A Karper (Cyprinidae) san det gratst famile faan fasker uun det order faan a Karpoortagen (Cypriniformes). Diar jaft at muar üs 1.300 slacher faan. Acheilognathinae – Alburninae – Barbinae – Cyprininae – Danioninae – Garrinae – Gobioninae – Labeoninae – Leuciscinae – Rasborinae – Schizothoracinae – Xenocypridinae Carassius Gulfask (Carassius gibelio forma auratus) Cyprinus Karp, Koi (Cyprinus carpio) Commonskategorii: Karper – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Karper


A Hunfasker (Brachionichthyidae) san en famile faan fasker uun det order faan a Iaremfasker (Lophiiformes). Jo lewe süüdelk Austraalien an trinjam Tasmaanien. Brachionichthys Brachiopsilus Pezichthys Sympterichthys Thymichthys Brachionichthys Plaket Hunfask (Brachionichthys hirsutus) Commonskategorii: Hunfasker – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Hunfasker


A Iaremfasker of Iaremflikerten (Lophiiformes) san en order faan Bianfasker (Osteichthyes). Jo sä en betj aparte ütj mä hör grat hood an hör lung an smääl brastflikern ("iarmer"). Antennarioidei Antennariidae – Brachionichthyidae – Lophichthyidae – Tetrabrachiidae Lophioidei Lophiidae Ogcocephalioidei Ceratioidea - Chaunacioidea - Ogcocephalioidea Hunfasker (Brachionichthyidae) Brachionichthys Plaket Hunfask (Brachionichthys hirsutus) Siadeiwler (Lophiidae) Lophius Siadeiwel (Lophius piscatorius) Commonskategorii: Iaremfasker – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Iaremfasker


A Piaderfaskoortagen (Zeiformes) san en order faan Bianfasker (Osteichthyes), diar miast uun jip weeder lewe. Cyttidae Grammicolepididae Oreosomatidae Parazenidae Zeidae Zeniontidae Piaderfasker (Zeidae) Zeus Piaderfask, Hiarangskönang (Zeus faber) Commonskategorii: Piaderfaskoortagen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Piaderfaskoortagen


A Piaderfasker (Zeidae) san en famile faan Bianfasker (Osteichthyes) uun det order faan a Piaderfaskoortagen (Zeiformes). Jo haa hör nööm efter Zeus, di huuchst God faan't Greks Mytologii. Zenopsis Zenopsis conchifer – Zenopsis filamentosa – Zenopsis nebulosa – Zenopsis oblonga – Zenopsis stabilispinosa Zeus Zeus capensis – Zeus faber Commonskategorii: Piaderfasker – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Piaderfasker


A Piaderfask of Hiarangskönang (Zeus faber), fransöösk Saint-Pierre, ingelsk John Dory as en Bianfask uun det famile faan a Piaderfasker (Zeidae). Hi koon 60 cm lung an 4 kg swaar wurd. A Piaderfask hää en grat bedüüdang för a faskerei. Piaderfasker uun a fasklooden. Commonskategorii: Piaderfask – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Piaderfask


A Stianboten (Scophthalmidae) san en famile faan Platfasker (Pleuronectiformes). Jo lewe bal aaltumaal uun Euroopa. Lepidorhombus Lepidorhombus boscii – Lepidorhombus whiffiagonis Phrynorhombus Phrynorhombus norvegicus Scophthalmus Scophthalmus aquosus – Stianbot (Scophthalmus maxima) – Scophthalmus maeotica – Scophthalmus rhombus Zeugopterus Zeugopterus punctatus – Zeugopterus regius Commonskategorii: Stianboten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Stianboten


A Tonger (Soleidae, faan latiinsk solea = sööl, sandaal) san en famile faan Platfasker (Pleuronectiformes). Diar jaft at muar üs 170 slacher uun 32 sköölen tu. Jo haa en grat bedüüdang för a faskerei. Achiroides - Achlyopa - Aesopia - Aseraggodes - Austroglossus - Bathysolea - Brachirus -Buglossidium - Coryphillus - Dagetichthys - Dicologlossa - Heteromycteris - Leptachirus - Liachirus - Microchirus - Monochirus - Parachirus - Pardachirus - Pegusa - Phyllichthys - Pseudaesopia - Rhinosolea - Solea - Soleichthys - Synaptura - Typhlachirus - Vanstraelenia - Zebrias Solea Tong (Solea solea) Commonskategorii: Tonger – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Tonger


A Barschoortagen (Perciformes, of uk: Serraniformes) san en grat order faan Bianfasker (Osteichthyes). Bembropoidei – Cottoidei – Labroidei – Normanichthyoidei – Percoidei – Platycephaloidei – Scorpaenoidei – Serranoidei – Notothenioidei – Triglioidei Siawulwer (Anarhichadidae) Anarhichas Siawulew, Stianbitjer Siahaasen (Cyclopteridae) Cyclopterus Siahaas, Happot (Cyclopterus lumpus) Stegelpoden (Gasterosteidae) Lapfasker (Labridae) Sparisoma Europeesk Popegeifask (Sparisoma cretense) Makreelen an Tuunfasker (Scombridae) Auxis Faalsk Bonito (Auxis thazard) Katsuwonus (Echt) Bonito (Katsuwonus pelamis) Scomber Makreel (Scomber scombrus) Tuunfasker (Thunnus) Draaghööd (Scorpaenidae) Scorpaena Brün Draaghood (Scorpaena porcus) Ruadbarschen (Sebastidae) Sebastes Ruadbarsch (Sebastes norvegicus) Piadermaaner (Trachinidae) Echiichthys Letj Piadermaan (Echiichthys vipera) Trachinus Grat Piadermaan (Trachinus draco) Knorhööner (Triglidae ) Chelidonichthys Ruad Knorhöön (Chelidonichthys lucernus) Elkooner (Zoarcidae) Zoarces Elkoon (Zoarces viviparus) Commonskategorii: Barschoortagen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Barschoortagen


A Siahaasen (Cyclopteridae) san en famile faan fasker uun det order faan a Barschoortagen (Perciformes). Aptocyclus – Cyclopsis – Cyclopteropsis – Cyclopterus – Eumicrotremus – Georgimarinus – Lethotremus – Microancathus Cyclopterus Siahaas, Happot (Cyclopterus lumpus) Commonskategorii: Siahaasen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Siahaasen


Kaluga (üüb Rüs: Калу́га Kalúga [kɐˈɫuɡə]) as at hoodsteed faan det Kaluga Prowins uun Rüslun. At steed leit uun a uast faan't prowins. Det hee 332.039 lidj (2020). Üüs ka-LU-ge ütjspreegen. Russia: Kaluga Oblast, citypopulation.de


A Makreelen an Tuunfasker (Scombridae) san en famile faan Bianfasker uun det order faan a Barschoortagen (Perciformes). Jo haa en grat bedüüdang för a faskerei. At jaft wel son 50 slacher uun 15 sköölen. Acanthocybium – Allothunnus – †Auxides – Auxis – Cybiosarda – †Eoscomber – Euthynnus – Gasterochisma – †Godsillia – Grammatorcynus – Gymnosarda – Katsuwonus – Orcynopsis – †Pseudoauxides – Rastrelliger – Sarda – Scomber – Scomberomorus – †Scombrinus – Thunnus – †Thunnoscomberoides Scombrini Scomber Makreel (Scomber scombrus) Thunnini Auxis Faalsk Bonito (Auxis thazard) Katsuwonus (Echt) Bonito (Katsuwonus pelamis) Tuunfasker (Thunnus) Commonskategorii: Makreelen an Tuunfasker – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Makreelen an Tuunfasker


A Piadermaaner (Trachinidae) san en famile faan Bianfasker uun det order faan a Barschoortagen (Perciformes). Jo lewe fööraal uun a uastelk Atlantik, uun't Madlunsia an uun't Suart Sia. Di Grat Piadermaan (Trachinus draco) komt uk uun Nuurd- an Uastsia föör. Piadermaaner hual en böös stark gift uun hör ragpuarter. Det as uk för minsken gefeerelk. Echiichthys E. vipera (Letj Piadermaan) Trachinus T. araneus – T. armatus – T. collignoni – T. cornutus – T. draco (Grat Piadermaan) – T. lineolatus – T. pellegrini – T. radiatus Commonskategorii: Piadermaaner – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Piadermaaner Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


A Elkooner (Zoarcidae) san en famile faan Bianfasker uun det order faan a Barschoortagen Perciformes). Diar hiar gud 250 slacher tu. A miasten lewe uun a nuurdelk Pasiifik. Uun Nuurdeuroopa san't man trii slacher. Gymnelinae – Lycodinae – Lycozoarcinae – Zoarcinae Aiakas – Andriashevia – Arctolycus – Argentinolycus – Austrolycus – Azygopterus – Barbapellis – Bellingshausenia – Bentartia – Bilabria – Bothrocara – Bothrocarina – Crossostomus – Dadyanos – Davidijordania – Derepodichthys – Dieidolycus – Ericandersonia – Eucryphycus – Eulophias – Exechodontes – Gosztonyia – Gymnelopsis – Gymnelus – Hadropareia – Hadropogonichthys – Iluocoetes – Japonolycodes – Krusensterniella – Letholycus – Leucogrammolycus – Lycenchelys – Lycodapus – Lycodes – Lycodichthys – Lycodonus – Lycogrammoides – Lyconema – Lycozoarces – Magadanichthys – Maynea – Melanostigma – Nalbantichthys – Neozoarces – Notolycodes – Oidiphorus – Opaeophacus – Ophthalmolycus – Pachycara – Patagolycus – Phucocoetes – Piedrabuenia – Plesienchelys – Pogonolycus – Puzanovia – Pyrolycus – Santelmoa – Seleniolycus – Taranetzella – Thermarces – Zoarces – Zoarchias Uun Euroopa lewe: Lycenchelys sarsi, Noorweegen an Islun Lycodes vahli, Noorweegen an Islun Elkoon (Zoarces viviparus), Nuurd- an Uastsia. Commonskategorii: Elkooner – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Elkooner


A Grat Piadermaan (Trachinus draco) as en slach faan Bianfasker uun det order faan a Barschoortagen (Perciformes). Hi lewet uun a uastelk Atlantik, uun't Madlunsia an uun a Nuurdsia. A Grat Piadermaan mei ham hal uun a sun ferbode, an teewt diar üüb letj weederdiarten. Üüb a rag hää hi giftag puarter; jo kön uk för minsken gefeerelk wurd, wan's diar üüb treed. Commonskategorii: Grat Piadermaan – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Grat Piadermaan Grat Piadermaan üüb Fishbase.org (ingelsk) Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


A Letj Piadermaan (Echiichthys vipera) as en slach faan Bianfasker uun det order faan a Barschoortagen (Perciformes). Hi lewet uun a uastelk Atlantik, uun't Madlunsia an uun a Nuurdsia. A Letj Piadermaan liket a Grat Piadermaan (Trachinus draco) an hää jüst so giftag puurter üüb a rag, diar för minsken gefeerelk san. Commonskategorii: Letj Piadermaan – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Letj Piadermaan Letj Piadermaan üüb Fishbase.org (ingelsk) Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


