Atorada (Guyana) Mapidian (Brasilien) Wapishana (Guyana) Süüd-Maipuurisk Süüdelk Skööl I (Boliiwien) Baure Ignaciano Paunaka Trinitario Süüdelk Skööl II (Brasiilien) Guana Terêna Föör-Anden Skööl (Peruu) Ashéninka Pajonal Asháninka Caquinte Nanti Ashéninka, Ucayali-Yurúa


Garifuna (Garífuna) as en fulk an en spriak uun a Kariibik. Hat woort uk ianfach Kariibisk näämd. Uk det betiaknang Igñeri woort för det spriak brükt. Det as oober ei gans rocht, Igñeri as bluas di arawakisk uundial. Garifuna as en spriak, diar stark faan ööder spriaken feranert wurden as. Diar as en graten arawakisken uundial, man uk en kariibisken. An do san diar flook wurden faan't Fransöösk, Ingelsk an Spoonsk auernimen wurden. A wurden ferdial jo üüb ferskeelag iinflööd: 45 % Arawakisk (Igñeri) 25 % Kariibisk (Kallínagu) 15 % Fransöösk 10 % Ingelsk 5 % Spoonsk ~ % Afrikoonsk spriaken (enkelt wurden)


Kariibisk spriaken san en spriakfamile uun't nuurden faan Süüdameerikoo. Jo wurd faan Kariiben snaaket. A Kariiben haa föör hunerten faan juaren a minsken üüb a Letj Antilen ferdrewen. Diar haa iar a Arawak lewet. Man det Arawakisk spriak hää ham stark mä't Kariibisk fermisket, an sodenang as diar det Eilun-Kariibisk apwoksen. Eegentelk hiart det oober ei tu't Kariibisk, man tu't Maipuurisk (Arawakisk). At Eilun-Kariibisk as bit uun a 1920er juaren snaaket wurden. Daalang as't ütjstürwen. Nai mä't Eilun-Kariibisk as oober Garifuna (Igneri), an det woort üüb ingelsk "Caribe" of "Black Carib" näämd. Daalang san diar man letj sköölen faan't Kariibisk auerblewen; 29 spriaken wurd faan tuup 2000 minsken snaaket. Coyaima Japrería Yukpa Pemon Akawaio Patamona Macushi (Makushi) Atruahí Sikiana Salumá Waiwai Akurio Apalaí Trió Wayana Karib Arára, Pará Txikão Mapoyo Panare Yabarana Carijona Hixkaryána Kaxuiâna Maquiritari Bakairí Kuikúro-Kalapálo Matipuhy Yarumá Ernst Kausen: Die Sprachfamilien der Welt. Teil 2: Afrika – Indopazifik – Australien – Amerika. Buske, Hamborag 2014, ISBN 978-3-87548-656-8 (Kapitel 14).


Di Ferring Stifting es en kulturel Iinrochting ön Aalkersem üp Föör. Hat uur fan Prof. Dr. Volkert Faltings föört. Di Ferring Stifting waar 1988 fan Dr. med. Frederik Paulsen ön Aalkersem grünjlair. Di Noom "Ferring", üp Friisk "Fering" skrewen, meent di Friisk Spraak, hur dit üp Föör snaket uur, di ual Wüfhaurndracht en dit Hiili, wat tö Föör jert. Di Ferring Stifting heer fuaral trii Saaken ön't Oog: 1. Fööring en Aamring Kultuur en Spraak tö stöt, man em wel uk üđer litj Spraaken help. 2. Forskin diarom, hur dit Leewent fan di Mensk me di Natuur bi di Weeterkant, bi Heef en ön di Ailönen lapt. Di Stifting wel diartö bidrai, dat ditdiari Leewent forbeetert en bihölen uur. 3. Help bi dit Ütfinjen fan Histoorii fan Liren, dānen ön Nuurđfriislön, fuaral üp Föör en Aamrem, lewet haa. Fering Fööring Spraak Ferring Stiftang