A Bot (Platichthys flesus) as en Platfask (Pleuronectiformes) uun det famile faan a Skolen (Pleuronectidae). Hi lewet uun a nuurduastelk Atlantik, uun't nuurdelk Madlunsia an uun't Suart Sia. Hat hää en grat bedüüdang för a faskerei. Commonskategorii: Boten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Boten


At Sunskol (Limanda limanda), uun Uastfresklun Skantje as en Platfask (Pleuronectiformes) uun det famile faan a Skolen (Pleuronectidae). Hat hää en grat bedüüdang för a faskerei. Commonskategorii: Sunskolen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Sunskolen


Sjüüren (Pinus) hiar tu a näädelbuumer (Pinophyta) faan det famile Pinaceae. A miast sjüüren slacher waaks üs en buum, enkelten oober uk man üs en strük. Sjüüren san imergreen an stirme stark. Jo kön 50 bit 60 m huuch wurd. Enkelt slacher kön 4000 juar ual wurd. Sjüüren fanjst dü fööraal üüb a nuurdelk eerdheleft, diar huar't ei tu hiat an wiat enooch as. Uun Korea an Japan stun sjüüren üs en sümbool för krääft, dülaghaid an en loong leewent. Uun Sjiina täält a sjüürenbuum mä at plum an a bambus tu a 'trii frinjer faan a wonter'. Am en stak lun mä buumer tu beplaantin, namt am hal sjüüren. Jo waaks gau an kem mä en skraalen grünj turocht so üs uun a hias. Rian Monokultüüren kön oober gau faan insekten befäälen wurd an braan uk gau. ufdialang Pinus onerufdialang Pinus (Europa, Aasien, Nuurdameerikoo (uastküst), Kuuba) onerufdialang Pinaster (Madlunsia, Kanaaren, Himalaya) ufdialang Trifoliae onerufdialang Contortae (Nuurdameerikoo) onerufdialang Australes (Madelameerikoo, Kariibik) onerufdialang Ponderosae (Nuurdameerikoo (waastküst), Mexiko) ufdialang Parrya onerufdialang Balfourianae (Nuurdameerikoo (waasten)) onerufdialang Cembroides (Nuurdameerikoo (süüdwaasten), Mexiko) onerufdialang Nelsoniae (Mexiko) ufdialang Quinquefoliae onerufdialang Gerardianae (Uastaasien, Himalaya) onerufdialang Krempfianae (Vietnam)) onerufdialang Strobus (Nuurdameerikoo, Europa, Aasien) At sjüürenholt as lacht. Hat woort


A Heilbot (Hippoglossus hippoglossus) as en Platfask (Pleuronectiformes) uun det famile faan a Skolen (Pleuronectidae). Hi lewet uun a Nuurdatlantik, koon trii meeter lung an 400 kg swaar wurd. Commonskategorii: Heilbot – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Heilbot


A Hurnfaskoortagen (Beloniformes) san en order faan Bianfasker (Osteichthyes). Adrianichthyoidei Adrianichthyidae Belonoidei Exocoetoidea Flän Fasker (Exocoetidae) Hemiramphidae Scomberesocoidea Hurnfasker (Belonidae) Scomberesocidae Zenarchopteridae Commonskategorii: Hurnfaskoortagen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Hurnfaskoortagen


Di Swinswalfesk (Phocoenidae) jert tö di Walfesken (Cetacea) wat Tetjidiirten sen. Maarswin (Phocoena phocoena) Sa es dit noch. Di Wali sen Diirten, wat jerer ön't Lön lewet haa. Di Weetenskep wel weet, dat di rocht nai bi di Hingstfutdiirten me tau Taunen (Artiodactyla), sa üs Sjip en Girafen sen. Commons: Swinswali – Saamling fan Skelter en Videos Wikispecies heer en artiikel tö: Swinswali


A Hurnfasker (Belonidae, faan greks βέλος = „piil“) san en famile faan Bianfasker (Osteichthyes) uun det order faan a Hurnfaskoortagen (Beloniformes). Diar hiar ~12 sköölen mä 40 slacher tu. Ablennes – Belone – Belonion – Petalichthys – Platybelone – Potamorrhaphis – Pseudotylosurus – Strongylura – Tylosurus – Xenentodon Belone Hurnfask (Belone belone) Commonskategorii: Hurnfasker – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Hurnfasker Hurnfasker üüb Fishbase.org (ingelsk)


A (Gewöönelk) Hurnfask (Belone belone) as en slach faan Bianfasker (Osteichthyes) uun det famile faan a Hurnfasker (Belonidae). Hi as böös slaank an feit bi't köögin of braasin green bian. Spriadkoord, laachtblä = waanerregiuunen Hurnfask üüb en markes Hurnfask, hood an nääb Commonskategorii: Hurnfask – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Hurnfask Hurnfask üüb Fishbase.org (ingelsk)


FishBase as en online-dootenbeenk mä bilen an beskriiwangen faan knaap 35.000 fasker, muar üs 320.000 nöömer an knaap 60.000 bilen. Diar werke muar üs 2.000 iinrachtangen bi mä. Fishbase.org Wääbsteed Fishbase.de Sjiisk tugang tu det dootenbeenk


Faskerei as en wiartskapstwiig, diar ham mä det fangen of aptjin faan fasker of ööder weederdiarten befaadet. Büürerei, Jacht an Faskerei san primeer wiartskapstwiiger, auer jo för üüs iidj surge. Huuchsiafaskerei Küstenfaskerei Banenfaskerei üüb sian an struumer Pelkin En betj ütj a rä faal Aquakultuuren För a miast faskereioorten wurd need brükt. Jo kön slebet wurd, of a fasker wurd diar iin jaaget. Faskerneed Höömer Homertiiner Aquakultuur Pelkin uf Hukrin mä haag an wirem woort daalang ei muar so föl bedrewen. Hukrin mä lungliinen as daaalang uun flook steeden ferbeeden, auer diar uk fögler bi amkem. Pelkin Hukrin mä lungliinen Grünjhukrin Commonskategorii: Faskerei – Saamlang faan bilen of filmer


A Siadeiwler (Lophiidae) san en famile faan Bianfasker (Osteichthyes) uun det order faan a Iaremfasker (Lophiiformes). Diar jaft at sjauer sköölen mä 28 slacher faan. Lophiodes L. beroe – L. bruchius – L. caulinaris – L. endoi – L. fimbriatus – L. gracilimanus – L. insidiator – L. iwamotoi – L. kempi – L. miacanthus – L. monodi – L. mutilus – L. naresi – L. reticulatus – L. spilurus – L. triradiatus Lophiomus L. setigerus Lophius L. americanus – L. budegassa – L. gastrophysus – L. litulon – L. piscatorius – L. vaillanti – L. vomerinus Sladenia S. gardineri – S. remiger – S. shaefersi – S. zhui Commonskategorii: Siadeiwler – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Siadeiwler


A Siadeiwel (Lophius piscatorius) as en Bianfask uun det order faan a Iaremfasker (Lophiiformes). Hi lewet uun a nuurduastelk Atlantik, uun't Madlunsia an uun't Suart Sia uun en jipde faan 20 m bit 1.000 m. Commonskategorii: Siadeiwel – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Siadeiwel


Di Walfesken (Cetacea) sen en Ördning fan di Tetjidiirten. Hat jeft ombi 80 Aarten, wat ali iin ön't Weeter lewi. 1. Di Bartenwali (Mysteceti), wat dat Weeter filtriari en dit Plankton diarbenen āpiit. Bi di Bartenwali sen di gurtest Diirten üp Warel me bi. 2. Di Tērwali (Odonocenti), wat Roowerdiirten sen en üđer Diirtern āpiit. Nuurđfriisk Bidrachen aur di Swinswal Dat Uurt "Walfesk" es ek gans rocht, aurdat di Wali Rechknaakendiirten fan't Lön sen, wat jam fuar't Weeter önpaset haa. Di Wali sen rocht nai bi di Hingstfutdiirten me paarwiis Taunen (Atriodactyla). Em nēmt biiring Grupen töhop Cetartiodactyla, aurdat em ja uk langsen wat fuarhaa skel. Fuar't miist lewi di Wali iin ön't Saaltweeter. Hat jeft uk forskelig Delfinaarten, wat iin ön Flüsi uuni, hur Swetweeter benen es. Di Wali uur mener, aurdat di Mensken aural jaar Skit iin ön't Weeter smit, di Wali iin ön Naten fan di Feskeri kum en duar gung. Diartö kumt, dat gurt Fabrikskepen olterfuul fan di Wali feski.


Det Côtes-d'Armor Department ([kot daʁmɔʁ]; üüb Bretoonsk: Aodoù-an-Arvor; föör 1990 Côtes-du-Nord) as ian faan dön fjauer departmenten faan a Bretagne uun Frankrik. At department leit uun a nuurd faan't regiuun. Uun a nuurd as de Ingelsk Kanool, uun a uast Ille-et-Vilaine, uun a süüd Morbihan an uun a waast Finistère. Det hee 599.149 lidj (2021). At hoodsteed faan't department as Saint-Brieuc. At department hee föl letj berger, wat huuger uun a süüd (a Monts d'Arrée uun a süüdwaast an a Landes du Mené uun a süüduast) üüs uun a nuurd san. De huuchst ponkt uun't department as Mont Bel-Air (339 m), wat uun a süüd stäänt. Struumer: Trieux, Blavet an Rance. Eilunen: Île de Bréhat, Les Sept Îles an öler letjer eilunen. Dön tjiin gratst steeden uun't department san: Hüs uun Saint-Brieuc Hüsing uun Lannion At department hee fjauer arrondissementen, wat iin uun 348 komuunen onerdiald san: A kommuunen hiar uk tu tau slacher faan ferbanter: sööwen gemianskapen faan komuunen (communautés de communes) an fjauer gemianskapen faan aglomeratschuunen (communautés d’agglomération). Gemianskapen faan komuunen: Côte d’Émeraude - Kreiz-Breizh - Lamballe Terre et Mer - Leff Armor Communauté - Loudéac Communauté–Bretagne Centre - Poher Communauté - Pontivy Communauté. Gemianskapen faan aglomeratschuunen: Dinan


Det Finistère Department ([finistɛʁ]; üüb Bretoonsk: Penn-ar-Bed) as ian faan dön fjauer departmenten faan a Bretagne uun Frankrik. At department leit uun a waast faan't regiuun. Uun a nuurd as de Ingelsk Kanool, uun a nuurduast leit Côtes-d'Armor, uun a süüduast Morbihan, uun a süüd a Atlantik an uun a waast det Keltisk Sia. Det hee 914.376 lidj (2021). At hoodsteed faan't department as Quimper. Uun a uast san berger - a Monts d'Arrée an at Montagne Noire. De huuchst ponkt uunt't department as de Roc'h Ruz (385 m), wat uk de huuchst ponkt uun a Bretagne as. Struumer: Aulne, Odet. Eilunen: Île d’Ouessant an öler letjer eilunen. Dön tjiin gratst steeden uun't department san: At department hee fjauer arrondissementen, wat iin uun 282 komuunen onerdiald san: A kommuunen hiar uk tu trii slacher faan ferbanter: seekstanj gemianskapen faan komuunen (communautés de communes), fjauer gemianskapen faan aglomeratschuunen (communautés d’agglomération) an ian metropool (métropole; Brest). Gemianskapen faan komuunen: Cap Sizun-Pointe du Raz - Douarnenez Communauté - Haut-Léon Communauté - Haut Pays Bigouden - Haute Cornouaille - Lesneven et Côte des Légendes - Monts d’Arrée Communauté - Pays Bigouden Sud - Pays d’Iroise - Pays de Landerneau-Daoulas - Pays de Landivisiau -


Det Ille-et-Vilaine Department ([il e vilɛn]; üüb Bretoonsk: Il-ha-Gwilen) as ian faan dön fjauer departmenten faan a Bretagne uun Frankrik. At department leit uun a uast faan't regiuun. Det hee 1.094.677 lidj (2021). At hoodsteed faan't department as Rennes. Struumer: Ille, Vilaine, Affe an Seiche. Eilunen: Île de Cézembre an letjer eilunen. Dön tjiin gratst steeden uun't department san: At department hee fjauer arrondissementen, wat iin uun 333 komuunen onerdiald san: A kommuunen hiar uk tu trii slacher faan ferbanter: tretanj gemianskapen faan komuunen (communautés de communes), fjauer gemianskapen faan aglomeratschuunen (communautés d’agglomération) an ian metropool (métropole; Rennes). Gemianskapen faan komuunen: Bretagne Porte de Loire Communauté - Bretagne Romantique - Brocéliande - Côte d’Émeraude - Couesnon Marches de Bretagne - Liffré-Cormier Communauté - Montfort Communauté - Pays de Châteaugiron Communauté - Pays de Dol et de la Baie du Mont Saint-Michel - Pays de la Roche aux Fées - Saint-Méen Montauban - Val d’Ille-Aubigné - Vallons de Haute-Bretagne Communauté. Gemianskapen faan aglomeratschuunen: Fougères Agglomération - Pays de Saint-Malo - Redon Agglomération - Vitré Communauté. At department hee uk 27 kantoonen, wat sowat üüs woolkreiser san: Bain-de-Bretagne - Betton - Bruz - Châteaugiron - Combourg - Dol-de-Bretagne - Fougères-1 - Fougères-2


Det Morbihan Department ([mɔʀbiˈɑ̃]; üüb Bretoonsk: Mor-Bihan, det ment "letj sia") as ian faan dön fjauer departmenten faan a Bretagne uun Frankrik. At department leit uun a süüd faan't regiuun. Det hee 763.095 lidj (2021). At hoodsteed faan't department as Vannes. Struumer: Étel, Hennebont. Eilunen: Belle-Île-en Mer, Île de Groix, Île d'Houat an Île d'Hœdic. Dön tjiin gratst steeden uun't department san: At department hee trii arrondissementen, wat iin uun 249 komuunen onerdiald san: A kommuunen hiar uk tu tau slacher faan ferbanter: elwen gemianskapen faan komuunen (communautés de communes) an fjauer gemianskapen faan aglomeratschuunen (communautés d’agglomération). Gemianskapen faan komuunen: Arc Sud Bretagne - Auray Quiberon Terre Atlantique - Baud Communauté - Belle-Île-en-Mer - Blavet Bellevue Océan - Centre Morbihan Communauté - De l’Oust à Brocéliande Communauté - Ploërmel Communauté - Pontivy Communauté - Questembert Communauté - Roi Morvan Communauté. Gemianskapen faan aglomeratschuunen: Golfe du Morbihan-Vannes Agglomération - Lorient Agglomération - Presqu’île de Guérande Atlantique - Redon Agglomération. Det hee uk 21 kantoonen, wat sowat üüs woolkreiser san: Auray - Gourin - Grand-Champ - Guer - Guidel - Hennebont - Lanester - Lorient-1 - Lorient-2 - Moréac - Muzillac - Ploemeur - Ploërmel - Pluvigner - Pontivy - Questembert -


A Callorhinchus san en skööl faan Graselfasker uun det order faan a Draagfasker (Chimaeriformes). Jo het uk Elefantenfasker, auer jo son grat nöös (pluchnöös) haa. Diar jaft at trii slacher faan. C. callorhynchus Süüdameerikoo C. capensis Süüdafrikoo C. milii Austraalien, Süüdpasiifik Commonskategorii: Callorhinchus – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Callorhinchus Callorhinchus üüb Fishbase.org (ingelsk)


A Chimaeridae san en famile faan Graselfasker uun det order faan a Draagfasker (Chimaeriformes) mä 44 slacher. Chimaera C. argiloba – C. bahamaensis – C. buccanigella – C. carophila – C. cubana – C. didierae – C. fulva – †C. gosseleti – C. jordani – C. lignaria – C. macrospina – C. monstrosa (Siakaat) – C. notafricana – C. obscura – C. opalescens – C. orientalis – C. owstoni – C. panthera – C. phantasma – C. willwatchi Hydrolagus H. affinis – H. africanus – H. alberti – H. alphus – H. barbouri – H. bemisi – H. colliei (Plaket Siaroot) – H. deani – H. eidolon – H. erithacus – H. lusitanicus – H. macrophthalmus – H. matallanasi – H. mccoskeri – H. media – H. melanophasma – H. mirabilis – H. mitsukurii – H. novaezealandiae – H. pallidus – H. purpurescens – H. trolli Commonskategorii: Chimaeridae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Chimaeridae Chimaeridae üüb Fishbase.org (ingelsk)


A Rhinochimaeridae san en famile faan Graselfasker uun det order faan a Draagfasker (Chimaeriformes). Diar hiar aacht slacher uun trii sköölen tu. Harriotta H. haeckeli - H. raleighana Neoharriotta N. carri - N. pinnata - N. pumila Rhinochimaera R. africana - R. atlantica - R. pacifica Elasmodus (†) Commonskategorii: Rhinochimaeridae – Saamlang faan bilen of filmer Commonskategorii: Rhinochimaeridae – Saamlang faan bilen of filmer Rhinochimaeridae üüb Fishbase.org (ingelsk)


A Laksfasker (Salmonidae) san det iansagst famile faan Bianfasker uun det order faan a Laksoortagen (Salmoniformes). Diar hiar flook slacher tu, diar en grat bedüüdang för a faskerei haa. Coregoninae Coregonus (Mareenen, Felchen, Schneepel) Prosopium (Witjfask) Stenodus Salmoninae Brachymystax Hucho (Huchen) Oncorhynchus (Forelen, Laksen) Parahucho Salmo (Forelen, Laksen) Salvelinus (Forelen, Saiblingen) Salvethymus Thymallinae Eschen (Thymallus) Commonskategorii: Laksfasker – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Laksfasker


A Eschen (Thymallus) san en skööl faan Bianfasker uun det famile faan a Laksfasker (Salmonidae). Jo lewe üüb a nuurdelk eerdheleft. Eschen freed letj weederdiarten an fleegen. Uun a wos tji jo a struumer amhuuch, am hör aier uftuleien, an uun a leed somer tji's weder amdeel. T. aeliani – T. arcticus – T. brevipinnis – T. brevirostris – T. burejensis – T. grubii – T. mertensii – T. nigrescens – T. pallasii – T. svetovidovi – T. thymallus – T. tugarinae – T. yaluensis Th. arcticus Th. baikalensis Th. thymallus Commonskategorii: Eschen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Eschen


Forelen het en hialer rä faan Bianfasker uun det onerfamile Salmoninae faan a Laksfasker (Salmonidae), diar tu ünlik sköölen hiar. Oncorhynchus, Pasiifik Oncorhynchus aquabonita Oncorhynchus clarki Oncorhynchus gilae Oncorhynchus mykiss O. aquabonita O. mykiss Salmo, Euraasien Salmo trutta fario Salmo trutta lacustris Salmo trutta trutta S. trutta fario S. trutta lacustris S. trutta trutta Salvelinus Salvelinus alpinus Salvelinus confluentus Salvelinus fontinalus Salvelinus malma Salvelinus namaycush S. alpinus S. fontinalis S. namaycush Commonskategorii: Salmoninae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Salmoninae


Laksen het en hialer rä faan Bianfasker uun det onerfamile Salmoninae faan a Laksfasker (Salmonidae), diar tu ünlik sköölen hiar. Oncorhynchus, Pasiifik Oncorhynchus gorbuscha Oncorhynchus keta Oncorhynchus tshawytscha Oncorhynchus masou Oncorhynchus nerka Oncorhynchus kisutch O. gorbuscha O. keta O. tshawytscha O. masou O. nerka O. kisutch Salmo, Euraasien Salmo salar S. salar, Atlantik-Laks Stenodus Stenodus leucichthys S. leucichthys Commonskategorii: Salmoninae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Salmoninae


Det Calvados Department [kalvados] as ian faan dön fiiw departmenten faan a Normandie uun Frankrik. At department leit uun a maden faan't regiuun. Det hee 692.932 lidj (2021). At hoodsteed faan't department as Caen. Dön tjiin gratst steeden uun't department san: At department hee fjauer arrondissementen: 1975 folksteeling - 560.354 1982 folksteeling - 589.025 1990 folksteeling - 617.991 1999 folksteeling - 647.873 2007 schetsing - 673.144 2015 schetsing - 693.042 2018 schetsing - 694.056 France: Administrative Division, citypopulation.de France: Calvados, citypopulation.de Calvados: Department in France, citypopulation.de


Det Eure Department [œʁ] as ian faan dön fiiw departmenten faan a Normandie uun Frankrik. At department leit uun a uast faan't regiuun. Det hee 595.218 lidj (2021). At hoodsteed faan't department as Évreux. De Seine Struum leept troch a nuurduast faan't department. Dön tjiin gratst steeden uun't department san: At department hee trii arrondissementen: 1975 folksteeling - 422.952 1982 folksteeling - 462.254 1990 folksteeling - 513.818 1999 folksteeling - 541.054 2007 schetsing - 572.105 2015 schetsing - 601.948 2018 schetsing - 599.962 France: Administrative Division, citypopulation.de France: Eure, citypopulation.de Eure: Department in France, citypopulation.de


Det Manche Department [mɑ̃ʃ] as ian faan dön fiiw departmenten faan a Normandie uun Frankrik. At department leit uun a waast faan't regiuun. Det hee 491.532 lidj (2021). At hoodsteed faan't department as Saint-Lô. Dön tjiin gratst steeden uun't department: At department hee fjauer arrondissementen: 1975 folksteeling - 452.275 1982 folksteeling - 466.482 1990 folksteeling - 480.123 1999 folksteeling - 481.983 2007 schetsing - 495.676 2015 schetsing - 499.824 2018 schetsing - 495.983 France: Administrative Division, citypopulation.de France: Manche, citypopulation.de Manche: Department in France, citypopulation.de