Manihot as en skööl faan plaanten uun det famile Euphorbiaceae. Jo het uk Maniok, Mandioka, Kassava of Yuca. Diar jaft at son 60 bit 100 slacher faan. Di wichtagst slach as Maniok Diar woort uun flook lunen mä büüret. M. aesculifolia – M. alutacea – M. angustiloba – M. anomala – M. baccata – M. brachyloba – M. caerulescens – M. carthagenensis – M. catingae – M. chlorosticta – M. compositifolia – M. condensata – M. davisiae – M. diamantinensis – M. dichotoma – M. esculenta – M. foetida – M. gabrielensis – M. grahamii – M. hilariana – M. irwinii – M. leptophylla – M. maracasensis – M. mossamedensis – M. nogueirae – M. pentaphylla – M. pulchrifolius – M. pruinosa – M. quinqueloba – M. quinquepartita – M. rhomboidea – M. rubricaulis – M. sagittato-partita – M. saxatilis – M. sparsifolia – M. tripartita – M. violacea – M. walkerae Commonskategorii: Manihot – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Manihot


A Euphorbiaceae san en plaantenfamile uun det order faan a Malpighiales. Diar hiar 240 sköölen mä son 6.000 slacher tu. Acalyphoideae Acalypheae – Adelieae – Agrostistachydeae – Alchorneae – Ampereae – Bernardieae – Caryodendreae – Chrozophoreae – Epiprineae – Erismantheae – Plukenetieae – Pycnocomeae – Sphyranthereae Cheilosoideae - Crotonoideae Adenoclineae – Aleuritideae – Codiaeae – Crotoneae – Elateriospermeae – Gelonieae – Jatropheae – Manihoteae – Micrandreae – Ricinocarpeae – Ricinodendreae – Trigonostemoneae Euphorbioideae Euphorbieae – Hippomaneae – Hureae – Pachystromateae – Stomatocalyceae Acalypha – Acidocroton – Acidoton – Actinostemon – Adelia – Adenochlaena – Adenocline – Adenopeltis – Adenophaedra – Adriana – Afrotrewia – Agrostistachys – Alchornea – Alchorneopsis – Aleurites – Algernonia – Alphandia – Amperea – Amyrea – Angostylis – Annesijoa – Anomalocalyx – Anomostachys – Anthostema – Aparisthmium – Argomuellera – Argythamnia – Astrococcus – Avellanita – Balakata – Baliospermum – Baloghia – Benoistia – Bernardia – Bertya – Beyeria – Blachia – Blumeodendron – Bocquillonia – Bonania – Borneodendron – Bossera – Botryophora – Brasiliocroton – Caelebogyne – Calycopeplus – Caperonia – Caryodendron – Cavacoa – Cephalocroton – Cephalocrotonopsis – Cephalomappa – Chaetocarpus – Cheilosa – Chiropetalum – Chlamydojatropha – Chondrostylis – Chrozophora – Cladogelonium –


Ameerikoo as en "dobelkontinent" faan a eerd. Hi lingt auer 15.000 kilomeeter faan nuurd (Kap Morris Jesup) tu süüd (Kap Hoorn), an auer tjiin tidjtsoonen faan uast (UTC±0, Greenlun) tu waast (UTC-10, Alaska). Üüb en flaak faan ~ 42,5 miljoon kwadrootkilomeetern lewe gud ian miljaard minsken. Auer Ameerikoo so grat as, woort hat uun Ameerikoo salew ei üs ään, man üs tau kontinenten uunsen an betiakent. Diar snaaket'am ei faan "Ameerikoo", man faan "A Ameerikoos": Nuurd-Ameerikoo USA Madel-Ameerikoo Kariibik Süüd-Ameerikoo Di nööm 'Ameerikoo' komt faan Amerigo Vespucci (1451–1512) uf, di ütjfünjen hed, dat Christoph Kolumbus ei uun Indien lunagt wiar - huar hi eegentelk hen wul - , man üüb en neien kontinent. Likes sai wi daalang noch tu a uuriinwenern faan Ameerikoo 'indiooner'. Commonskategorii: Ameerikoo – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Ameerikoo (sjiisk) Wikisource: Ameerikoo (sjiisk)