Det Orne Department [ɔʁn] as ian faan dön fiiw departmenten faan a Normandie uun Frankrik. At department leit uun a süüd faan't regiuun. Det hee 275.186 lidj (2021). At hoodsteed faan't department as Alençon. Dön tjiin gratst steeden uun't department san: At department hee trii arrondissementen, wat iin uun 21 komuunen onerdiald san: 1975 folksteeling - 293.523 1982 folksteeling - 295.472 1990 folksteeling - 293.204 1999 folksteeling - 292.337 2007 schetsing - 292.609 2015 schetsing - 286.618 2018 schetsing - 281.593 France: Administrative Division, citypopulation.de France: Orne, citypopulation.de Orne: Department in France, citypopulation.de


Det Seine-Maritime Department ([sɛn maʁitim]; föör 1955 Seine-Inférieure) as ian faan dön fiiw departmenten faan a Normandie uun Frankrik. At department leit uun a nuurduast faan't regiuun. Det hee 1.251.224 lidj (2021). At hoodsteed faan't department as Rouen. Dön tjiin gratst steeden uun't department san: At department hee trii arrondissementen: 1975 folksteeling - 1.172.743 1982 folksteeling - 1.193.108 1990 folksteeling - 1.223.429 1999 folksteeling - 1.239.138 2007 schetsing - 1.244.611 2015 schetsing - 1.257.699 2018 schetsing - 1.255.883 France: Administrative Division, citypopulation.de France: Seine-Maritime, citypopulation.de Seine-Maritime: Department in France, citypopulation.de


A Coregonus san en skööl faan Bianfasker uun det famile faan a Laksfasker (Salmonidae). Diar hiar en hialer rä fasker mä ünlik nöömer tu: Jo het Mareenen, Renken, Felchen of Schneepel an san temelk nai mäenööder. Jo haa en grat bedüüdang för a banenfaskerei. C. acrinasus – C. albellus – C. albula – †C. alpenae – C. alpinus – C. anaulorum – C. arenicolus – C. artedi – C. atterensis – C. austriacus – C. autumnalis – C. baerii – C. baicalensis – C. baunti – C. bavaricus – C. bezola – C. brienzii – C. candidus – C. chadary – C. clupeaformis – C. clupeoides – C. confusus – C. danneri – C. fatioi – †C. fera – C. fontanae – †C. gutturosus – C. heglingus – †C. hiemalis – C. hoferi – C. holsata – C. hoyi – C. huntsmani – †C. johannae –C. kiletz – C. kiyi – C. ladogae – C. laurettae – C. lavaretus – C. lucinensis – C. lutokka – C. macrophthalmus – C. maraena – C. maraenoides – C. maxillaris – C. megalops – C. migratorius – C. muksun – C. nasus – C. nelsonii – C. nigripinnis – C. nilssoni – C.


A Siawulwer (Anarhichadidae, greks anar(r)hichas ment „uunstaken klupe“) san en letj skööl faan Bianfasker uun det order faan a Barschoortagen (Perciformes). Trii slacher lewe uun a Atlantik an tau uun a Pasiifik. Jo wurd ~1,50 m lung an freed Wokdiarten, Kraaben an Homern. Hör flääsk woort üs Stianbitjer ferkääft. Anarhichas A. denticulatus A. lupus, Stianbitjer A. minor, Stianbitjer A. orientalis Anarrhichthys A. ocellatus Anarhichas lupus Stianbitjer, Loup de mer Anarhichas minor Stianbitjer, Loup de mer Commonskategorii: Siawulwer – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Siawulwer


Skandinoowien as en huulewailönj önjt norden foon Euroopa. Awt huulewailönj san da stoote Norwegen än et Swärik; kulturäl än spräklik hiirt uk Dånmark deertu. Wilems wårt Finlönj uk deertu räägent. Uk da autonoome gebiite äiwen as da Åland ailönje, Gräinlönj än da Färöer. Commons: Skandinoowien – Soomling foon bile än filme


A Dorschoortagen (Gadiformes) san en order faan Bianfasker (Osteichthyes). Jo lewe fööraal üüb nuurdelk eerdheleft. Flook slacher haa en grat bedüüdang för a faskerei. Bregmacerotidae Euclichthyidae Dorschen (Gadidae) Lotidae Macrouridae Melanonidae Siaheken (Merlucciidae) Moridae Muraenolepididae Phycidae Dorschen (Gadidae) Gadus Alaska-Sialaks (Gadus chalcogrammus) Dorsch (Gadus morhua) Melanogrammus Skelfask (Melanogrammus aeglefinus) Pollachius Polak (Pollachius pollachius) Sialaks (Pollachius virens) Siaheken (Merlucciidae) Merluccius Hek (Merluccius merluccius) Commonskategorii: Dorschoortagen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Dorschoortagen


A Dorschen (Gadidae) san en famile faan Bianfasker uun det order faan a Dorschoortagen (Gadiformes). A miasten lewe üüb a nuurdelk eerdheleft. Flook slacher haa en grat bedüüdang för a faskerei. Arctogadus – Boreogadus – Brosme – Ciliata – Eleginus – Enchelyopus – Gadiculus – Gadus – Gaidropsarus – Lota – Melanogrammus – Merlangius – Microgadus – Micromesistius – Molva – †Palimphemus – Phycis – Pollachius – Raniceps – Theragra – Trisopterus – Urophycis Gadus Alaska-Sialaks (Gadus chalcogrammus) Dorsch (Gadus morhua) Melanogrammus Skelfask (Melanogrammus aeglefinus) Pollachius Polak (Pollachius pollachius) Sialaks (Pollachius virens) G. chalcogrammus G. morhua M. aeglefinus P. pollachius P. virens Commonskategorii: Dorschen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Dorschen Dorschen üüb Fishbase.org (ingelsk)


A Ruadbarschen (Sebastidae) san en famile faan Bianfasker uun det order faan a Barschoortagen (Perciformes). Diar hiar muar üs 130 slacher tu, a miasten tu det skööl Sebastes. Adelosebastes – Helicolenus – Hozukius – Sebastes – Sebastiscus – Sebastolobus – Trachyscorpia Sebastes Ruadbarsch (Sebastes norvegicus) Commonskategorii: Ruadbarschen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Ruadbarschen


Det Aisne Department [ɛːn] as ian faan dön fiiw departmenten uun det Hauts-de-France Regiuun uun Frankrik. At department leit uun a uast faan't regiuun. Det hee 525.739 lidj (2021). At hoodsteed faan't department as Laon. Dön tjiin gratst steeden uun't department san: At department hee fiiw arrondissementen: At taal faan a lidj uun't department sant 1791: France: Administrative Division, citypopulation.de France: Aisne, citypopulation.de Site sur la Population et les Limites Administratives de la France.


Cetartiodactyla sen Weeterdiirter, wat Hingsfutdiirter me tau Taunen (Artiodactyla) wesen sen en jam me di Jaarhönerten fuar't Leewent iin ön't Weeter foranert haa. Di Wal (-fesk) es en gur Bispöl diarfuar. Wikispecies heer en artiikel tö: Cetartiodactyla


A (Echt) Bonito (Katsuwonus pelamis) as en Bianfask uun det famile faan a Makreelen an Tuunfasker (Scombridae). Hi as di iansagst slach uun det skööl Katsuwonus. Di Bonito liket en letjen Tuunfask. Hi het "echt", auer't uk en "ünechten" jaft: Faalsk Bonito (Auxis thazard) faan det skööl Auxis. Commonskategorii: Echt Bonito – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Echt Bonito


Tuunfasker (Thunnus, faan greks: θύνω / thýnō „ik jaage“) san en skööl faan Bianfasker uun det famile faan a Makreelen an Tuunfasker (Scombridae). Diar jaft at aacht slacher faan. Onerskööl Thunnus: Th. alalunga Witj Tuun LC - least concern (ei trüüwet) Th. maccoyii Süüdelk Bläfliker Tuun EN - endangered (trüüwet) Th. orientalis Nuurdelk Bläfliker Tuun LC - least concern (ei trüüwet) Th. thynnus Grat Tuun LC - least concern (ei trüüwet) Onerskööl Neothunnus: Th. albacares Güülfliker Tuun LC - least concern (ei trüüwet) Th. atlanticus Suartfliker Tuun LC - least concern (ei trüüwet) Th. obesus Gratuugen Tuun VU - vulnerable (uun gefoor) Th. tonggol Lungstört Tuun LC - least concern (ei trüüwet) Commonskategorii: Tuunfasker – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Tuunfasker


Det Oise Department [waz] as ian faan dön fiiw departmenten uun det Hauts-de-France Regiuun uun Frankrik. At department leit uun a süüd faan't regiuun. Det hee 830.002 lidj (2021). At hoodsteed faan't department as Beauvais. Dön tjiin gratst steeden uun't department san: At department hee fjauer arrondissementen. France: Administrative Division, citypopulation.de France: Oise, citypopulation.de Oise: Department in France, citypopulation.de


Det Pas-de-Calais Department [pɑdkaˈlɛ] as ian faan dön fiiw departmenten uun det Hauts-de-France Regiuun uun Frankrik. At department leit uun a nuurdwaast faan't regiuun. Det hee 1.455.508 lidj (2021). At hoodsteed faan't department as Arras. Dön tjiin gratst steeden uun't department san: At department hee sööwen arrondissementen. France: Administrative Division, citypopulation.de France: Pas-de-Calais, citypopulation.de Pas-de-Calais: Department in France, citypopulation.de


Det Somme Department [ˈsɔm] as ian faan dön fiiw departmenten uun det Hauts-de-France Regiuun uun Frankrik. At department leit uun a waast faan't regiuun. Det hee 567.410 lidj (2021). At hoodsteed faan't department as Amiens. Dön tjiin gratst steeden uun't department san: At department hee fjauer arrondissementen. France: Administrative Division, citypopulation.de France: Somme, citypopulation.de Somme: Department in France, citypopulation.de


A Faalsk Bonito (Auxis thazard) as en Bianfask uun det famile faan a Makreelen an Tuunfasker (Scombridae). Hi het uk Fregatmakreel an komt üüb a hialer welt föör. Hi het "faalsk", auer't uk en "echten" Bonito jaft (Katsuwonus pelamis), di beeder smääkt. Commonskategorii: Faalsk Bonito – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Faalsk Bonito


Det Loire-Atlantique Department [lwaʀatlɑ̃ˈtik] as ian faan dön fiiw departmenten uun det Pays de la Loire Regiuun uun Frankrik. At department leit uun a waast faan't regiuun Det hee 1.459.116 lidj (2021). At hoodsteed faan't department as Nantes. Dön tjiin gratst steeden uun't department san: France: Administrative Division, citypopulation.de France: Loire-Atlantique, citypopulation.de