A Her faan A Ringer (üüb Ingels: The Lord of the Rings), as en buk uun trii binjer, wat faan de britisk skriiwer an filoloog J. R. R. Tolkien (1892-1973) skrewen wurd. At buk wiar feroontwurdelk för't grünjleien faan fantasii üüs en literaarisk slach. Dön trii dialen faan’t buk (At Selskap faan a Ring, Dön Tau Törner an A Köning San Turagkemst) wurd 1954 an 1955 tuiarst ütjden. At buk hanelt faan en hobbit, Frodo Baggins, diar en meechtigen, man gefäärelken ring hed an tu at lun faan a maager faan a ring (de Sauron het) gung moost, am ham tunant tu maagin. At buk wurd ferfilmet an kaam twesken 2001 an 2003 uun trii dialen iin uun a kiinos. Commons: A Her faan A Ringer – Saamling faan biljen of filmer


A Hobbit of Hen an Turag (üüb Ingels: The Hobbit or There and Back Again) an en fantasii-romoon för jongen faan J. R. R. Tolkien, wat hi twesken 1930-1936 skreew an tu iarst 21. September 1937 faan a ferlach George Allen & Unwin ütjden wurd. At buk as en stak faan en hobbit, Bilbo Baggins, diar en rais mä swerger tu en berig maaget, am en schats faan en draag tu nemen. At buk wurd ferfilmet an kaam twesken 2012 an 2014 uun trii dialen (En Ünferwaans Rais, Smaug Sin Iinias an A Slacht faan dön Fiiw Armeen) iin uun a kiinos. Commons: A Hobbit – Saamling faan biljen of filmer


Ketschua, uk Quechua (amtelk uun Boliiwien Qhichwa, uun Peruu Qichwa an uun Ekwadoor Kichwa), as en spriakfamile, diar uun Süüdameerikoo uun't Andenregiuun snaaket woort. Diar hiar 46 spriaken tu. Ketschua wiar det spriak faan a Inka. Ketschua spriaken Quechua I = Waywash (17) Wanka-Quechua Quechua, Huaylla Huanca [qvw] (Peru): Waylla Wanka, Waycha Wanka Quechua, Jauja Huanca [qxw] (Peru): Shawsha Wanka Ancash-Quechua (Quechua Ancashino) Quechua, Corongo Ancash [qwa] (Peru) Quechua, Huaylas Ancash [qwh] (Peru) Quechua, Sihuas Ancash [qws] (Peru) Quechua, Chiquián Ancash [qxa] (Peru) Quechua, Northern Conchucos Ancash [qxn] (Peru) Quechua, Southern Conchucos Ancash [qxo] (Peru) Huánuco-Quechua (Alto Pativilca – Alto Marañón – Alto Huallaga) Quechua, Panao Huánuco [qxh] (Peru) Huallaga-Huánuco-Quechua (Huallaga-Quechua) [qub] (Peru) Quechua, Ambo-Pasco [qva] (Peru) Quechua, Huamalíes-Dos de Mayo Huánuco [qvh] (Peru) Quechua, Margos-Yarowilca-Lauricocha [qvm] (Peru) Yaru-Quechua Quechua, North Junín [qvn] (Peru) Quechua, Yanahuanca Pasco [qur] (Peru) Quechua, Santa Ana de Tusi Pasco [qxt] (Peru) Quechua, Cajatambo North Lima [qvl] (Peru) Tomás-Alis/Huancaya-Vitis Huangáscar-Azángaro-Topará Quechua II = Wampuy (29) Quechua II a = Yunkay (5) Yunkay-Quechua faan Lima (uk „Quechua III“) Pacaraos-Quechua [qvp] (Peru) Yauyos-Quechua [qux] (Peru): Apurí-Chocos-Madean-Viñac, Cacra-Hongos, Tana-Lincha, Laraos Quechua, Chincha [qxc] (Peru) (mit Huacarpana, Provinz Yauyos) Cajamarca-Cañaris Cajamarca-Quechua [qvc] (Peru) Lambayeque-Quechua (Inkawasi-Kañaris) [quf] (Peru) Quechua II