Det Mayenne Department [majɛn] as ian faan dön fiiw departmenten uun det Pays de la Loire Regiuun uun Frankrik. At department leit uun a nuurd faan't regiuun. Det hee 305.521 lidj (2021). At hoodsteed faan't department as Laval. France: Administrative Division, citypopulation.de


Det Maine-et-Loire Department [mɛn e lwaʁ] as ian faan dön fiiw departmenten uun det Pays de la Loire Regiuun uun Frankrik. At department leit uun a maden faan't regiuun. Det hee 819.824 lidj (2021). At hoodsteed faan't department as Angers. Dön tjiin gratst steeden uun't department san: France: Administrative Division, citypopulation.de France: Maine-et-Loire, citypopulation.de


Det Sarthe Department [saʀt] as ian faan dön fiiw departmenten uun det Pays de la Loire Regiuun uun Frankrik. At department leit uun a nuurduast faan't regiuun. Det hee 562.301 lidj (2021). At hoodsteed faan't department as Le Mans. France: Administrative Division, citypopulation.de


Det Vendée Department [vɑ̃ˈde] as ian faan dön fiiw departmenten uun det Pays de la Loire Regiuun uun Frankrik. At department leit uun a süüd faan't regiuun. Det hee 691.298 lidj (2021). At hoodsteed faan't department as La Roche-sur-Yon. France: Administrative Division, citypopulation.de


Det Nord Department [nɔʁ] as ian faan dön fiiw departmenten uun det Hauts-de-France Regiuun uun Frankrik. Det hee 2.598.803 lidj (2021). At hoodsteed faan't department as Lille. Dön tjiin gratst steeden uun't department san: At department hee seeks arrondissementen: France: Administrative Division, citypopulation.de France: Nord, citypopulation.de Nord: Department in France, citypopulation.de


Flän Fasker (Exocoetidae) san en famile faan Bianfasker uun det order faan a Hurnfaskoortagen (Beloniformes). Enkelt slacher kön bit 400 meeter widj auer't weeder sjit. Cypselurinae Cheilopogon – Cypselurus – Hirundichthys – Prognichthys Exocoetinae Exocoetus Fodiatorinae Fodiator Parexocoetinae Parexocoetus Commonskategorii: Flän Fasker – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Flän Fasker


Eidem wiar en histoorisk saarep üüb Sal. At lai hunerten faan meetern uun't waasten faan Waasterlun uun a Nuurdsia. Eidem as muarsis faan sturemfluden auerspeeld an weder apbaud wurden. Efter det grat flud faan 1436 wurd Eidem ei weder apbaud, an jo iinwenern, wat det auerlewet haa, skebet widjer auer tu't uasten üüb a geest faan Tinem. Ütj detdiar siidlang "Süüdheedig" as do leederhen Waasterlun wurden. Det het "Waasterlun", auer't uun't waasten faan Tinem leit. Di huk käänt am daalang üs Ual-Waasterlun. Di sarktürn faan't ual Eidem skal noch loong tu sen weesen haa, an iarst efter det grat sturemflud faan 1634 wurd det nei sark "St. Niels" baud. Det Eidemer sark daaget det leetst tooch üüb det koord faan Johannes Mejer uun't "Neue Landesbeschreibung" faan Caspar Danckwerth ütj at juar 1652 ap. Auer't histoore faan Eidem an St. Niels (sjiisk)


A Ruadbarsch (Sebastes norvegicus; Sebastes marinus) as en Bianfask uun det order faan a Barschoortagen (Perciformes). Hi lewet uun a Nuurdatlantik. Ruadbarsch uun a looden Riaket Ruadbarsch Braaset filee mä irpelsaloot Commonskategorii: Ruadbarsch – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Ruadbarsch


Det Cher Department [ʃɛːʀ] as ian faan dön seeks departmenten uun det Centre-Val de Loire Regiuun uun Frankrik. At department leit uun a süüduast faan't regiuun. Det hee 296.919 lidj (2021). At hoodsteed faan't department as Bourges. Dön tjiin gratst steeden uun't department san: At department hee trii arrondissementen: France: Administrative Division, citypopulation.de France: Cher, citypopulation.de Berry (Prowins)


Üs di Naam al sair, sen di Rechknaaken (Vertebra) di Knaaken, hurfan di Rech wukset es. Diirter, wat Rechnaaken haa, jit da uk Rechknaakendiirter (Vertebrata). Di miist Lir haa jen Dai me di "Hexenschuß" tö dön. Fuar't miist hangt dit me di Bjenskiiwen töhop, wat twesken di Rechknaaken sit. Di Rech heer somtirs Swaarheren me di Mensk, wat hi āprocht hual skel. Dit kumt senerk, wan di Rech fan jen Sir boowen hentö di üđer Sir önern Druk fo (Diagonaali Last). En üđer Grün ken uk wiis, wan em leenger forkiirt sit of liit. Fan en kuul Rech ken dit uk diarhen kum, wan forskelig Muskeln diarfan hart uur. Da halt em hömsalev forkiirt, en di Muskeln ken di Rech ek rocht bienachtler hual. Da ken't diartö kum, dat di Bjenskiiv twesken L5 en S1 (Lumbaal-Rechknaak 5 en Sakral-Rechknaak 1, jit uk Krüzbiin) tö jen Sir twesken di Knaaken ütdrükt uur. Wan dit pasiaret, da ken di Bjenskiiv üp en Nerv drüki, en dit ken siir dö of Leemungen maaki. Em skel diartö weet, dat benen di Rechknaaken Hööler sen, hur di "Kabelboom" döörgiar, wat fan't "Stüürgiraat" (Di Brain) kumt en aural di Biskiiren diarfan henstjüürt. Di "Kabel" sen di


Det Eure-et-Loir Department [œʀeˈlwaːʀ] as ian faan dön seeks departmenten uun det Centre-Val de Loire Regiuun uun Frankrik. At department leit uun a nuurd faan't regiuun. Det hee 428.333 lidj (2021). At hoodsteed faan't department as Chartres. Dön tjiin gratst steeden uun't department san: At department hee fjauer arrondissementen: France: Administrative Division, citypopulation.de France: Eure-et-Loir, citypopulation.de


Det Indre Department [ɛ̃ːdʀ] as ian faan dön seeks departmenten uun det Centre-Val de Loire Regiuun uun Frankrik. At department leit uun a süüd faan't regiuun. Det hee 216.867 lidj (2021). At hoodsteed faan't department as Châteauroux. Dön tjiin gratst steeden uun't department san: At department hee fjauer arrondissementen: France: Administrative Division, citypopulation.de France: Indre, citypopulation.de Berry (Prowins)


Det Indre-et-Loire Department [ɛ̃dʀeˈlwaːʀ] as ian faan dön seeks departmenten uun det Centre-Val de Loire Regiuun uun Frankrik. At department leit uun a süüdwaast faan't regiuun Det hee 609.628 lidj (2021). At hoodsteed faan't department as Tours. Dön tjiin gratst steeden uun't department san: At department hee trii arrondissementen: Föl faan a slööd faan de Loire (üüb Fraansöösk: Châteaux de la Loire) stun uun't department: Sloot faan Amboise (Château d'Amboise) Château de Chenonceau Château de Chinon Château de Langeais Château de Loches Château de Tours France: Administrative Division, citypopulation.de France: Indre-et-Loire, citypopulation.de


Rechknaakendiirter (Vertebrata) sen en Önerstam fan di Chordadiirten (Chordata). Tau Reegen Feski (Pisces) Biinfeski (Osteichthyes) Knorpelfeski (Chondrichthyes) Reeg Lönsdiirten (Tetrapoda) ön de Klasen: Amfiibien (Amphibia) Fügler (Aves) Krepdiirten (Reptilia) Tetjidiirten (Mammalia) Commons: Rechknaakendiirten – Saamling fan Skelter en Videos Wikispecies heer en artiikel tö: Rechknaakendiirten


Det Loir-et-Cher Department [lwaʀeˈʃɛːʀ] as ian faan dön seeks departmenten uun det Centre-Val de Loire Regiuun uun Frankrik. At department leit uun a maden an waast faan't regiuun. Det hee 326.489 lidj (2021). At hoodsteed faan't department as Blois. Dön tjiin gratst steeden uun't department san: At department hee trii arrondissementen: France: Administrative Division, citypopulation.de France: Loir-et-Cher, citypopulation.de


Det Loiret Department [lwaˈʀe] as ian faan dön seeks departmenten uun det Centre-Val de Loire Regiuun uun Frankrik. At department leit uun a nuurduast faan't regiuun. Det hee 684.195 lidj (2021). At hoodsteed faan't department as Orléans. Dön tjiin gratst steeden uun't department san: France: Administrative Division, citypopulation.de France: Loiret, citypopulation.de


Det Ain Department [ɛ̃] as ian faan dön twaalew departmenten uun det Auvergne-Rhône-Alpes Regiuun uun Frankrik. At department leit uun a nuurduast faan't regiuun. Det hee 662.412 lidj (2021). At hoodsteed faan't department as Bourg-en-Bresse. Struumer: Saône an bistruumer - Reyssouze an Chalaronne; Rhône an bistruumer - Suran an Ain. Dön tjiin gratst steeden uun't department san: At department hee fjauer arrondissementen: En mensk faan't department het aindinois (menelk) of aindinoise (weipelk) üüb Fraansöösk. At taal faan a lidj uun't department sant 1791 : Frankoprowensaals wurt uun't department snaaket. Det Brou Kluaster, Bourg-en-Bresse A filosoof Voltaire (1694-1778) wenet faan 1759 tu 1778 uun Ferney (nü Ferney-Voltaire). France: Administrative Division, citypopulation.de France: Ain, citypopulation.de Site sur la Population et les Limites Administratives de la France.


Det Allier Department [aˈlje] as ian faan dön twaalew departmenten uun det Auvergne-Rhône-Alpes Regiuun uun Frankrik. At department leit uun a nuurdwaast faan't regiuun. Det hee 331.947 lidj (2021). At hoodsteed faan't department as Moulins. Dön tjiin gratst steeden uun't department san: At department hee trii arrondissementen: At taal faan a lidj uun't department sant 1791. France: Administrative Division, citypopulation.de France: Allier, citypopulation.de Historique de l'Allier, SPLAF Population en historique depuis 1968, INSEE


Det Ardèche Department [aʁdɛʃ] as ian faan dön twaalew departmenten uun det Auvergne-Rhône-Alpes Regiuun uun Frankrik. At department leit uun a süüd faan't regiuun. Det hee 327.878 lidj (2021). At hoodsteed faan't department as Privas. Dön tjiin gratst steeden uun't department san: At department hee trii arrondissementen: Auer Ardèche ian faan dön aaremer departmenten uun Frankrik wiar, jeew at muar ütjwaanerers üüs iinwaanerers. Uun det letst tidj anert detheer laag. At taal faan a lidj uun't department sant 1791: Frankoprowensaals wurt uun't department snaaket. France: Administrative Division, citypopulation.de France: Ardèche, citypopulation.de Site sur la Population et les Limites Administratives de la France


Det Cantal Department [kɑ̃ˈtal] as ian faan dön twaalew departmenten uun det Auvergne-Rhône-Alpes Regiuun uun Frankrik. At department leit uun a süüdwaast faan't regiuun. Det hee 143.366 lidj (2021). At hoodsteed faan't department as Aurillac. Dön tjiin gratst steeden uun't department san: At department hee trii arrondissementen: At taal faan a lidj uun't department sant 1791: France: Administrative Division, citypopulation.de France: Cantal, citypopulation.de Site sur la Population et les Limites Administratives de la France


Di Skol (Pleuronectes platessa), uk Bot nēmt, jert tö di Platfeski. Di Skol es en Platfesk, wat biiring Oogen üp di rocht Sir drait. Didiar Sir es brün, sömtirs uk gre-brün. Di Skol heer üp des Sir Punkti, wat mung ruar en güül li, sa dat et en bet ütsjocht üs Gul. Diarfan es di taust Naam "Goldbutt" kemen, en diarom jit di üp Plattdütsk uk "Butt" en üp Friisk uk "Bot". Hat jeft da jit en ain Aart Boten (Bothidae), wat di Oogen man üp di Left Sir heer, en hur di Skol ek töjert. Di rocht Boten lewi uk ön wāremer Weeter ön di Atlantik en di Indopazifik - ek ön di Nuurđsee. Fan Önern es si Skol wit, en fan boowen? Jaa, dit es san Saak: Normaalerwiis es jü brün bit gre-brün. Jü ken höör Klöör man uk eeđer di Önergrün foraneri. Wan jen kumt en wel höör fang, da ken jü höör uk rocht gau iingreev. Diartö slait jü me di Flosen ön höör Rech en Achterjen. Di Skolen uur twesken 40 en 70 cm lung. Ja uur bit hentö 7 Kilo swaar. En Skol ken bit hentö 45 Jaaren ual uur. Skolen fing jaar Jungen


A Hurnhai (Heterodontus francisci) as en Heifask, di bit 120 cm lung wurd koon. Hi hiart tu a Echt Haifasker (Galeomorphii) an lewet uun a Pasiifik föör Kalifornien an Meksiko. Commonskategorii: Hurnhai – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Hurnhai


At Gooshiirder Nuurdfresk woort üüb a fäästääg uun't nuurden faan Hüsem snaaket. At Süüdergooshiirder (9) as 1981 ütjstürwen, faan't Madelgooshiirder (8) jaft at man noch en hunfol spreegern. Sodenang lewet det Gooshiirder daalang fööraal üs Nuurdergooshiirder spriakwiis (7) mä jo tau warianten: Hoorninger, trinjam A Hurn (E Hoorne) Hoolmer, trinjam Ockholm (E Hoolme) Uk det Halagfresk as diar nai mä. Ünlikhaiden mä Öömrang: öö. ia, go. ii (< Ualfresk ē): t.b. „ian” an „stian” san „iin” an „stiin” (Ualfresk: „ēn” an „stēn”). öö. u, go. ou (< Ualfresk ō): t.b. „gud” an „hud” san „goud” an „houd” (Ualfresk: „gōd” an „hōd”). öö. ua, go. uu (< Ualfresk ā): t.b. „buan” an „ual” san „buun” an „uul” (Ualfresk: „bāne” an „ald” > *āld). öö. -un, go. -oun (< Ualfresk -and an -ond): t.b. „hun” an „strun” san „houn” an „stroun” (Ualfresk „hand” of „hond” an „strand” of „strond”). öö. -ünj, go. -ün (< Ualfresk -und): t.b. „hünj” an „pünj” san „hün” an „pün” (Ualfresk: „hund” an „pund”) Bispalen faan likhaiden an ünlikhaiden tesken Hoolmer, Hoorninger an Halagfreesk: Bestimt Artiikeln: di moon - dä moons; jü wüst - dä wüste; dat hüs - dä hüsinge. persöönelk pronoomen: ik - mi; dü -


26. Deetsember: Köning Waldemar faan Sweeden (* 1243)


19. Mei: Ivo Hélory, bretoonsk afkoot an prääster (* 1253)


21. Jüüne: Wensel II., köning faan Böömen, hertooch faan Krakau an köning faan Poolen (* 1271) 23. August: William Wallace, skotsk freihaidshäält (* 1270)


30. April: Andrea Dandolo, Doge faan Venedig († 1354) 04. August: Wensel III., köning faan Ungarn, Böömen an Poolen (* 1289)


10. Febrewoore: Timur Chan, mongools chan an schineesk keiser faan det Yuan-Dünastii (* 1265)


Wat menst dü ? Delfiinen, a diarten Delfiin (stäärbil)


Det Drôme Department [dʁom] as ian faan dön twaalew departmenten uun det Auvergne-Rhône-Alpes Regiuun uun Frankrik. At department leit uun a süüd faan't regiuun. Det hee 523.191 lidj (2021). At hoodsteed faan't department as Valence. Dön tjiin gratst steeden uun't department san: At department hee trii arrondissementen: At taal faan a lidj uun't department sant 1791: Frankoprowensaals wurt uun't department snaaket. France: Administrative Division, citypopulation.de France: Drôme, citypopulation.de Site sur la Population et les Limites Administratives de la France


Det Isère Department [iˈzɛːʀ] as ian faan dön twaalew departmenten uun det Auvergne-Rhône-Alpes Regiuun uun Frankrik. At department leit uun a süüduast faan't regiuun. Det hee 1.271.577 lidj (2021). At hoodsteed faan't department as Grenoble. Dön tjiin gratst steeden uun't department san: At department hee trii arrondissementen: At taal faan a lidj uun't department sant 1801: Frankoprowensaals an Oksitaans wurd uun't department snaaket. France: Administrative Division, citypopulation.de France: Isère, citypopulation.de Site sur la Population et les Limites Administratives de la France


Det Loire Department [ˈlwaːʀ] as ian faan dön twaalew departmenten uun det Auvergne-Rhône-Alpes Regiuun uun Frankrik. At department leit uun a nuurd faan't regiuun. Det hee 765.297 lidj (2021). At hoodsteed faan't department as Saint-Étienne. Dön tjiin gratst steeden uun't department san: At department hee trii arrondissementen: At taal faan a lidj uun't department sant 1801: Frankoprowensaals wurt uun't department snaaket. France: Administrative Division, citypopulation.de France: Loire, citypopulation.de Site sur la Population et les Limites Administratives de la France


Det Haute-Loire Department [otˈlwaːʀ] as ian faan dön twaalew departmenten uun det Auvergne-Rhône-Alpes Regiuun uun Frankrik. At department leit uun a süüd faan't regiuun. Det hee 227.650 lidj (2021). At hoodsteed faan't department as Le Puy-en-Velay. Dön tjiin gratst steeden uun't department san: At department hee trii arrondissementen: France: Administrative Division, citypopulation.de France: Haute-Loire, citypopulation.de


Det Puy-de-Dôme Department [pɥidˈdoːm] as ian faan dön twaalew departmenten uun det Auvergne-Rhône-Alpes Regiuun uun Frankrik. At department leit uun a waast faan't regiuun. Det hee 669.648 lidj (2021). At hoodsteed faan't department as Clermont-Ferrand. Dön tjiin gratst steeden uun't department san: At department hee fiiw arrondissementen: France: Administrative Division, citypopulation.de France: Puy-de-Dôme, citypopulation.de


A Grünjwaaler (Monodontidae) san en famile faan Tuswaaler (Odontoceti) uun det auerfamile faan a Delfiinoortagen (Delphinoidea). Diar jaft at man tau slacher faan, diar son sääks meeter lung wurd. Jo lewe uun a Arktis. Witjwaal, Beluuga (Delphinapterus leucas) Narwaal (Monodon monoceros) D. leucas D. leucas, jong diart M. monoceros M. monoceros Commonskategorii: Grünjwaaler – Saamlang faan bilen of filmer


Jeju-do as en prowins faan Süüdkorea üüb det eilun Jejudo uun't Uastsjineesk Sia. Tu det prowins hiar uk a eilunen Udo an a Chuja-Eilunen. Jeju-do as en Teukbyeol-jachi-do (특별 자치도; 特別自治道; Special Autonomous Province = Aparte autonoom prowins). Hat as apdiald tu tau stääden: Jeju-si (제주시, 濟州市) uun't nuurden Seogwipo-si (서귀포시, 西歸浦市) uun't süüden Jeju-do as ferbünjen mä eilunen uun ööder lunen, diar uk so fiar faan't lun uf lei: Hainan, Sjiina Hawaii, USA Sachalin, Ruslun Baali, Indoneesien Commonskategorii: Jeju-do – Saamlang faan bilen of filmer


Escherichia coli (kurt E. coli, am sait uk Kooli-Bakteerium) as en Bakteerium, wat iin ön di Tiaremer fan Mensken an Diirter fuarkumt. Hat jertt tö di Familii fan di Enterobacteriaceae (griich. „enteron“: Tiarem). Dat Bakteerium heer sin Naam ön't Jaar 1919 fingen, en et jit eeđer di Weetenskepsman Theodor Escherich, aurdat des di fünen her. Forskelig Öneraarten fan E. coli Maaki di Mensken of Diirter kraank. Des kür wiis: EHEC (enterohämorrhagisk E. coli) Ön di Somer fan 2011 sen fuul Mensken ön Nuurđdütsklön fan EHEC kraank uuren en hok diarfan sen uk storewen. EPEC (enteropathogene E. coli) ETEC (enterotoxische E. coli) EIEC (enteroinvasive E. coli) EAEC (enteroaggregative E. coli) DAEC (diffus adhärente E. coli) Commons: E. coli – Saamling fan Skelter en Videos Wikispecies heer en artiikel tö: E. coli


Det Rhône Department [ʁoːn] as ian faan dön twaalew departmenten uun det Auvergne-Rhône-Alpes Regiuun uun Frankrik. At department leit uun a nuurd faan't regiuun. Det hee 1.893.147 lidj (2021). At hoodsteed faan't department as Lyon, uk wan sant 2015 as't steed nian dial faan't department. Dön tjiin gratst steeden uun't department san: At department hee tau arrondissementen bütj det steed Lyon: Frankoprowensaals wurt uun't department snaaket. France: Administrative Division, citypopulation.de France: Rhône, citypopulation.de


Det Savoie Department [saˈvwa] as ian faan dön twaalew departmenten uun det Auvergne-Rhône-Alpes Regiuun uun Frankrik. At department leit uun a süüduast faan't regiuun. Det hee 437.711 lidj (2021). At hoodsteed faan't department as Chambéry. Dön tjiin gratst steeden uun't department san: Frankoprowensaals wurt uun't department snaaket. France: Administrative Division, citypopulation.de France: Savoie, citypopulation.de


Det Haute-Savoie Department [otsaˈvwa] as ian faan dön twaalew departmenten uun det Auvergne-Rhône-Alpes Regiuun uun Frankrik. At department leit uun a nuurduast faan't regiuun. Det hee 838.774 lidj (2021). At hoodsteed faan't department as Annecy. Dön tjiin gratst steeden uun't department san: At department hee fjauer arrondissementen: Frankoprowensaals wurt uun't department snaaket. France: Administrative Division, citypopulation.de France: Haute-Savoie, citypopulation.de