At Samtgemeen Jümme as en gemeenferbant uun a Lunkreis Leer. Di hiart tu Niidersaksen an leit uun't regiuun Uastfresklun. Di nööm komt faan di struum Jümme. At ferwaltang sat uun Filsum. Detern Filsum Nortmoor Commonskategorii: Samtgemeen Jümme – Saamlang faan bilen of filmer Landesamt für Statistik Niedersachsen, LSN-Online Regionaldatenbank, Tabelle 12411: Fortschreibung des Bevölkerungsstandes, Stant 31. Detsember 2019. (Halep üüb sjiisk)


En fään as en stak greenlun, huar sjep, ki of hingster gäärsge.


Kinoa, uk Quinoa of Rismial (faan Ketschua: kinwa, Chenopodium quinoa) as en plaantenslach faan det skööl Chenopodium uun det famile faan a Amaranten (Amaranthaceae). Diar woort al sant 5.000 juaren uun a Anden mä büüret. Jo waaks bit tu en hööchde faan 4.200 m, huar ööder plaanten ei muar mä kem. Faan't ütjsen liket Kinoa Hirse en betj. Diar woort uk mä beegen, oober muar uun steed faan ris eden. Uk a bleeden wurd üs saloot of kööget eden. Kinoaplaanten üüb 3800 m hööchde uun Apurímac, Peruu Ferglik faan Kinoa (lachts) mä Wiaten (rochts) Kinoa "red faro", früchten an siad Kinoa"flakes" Commonskategorii: Kinoa – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Kinoa Production: Crops. Food and Agriculture Organization of the United Nations, 2016, ufrepen di 18. Febrewoore 2015 (ingelsk).


At magneetisk moment of magneetisk dipolmoment m → {\displaystyle {\vec {m}}} as uun a füsiik en miat för det määcht faan en magneet (faan en magneetisken dipol). Üüb en magneetisken dipol werket uun en magneetfial mä det magneetisk struummäächt B → {\displaystyle {\vec {B}}} en dreimoment: D → m → = m → × B → , {\displaystyle {\vec {D}}_{\vec {m}}={\vec {m}}\times {\vec {B}}\,,} Diarfaan woort di dipol efter't fial hendreid. Sin (potentiel) energii hinget uf faan di winkel θ {\displaystyle \theta } tesken fialwai an magneetisk moment: E pot = − m → ⋅ B → ≡ − m B cos  θ . {\displaystyle E_{\text{pot}}=-{\vec {m}}\cdot {\vec {B}}\equiv -m\,B\cos \theta .} Bispalen diarför san di kompaas of di elektromotoor. At ianhaid för't magneetisk moment as uun't SI-süsteem: A·m2. Flooksis woort uk det produkt faan m → {\displaystyle {\vec {m}}} an det magneetisk fialtaal μ 0 {\displaystyle \mu _{0}} nimen. Do as det ianhaid T·m3.


fffff A Anden (spoonsk Cordillera de los Andes, Quechua Anti bzw. Antis) san det lingst keed faan berger. Jo san di süüdelk dial faan a Amerikoonsk Kordilleren. Det iindialang faan a Anden tu hööchderegiuunen komt faan Alexander von Humboldt an Aimé Bonpland an käänt fiiw regiuunen: Det onerst regiuun het Tierra Caliente („hiat lun“). Diar as troopenwalt, an diar waaks kakao, banaanen an sokerraid. Tesken 1000 m an 2000 m huuch leit at Tierra Templada („miatag lun“) mä troopisk beragwalt. Diar waaks kofe, tabak an meis. Wenet woort fööraal uun't Tierra Fria („keelag lun“) tesken 2000 m an 3500 m hööchde. Diar wurd wiaten, irpler an bere uunbaud. Uk tjüch woort diar häälen. Diar wääkst di troopisk huuch- an mistwalt. At buumgrens bi gud 3000 m maaget di auergung tu't Tierra Helada („kuul lun“). Diar kön noch sjep an laamas häälen wurd. At snägrens leit bi 4800 meetern, det Tierra Nevada („snälun“) begant al bi 4500 meetern. A hööchderegiuunen san tu fergliken mä a kliimaregiuunen tesken ekwaator an nuurdpuul. Commonskategorii: Anden – Saamlang faan bilen of filmer