Det Côte-d'Or Department [kotˈdɔːʀ] as ian faan dön aacht departmenten faan det Bourgogne-Franche-Comté Regiuun uun Frankrik. At department leit uun a nuurd faan't regiuun. Det hee 532.266 lidj (2021). At hoodsteed faan't department as Dijon. Dön tjiin gratst steeden uun't department san: At department hee trii arrondissementen: France: Administrative Division, citypopulation.de France: Côte-d'Or, citypopulation.de


At Métropole de Lyon as en fransöösk departement an en gemeenferbant trinjam an mä det stääd Lyon uun't regiuun Auvergne-Rhône-Alpes. Diar wene knaap 1,4 miljuunen minsken (stant:2018) uun 59 gemeenen. Commonskategorii: Métropole de Lyon – Saamlang faan bilen of filmer


Wat menst dü ? Anser, di latiinsk nööm för Fialges Anser (stäär), en stäär uun't stäärbil Foos


A Fialges (Anser) san en skööl faan Ges (Anserini) uun det famile faan a Anen (Anatidae). Diar hiar tjiin slacher tu. A. albifrons – A. anser – A. brachyrhynchus – A. caerulescens – A. canagicus – A. cygnoides – A. erythropus – A. fabalis – A. indicus – A. rossii – A. serrirostris Grä Gus (Anser anser) Snägus (Anser caerulescens) Siadgus (Anser fabalis) Commonskategorii: Fialges – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Fialges


A Siages (Branta) san en skööl faan Ges (Anserini) uun det famile faan a Anen (Anatidae). Jo san föl jonker üs Fialges (Anser), haa en suart nääb an suart fet. B. bernicla – B. canadensis – B. hutchinsii – B. leucopsis – B. ruficollis – B. sandvicensis Groltergus (Branta bernicla) Kanadagus (Branta canadensis) Greenlungus (Branta leucopsis) Commonskategorii: Siages – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Siages


Skol At Skol (Pleuronectes platessa) as en slach faan a Platfasker (Pleuronectiformes). Commonskategorii: Skolen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Skolen


A Swaanen (Cygnus) san en skööl faan Anenfögler (Anatidae) uun det onerfamile faan a Ges an Swaanen (Anserinae). Swaanen san a gratst Anenfögler. Coscoroba Coscoroba coscoroba Cygnus C. atratus – C. bewickii – C. buccinator – C. columbianus – C. cygnus – C. melancoryphus – C. olor Coscorobaswaan (Coscoroba coscoroba) Letj Swaan (Cygnus bewickii) Sjongswaan (Cygnus cygnus) Grat Swaan (Cygnus olor) Commonskategorii: Swaanen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Swaanen


At Hanengus (Cereopsis novaehollandiae) as di iansagst fögelslach uun det skööl Cereopsis faan a Ges an Swaanen (Anserinae). Hat hää linger bian üs ööder Ges an en letjer hood. Hanenges kön swääm, mei oober ei hal üüb't weeder. Jo lewe uun't süüdelk Austraalien. Commonskategorii: Hanenges – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Hanenges


At Coscorobaswaan (Coscoroba coscoroba) as di iansagst slach uun det skööl Coscoroba faan't onerfamile Ges an Swaanen (Anserinae). Hat lewet uun Süüdameerikoo. Commonskategorii: Coscorobaswaan – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Coscorobaswaan


A Merginae of Sia-Anen san en onerfamile faan a Anenfögler (Anatidae). Dialwiis wurd jo uk üs auerskööl Mergini faan't onerfamile Echt Anen (Anatinae) uunsen. Bucephala – Clangula – Histrionicus – Lophodytes – Melanitta – Mergellus – Mergus – Polysticta – Somateria Bucephala Bralan (Bucephala clangula) Clangula Isfögel (An) (Clangula hyemalis) Melanitta Suart An (Melanitta nigra) Mergellus Letj Seegnääb (Mergellus albellus) Mergus Grat Seegnääb (Mergus merganser) Madel Seegnääb (Mergus serrator) Somateria Eidergus (Somateria mollissima) Commonskategorii: Merginae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Merginae


A Anas san en skööl faan Anenfögler (Anatidae). Jo wurd uk Eegentelk Anen näämd. A. acuta – A. albogularis – A. americana – A. andium – A. aucklandica – A. bahamensis – A. bernieri – A. capensis – A. carolinensis – A. castanea – A. chlorotis – A. clypeata – A. crecca – A. cyanoptera – A. diazi – A. discors – A. eatoni – A. erythrorhyncha – A. falcata – A. flavirostris – A. formosa – A. fulvigula – A. georgica – A. gibberifrons – A. gracilis – A. hottentota – A. laysanensis – A. luzonica – A. melleri – A. nesiotis – A. penelope – A. platalea – A. platyrhynchos – A. poecilorhyncha – A. puna – A. querquedula – A. rhynchotis – A. rubripes – A. sibilatrix – A. smithii – A. sparsa – A. strepera – A. superciliosa – A. undulata – A. versicolor – A. wyvilliana – A. zonorhyncha – †A. cheuen – †A. marecula – †A. theodori Gräfögel (Anas acuta) Slob (Anas clypeata), uk: Spatula clypeata Uart (Anas crecca) Smen (Anas penelope), uk: Mareca penelope Wil An (Anas platyrhynchos) Leguart (Anas querquedula), uk: Spatula querquedula Madelan (Anas strepera), uk: Mareca strepera Commonskategorii: Eegentelk Anen


A Aythya san en skööl faan Dükanen (Aythini) uun det famile faan a Anenfögler (Anatidae). A. affinis – A. americana – A. australis – A. baeri – A. collaris – A. ferina – A. fuligula – A. innotata – A. marila – A. novaeseelandiae – A. nyroca – A. valisineria Toofelan Toopet An (Aythya fuligula) Beragan (Aythya marila) Commonskategorii: Aythya – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Aythya


A Skootfink, (mo.) piiploosch, piiper, wisepiiper, häärspanster (Anthus pratensis) as en Sjongfögel (Passeriformes) uun't famile faan a Piipern (Motacillidae). Nääst faan Skootfinken. Ai faan Anthus pratensis MHNT Aier faan Cuculus canorus canorus an Anthus pratensis - MHNT Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Skootfinken Wikispecies hää en artiikel tu: Skootfinken


At Bläkrook (Anchusa arvensis) as en plaantenslach uun det famile faan a Rüchbleeden (Boraginaceae). Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Bläkrook Wikispecies hää en artiikel tu: Bläkrook


Mä Nuurdeuroopa as di nuurdelk dial faan Euroopa mend. Diartu hiar a lunen faan't eegentelk Skandinaawien: Norweegen Sweeden Denemark Man uk ööder nuurdelk lunen wurd diar mä tu reegent: Finlun Åland Islun Färöer Greenlun (poliitisk tu Nuurdeuroopa, geograafisk tu Nuurd-Ameerikoo) Bi a lunen uun't Baltikum as't en betj ünseeker, wäär jo tu Nuurd- of Madeleuroopa tääl: Eestlun Letlun Litauen Commonskategorii: Nuurdeuroopa – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Nuurdeuroopa (sjiisk)


At Letj Seegnääb (Mergellus albellus) as en letjen weederfögel uun det famile faan a Anenfögler (Anatidae). Hat as di iansagst slach uun det skööl Mergellus an lewet uun Nuurdeuroopa an Nuurdaasien. Spriadkoord green: Somerregiuun blä: Wonterregiuun (grater bil) Aier faan M. albellus - MHNT Commonskategorii: Letj Seegnääb – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Letj Seegnääb


Det Doubs Department [du] as ian faan dön aacht departmenten faan det Bourgogne-Franche-Comté Regiuun uun Frankrik. At department leit uun a uast faan't regiuun. Det hee 543.538 lidj (2021). At hoodsteed faan't department as Besançon. Dön tjiin gratst steeden uun't department san: At department hee trii arrondissementen: Frankoprowensaals wurt uun't department snaaket. France: Administrative Division, citypopulation.de France: Doubs, citypopulation.de


Det Haute-Saône Department [otˈsoːn] as ian faan dön aacht departmenten faan det Bourgogne-Franche-Comté Regiuun uun Frankrik. At department leit uun a nuurduast faan't regiuun. Det hee 233.508 lidj (2021). At hoodsteed faan't department as Vesoul. Dön tjiin gratst steeden uun't department san: At department hee tau arrondissementen: France: Administrative Division, citypopulation.de France: Haute-Saône, citypopulation.de


Det Jura Department [ʒyˈʀa] as ian faan dön aacht departmenten faan det Bourgogne-Franche-Comté Regiuun uun Frankrik. At department leit uun a süüduast faan't regiuun. Det hee 258.023 lidj (2021). At hoodsteed faan't department as Lons-le-Saunier. Dön tjiin gratst steeden uun't department san: At department hee trii arrondissementen: Frankoprowensaals wurt uun't department snaaket. France: Administrative Division, citypopulation.de France: Jura, citypopulation.de


A Aapelbuum (Malus domestica) as en plaant uun det famile faan a Ruusenplaanten (Rosaceae). Faan di slach san en hialer rä suurten aptaanj wurden. Aapelfial uun't Ual Lun bi Hamborag Aapelsuurten Tiaknang faan bloosen, frücht an siad EU Nährwertkennzeichnungsrichtlinie (90/496/EWG) an Rewe Nährwerttabelle Handelsblatt Die Welt in Zahlen (2005) Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Aapelbuumer Wikispecies hää en artiikel tu: Aapelbuumer Suurten (sjiisk)


At Grat Seegnääb (Mergus merganser) as en weederfögel uun det famile faan a Anenfögler (Anatidae). Hat lewet uun't nuurdelk Euroopa, Aasien an Ameerikoo. Mergus merganser merganser, Euroopa Mergus merganser orientalis (of comatus), Aasien Mergus merganser americanus, Nuurdameerikoo Spriadkoord green: Somerregiuun blä: Wonterregiuun (grater bil) Wiiftje mä jongensguard üüb a nääk Commonskategorii: Grat Seegnääb – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Grat Seegnääb


At Madel Seegnääb (Mergus serrator) as en weederfögel uun det famile faan a Anenfögler (Anatidae). Hat lewet üüb a nuurdelk eerdheleft. Spriadkoord green: Somerregiuun laachtblä: Waanerregiuun jonkblä: Wonterregiuun Commonskategorii: Madel Seegnääb – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Madel Seegnääb


A Tadorna san en skööl faan fögler uun't onerfamile faan a Hualewges (Tadorninae). T. cana – T. cristata – T. ferruginea – T. radjah – T. tadorna – T. tadornoides – T. variegata Baragan (Tadorna tadorna) Commonskategorii: Tadorna – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Tadorna