Ocke Nerong wurd a 28. August 1852 uun Wraksem bäären. San aatj, de farwer uun Ööwnem an Wraksem wiar, leet ham skuulmääster wurd. So kaam hi efter Aalkersem. Diar hee hi ham üüs kroonist en nööm maaget. Ocke Nerong stöögelt uun ale "Inselarchive", an feraal uk uun a sarken an a pastorate. Diar lai dön ual sarkenbuken, aaremliisten an nöömerräen faan sarkenstjüür. Diaruun foon hi det, wat för sin werkin faan bedüüding wiar, an uun det werk hed hi fermaak. Det buk "Die Insel Föhr" as wel at bedüüdenst an at bekäändst faan ham. Leedherhen kaam det letjer Buk "Föhr einst und jetzt" ütj, wat för a Baadelidj an a Feringen uun a freem toocht wiar. Dör sin baantje üüs skuulmääster kaam hi föl mä prästern tup an auer hi det üüs kroonist miast mä sarken tu dun hed hed, skreew hi det buk "Die Kirchhöfe Föhrs". En buk "Das Dorf Wrixum" skreew hi. Diar wiar hi bäären en grat wurden, an det taarep lai ham nai. Ocke Nerong bleew ai ei üüs skuulmääster uun Aalkersem. Hi toog efter Dollerup uun Angeln. Diar hee hi sin letst buk "Die Chronik der Familie Flor" skrewen. Uun en ual buk hed hi


Holt as det hard materiool faan buumer an bosker. Det koon faan näädelbuumer of faan bloosbuumer kem. Näädelbuum- (boowen) an bloosbuumholt (oner) Fichtenholt Sjüürenholt Käärsholt Palisander Holt woort brükt üs bauholt, am hüsang tu baun of buaten of stegelker. Banen uun en hüs woort holt brükt för trääpen an mööbel: boosler, stuuler an skaaben. Man uk üs braanang wiar holt wichtag. Daalang woort weder muar holt ferbraand, auer ööle so jüür wurden as. Mä 118 m di huuchst holtbau, stäänt uun Poolen. Det gratst rian holtsaag, stäänt uun Hannover. Braanholt. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Holt Saamlang faan holtslacher mä bilen (huuchsjiisk)


At Laama (Lama glama) as en slach faan Kameelen (Camelidae). Hat lewet uun Süüdameerikoo. At Laama as ans faan't Guanako (Lama guanicoe) aptaanj wurden, an woort daalang noch häälen üs dreegdiart. Man fööraal för hör ol an flääsk wurd Laamas häälen. Commonskategorii: Laama – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Laama


Anden#Hööchderegiuunen Detdiar sidj skal di (iarst ans) widjer feer.


Jens Mungard Jens Emil Mungard (* 9. Febrewoore 1885 uun Kairem; † 13. Febrewoore 1940 uun KZ Sachensenhausen) wiar en dachter faan Sal. Jens Emil Mungard kaam a 9.2.1885 uun Keitem üüb Sal üüs dring faan Nann Peter Mungard an Elisabeth Mungard, bäären Schwennen, tu wäält. A 31. 3. 1900 kaam hi ütj skuul. Hi wurd büür an auernaam det büürsteed faan san aatj. A 29. 4. 1910 befreid hi ham mä Anna Andresen faan Feer. Jo hed 4 jongen mänöler. Uun a 1. wäältkrich wurd hi tu a Inselwache iintaanjen. 1936 wurd hi waler feestnimen. Hi kaam iarst uun't Gerichtsgefängnis uun Flensborig, faan diar haalet a Gestapo ham a 1. 2. 1939 uf an broocht ham uun't KZ Sachsenhausen. Diar stoorew hi a 13.2.1940 Troch Pieter de Clercq, diar mä san aatj Nann Peter Mungard tupwerket, fing Jens E.Mungard uun jong juaren kontakt tu a waastfriisk literatüür. Sodening kaam det, det hi hög waastfriisk liitjen tu't sölring auersaat. Uun det Sölring Leesbuk, wat 1909 faan Boy Peter Möller ütjden wurd faan Mungard det dachting "Dial aur Is" ufdrükt. Uun "Dechtings an leedjis", ütjden faan Andreas Hübbe, wurd "Ströntistel" an waler "Dial aur Is" ufdrükt. Uun a naist juaren küd


Sarah Bernhardt (Ütjspriik: [saʁa bɛʁnɑʁt]; * 22. of 23. Oktuuber 1844 – † 26. Marts 1923) wiar en fraansöösk teaaterspeler, diar uun enkelt faan dön wel lesenst fraansöösk teaaterstaken faan det leed 19. an ääder 20. juarhunert tu sen wiar, diaroner La Dame Aux Camelias faan Alexandre Dumas, De Jonger, Ruy Blas faan Victor Hugo, Fédora an La Tosca faan Victorien Sardou an L’Aiglon faan Edmond Rostand. Hat spelet uk menelk rolen, t.b. uun William Shakespeare san Hamlet. Hat maaget muar teaaterturneen am a wäält an wiar ian faan dön iarst prominent schauspelern, diar tuunapnaamen maaget an uun kiinofilmen spelet haa. Commons: Sarah Bernhardt – Saamling faan biljen of filmer


Pooken san en gefeerelk wiiruskraankhaid. Jo wurd faan pookenwiiren (Variola virus) ütjliaset. Ei fölen auerlewe a pooken. Sant 1977 san nian pooken muar aptreeden. At WHO an ööder iinrachtangen haa diar mä imfin för suragt, dat di wiirus daalang ütjstürwen as. Di nööm pooken komt ütj at germaans an ment so föl üs pöös. Hi steget uk uun't ingelsk pocket of fransöösk poche. Uk diarten kön pooken fu, jo san för minsken oober ei gefeerelk. Uun't jindial halep küpooken (Vaccinia virus) diarbi, dat minsken nian minskenpooken muar fu, wan jo ans mä küpooken imfet wurden san. At pooksaaten wiar föörskrewen, bit a pooken ütjstürwen wiar. Commonskategorii: Pooken – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Variola virus Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


Poxviridae san en famile faan wiiren. Jo liase pooken ütj. Onerfamile: Chordopoxvirinae Sköölen: Avipoxvirus – Capripoxvirus – Centapoxvirus – Cervidpoxvirus – Crocodylidpoxvirus – Leporipoxvirus – Molluscipoxvirus – Orthopoxvirus * – Parapoxvirus – Suipoxvirus – Yatapoxvirus * Orthopoxvirus (Echt pooken) Slacher: Camelpox virus – Cowpox virus – Ectromelia virus – Monkeypox virus – Raccoonpox virus – Skunkpox virus – Taterapox virus – Vaccinia virus – Variola virus – Volepox virus Onerfamile: Entemopoxvirinae Sköölen: Alphaentomopoxvirus – Betaentomopoxvirus – Gammaentomopoxvirus Wikispecies hää en artiikel tu: Poxviridae Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


At Base Léonore (Léonore dootenbeenk) as en iinrachtang faan't fransöösk kultuurministerium. Diar woort fäästhäälen, hoker tu't iarenlegioon hiart. Di nööm faan't dootenbeenk komt faan Lé (legioon) an honore (iar). Det iarenlegioon as faan Napoléon Bonaparte uun't juar 1802 iinracht wurden. Wääbsteed faan't dootenbeenk