At Nilgus (Alopochen aegyptiaca) as di iansagst fögelslach uun det skööl Alopochen faan't onerfamile Hualewges (Tadorninae). Hat komt faan Egypten, as oober uk uun Madeleuroopa tu sen, huar't ütj tiirguarder ütjkneeben as. Commonskategorii: Nilgus – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Nilgus


At Heistergus (Anseranas semipalmata) as di iansagst fögelslach uun det famile Anseranatidae faan a Anen an Ges (Anseriformes). Hat lewet uun Austraalien an üüb Nei-Guinea. Hör nööm hää't efter't Heister (Pica pica) för hör suart-witj klöör. Commonskategorii: Heistergus – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Heistergus


A Wäärnfögler (Anhimidae) san en famile faan fögler uun det order faan a Anen an Ges (Anseriformes). Diar jaft at man trii slacher faan, diar uun Süüdameerikoo lewe. Jo like grat Hanen, hiar oober tu't order faan a Anen an Ges. Hör nööm haa's füngen, auer jo so furchboor roofte kön. Anhima Anhima cornuta Chauna Chauna chavaria Chauna torquata Anhima cornuta Chauna chavaria Chauna torquata Spriadkoord Commonskategorii: Wäärnfögler – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Wäärnfögler


Rosken (Juncus maritimus) san en plaantenslach an hiar tu at famile Swetgäärs (Poaceae) of uk tu en aanj famile Juncaceae. Jo kön oober uk saaltweeder uf. Sodenang fanjst Dü jo föl üüb a Halgen an üüb't oon. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Rosken Wikispecies hää en artiikel tu: Rosken


Det Nièvre Department [njɛːvʀ] as ian faan dön aacht departmenten faan det Bourgogne-Franche-Comté Regiuun uun Frankrik. At department leit uun a waast faan't regiuun. Det hee 199.659 lidj (2021). At hoodsteed faan't department as Nevers. Dön tjiin gratst steeden uun't department san: At department hee trii arrondissementen: France: Administrative Division, citypopulation.de France: Nièvre, citypopulation.de


Det Saône-et-Loire Department as ian faan dön aacht departmenten faan det Bourgogne-Franche-Comté Regiuun uun Frankrik. At department leit uun a süüd faan't regiuun. Det hee 547.409 lidj (2021). At hoodsteed faan't department as Mâcon. Dön tjiin gratst steeden uun't department san: At department hee fiiw arrondissementen: Frankoprowensaals wurt uun't department snaaket. France: Administrative Division, citypopulation.de France: Saône-et-Loire, citypopulation.de


Det Yonne Department [jɔn] as ian faan dön aacht departmenten faan det Bourgogne-Franche-Comté Regiuun uun Frankrik. At department leit uun a nuurdwaast faan't regiuun. Det hee 333.182 lidj (2021). At hoodsteed faan't department as Auxerre. Dön tjiin gratst steeden uun't department san: At department hee trii arrondissementen: France: Administrative Division, citypopulation.de France: Yonne, citypopulation.de


Aix as en skööl faan Swäämanen (Anatini). Diar jaft at man tau slacher faan. Mandarin-An (Aix galericulata), Uastaasien Carolina-An (Aix sponsa), Nuurdameerikoo Mandarin-Anen Aix galericulata Carolina-Anen Aix sponsa, wörd Commonskategorii: Aix – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Aix


Malacorhynchini san en triibus faan a Anenfögler (Anatidae). Diar jaft at man tau slacher faan, diar uun Austraalien an Nei-Guinea lewe. Malacorhynchus Malacorhynchus membranaceus – †Malacorhynchus scarletti Salvadorina Salvadorina waigiuensis M. membranaceus M. membranaceus S. waigiuensis S. waigiuensis Commonskategorii: Malacorhynchus – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Malacorhynchus Commonskategorii: Salvadorina – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Salvadorina


Podkluader (Lemna minor) san en plaantenslach uun det skööl Lemna faan det famile Araceae. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Podkluader Wikispecies hää en artiikel tu: Podkluader


Det Territoire de Belfort Department [teʀiˌtwaʀdəbɛlˈfɔːʀ] as ian faan dön aacht departmenten faan det Bourgogne-Franche-Comté Regiuun uun Frankrik. At department leit uun a nuurduast faan't regiuun. Det hee 138.620 lidj (2021). At hoodsteed faan't department as Belfort. Dön tjiin gratst steeden uun't department san: At department hee bluat ian arrondissement, Belfort. Föör 1871 wiar't gebiit faan't department faan nü dial faan det Haut-Rhin Department. Auer't department dial faan Elsass-Lothringen wiar, wurd det efter de Tjiisk-Fraansöösk Krich tu det Tjiisk Rik den. At gebiit trinjenam Belfort bleew man dial faan Frankrich an wurd en nei department. Üüs Elsass-Lothringen efter de Iarst Wäältkrich tu Frankrik turagden wurd, bleew at Territoire de Belfort en department för ham salew. France: Administrative Division, citypopulation.de France: Territoire de Belfort, citypopulation.de


Det Ardennes Department as ian faan dön tjiin departmenten faan det Grand Est Regiuun uun Frankrik. At department leit uun a nuurdwaast faan't regiuun. Det hee 265.213 lidj (2021). At hoodsteed faan't department as Charleville-Mézières. Dön tjiin gratst steeden uun't department san: At department hee fjauer arrondissementen: France: Administrative Division, citypopulation.de France: Ardennes, citypopulation.de


Det Aube Department as ian faan dön tjiin departmenten faan det Grand Est Regiuun uun Frankrik. At department leit uun a süüdwaast faan't regiuun. Det hee 310.222 lidj (2021). At hoodsteed faan't department as Troyes. Dön tjiin gratst steeden uun't department san: France: Administrative Division, citypopulation.de France: Aube, citypopulation.de


At Skua of Grat Ruuwkub (Stercorarius skua, uk: Catharacta skua) as en siafögel uun det famile faan a Ruuwkuben (Stercorariidae). Hat lewet bi a küsten faan Madeleuroopa. Commonskategorii: Skua – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Skua


A Ruuwkuben (Stercorarius, Stercorariidae) san en skööl an en famile faan Fögler uun det order faan a Kuben an Waadfögler (Charadriiformes). Jo like Kuben (Laridae), san oober miast brün an jaage ööder siafögler hör fung uf. S. antarcticus – S. chilensis – S. longicaudus – S. maccormicki – S. parasiticus – S. pomarinus – S. skua Skua (Stercorarius skua) Commonskategorii: Ruuwkuben – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Ruuwkuben


Det Bas-Rhin Department as ian faan dön tjiin departmenten faan det Grand Est Regiuun uun Frankrik. At leit uun a uast faan't regiuun. Det hee 1.147.820 lidj (2021). At hoodsteed faan't department as Strassburg. De Rhein Struum maaget at uastgrens faan't department. Dön tjiin gratst steeden uun't department san: At department hee fiiw arrondissementen: France: Administrative Division, citypopulation.de France: Bas-Rhin, citypopulation.de Europeesk Kolektiif Elsas


At Prüket Fisel (Cirsium vulgare) as en fisel faan det famile Asteraceae. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Prüket Fisel Wikispecies hää en artiikel tu: Prüket Fisel


At Gewöönelk Fisel (Onopordium acanthium) as en plaantenslach faan't famile Asteraceae. Uk ütj fisler haale a imen hönang. Commonskategorii: Fisel – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Fisel Volkert Faltings an Reinhard Jannen: Fering-Öömrang Spreegwurdleksikon, Hüsem 2012


Slaswik-Holstiinj (aw Seelterfriisk: Släswiek-Holstein, aw Weestfrasch: Sleeswyk-Holstein, aw Tjüsch: Schleswig-Holstein, aw Dånsch: Slesvig-Holsten) as ån foon da seekstäin stjörkrise (diiljstoot) foon Tjüschlönj. Slaswik-Holstiinj lait twasche e Weestsiie än e Ååstsiie, än heet 2.910.875 inboogere (2020). E hoodstää foon e diiljstoot as Kil. Da tiin grutste stääse önj e diiljstoot san: E diiljstoot heet fjouer krisfrie stääse än 11 krise: Nordfriislon (Nordfraschlönj) Slaswik-Holstiinj (video, spräägen aw Frasch). Germany: Administrative Division, citypopulation.de Germany: Schleswig-Holstein, citypopulation.de Schleswig-Holstein: State in Germany, citypopulation.de


A Slaanghalsfögler (Anhingidae, Anhinga) san en famile an en skööl faan fögler uun det order faan a Suliformes. Jo san nai mä Ialges an lewe uun a troopen. A. anhinga – A. melanogaster – A. novaehollandiae – A. rufa A. anhinga LC - least concern (ei trüüwet) A. melanogaster NT - near threatened (nai bi trüüwet) A. novaehollandiae LC - least concern (ei trüüwet) A. rufa LC - least concern (ei trüüwet) Commonskategorii: Slaanghalsfögler – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Slaanghalsfögler


A Fregatfögler (Fregatidae, Fregata) san en famile an en skööl faan fögler uun det order faan a Suliformes. Jo lewe uun a troopen an subtroopen. Diar hiar fiiw slacher tu. F. andrewsi - F. aquila - F. ariel - F. magnificens - F. minor F. andrewsi VU - vulnerable (uun gefoor) F. aquila VU - vulnerable (uun gefoor) F. ariel LC - least concern (ei trüüwet) F. magnificens LC - least concern (ei trüüwet) F. minor LC - least concern (ei trüüwet) Commonskategorii: Fregatfögler – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Fregatfögler


At pöberrut (Armoracia rusticana) as en plaantenslach uun't famile faan a krüsbloosen (Brassicaceae). Di rut woort eden of üs gewürts, man uk uun a medesiin brükt. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Pöberrut Wikispecies hää en artiikel tu: Pöberrut Pöberkrüüs


A Stiankautsen (Athene) san en skööl faan Kadüülen (Strigidae). Diar hiar trii slacher tu, uun Euroopa jaft at man ään, di Stiankauts. (Athene brama) (Athene cunicularia) Stiankauts (Athene noctua) Commonskategorii: Stiankautsen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Stiankautsen


Det Marne Department as ian faan dön tjiin departmenten faan det Grand Est Regiuun uun Frankrik. At department leit uun a waast faan't regiuun. Det hee 561.972 lidj (2021). At hoodsteed faan't department as Châlons-en-Champagne. Dön tjiin gratst steeden uun't department san: At department hee fjauer arrondissementen: France: Administrative Division, citypopulation.de France: Marne, citypopulation.de


Det Haute-Marne Department as ian faan dön tjiin departmenten faan det Grand Est Regiuun uun Frankrik. At department leit uun a süüd faan't regiuun. Det hee 168.316 lidj (2021). At hoodsteed faan't department as Chaumont. Dön tjiin gratst steeden uun't department san: At department hee trii arrondissementen: France: Administrative Division, citypopulation.de France: Haute-Marne, citypopulation.de


Det Meurthe-et-Moselle Department as ian faan dön tjiin departmenten faan det Grand Est Regiuun uun Frankrik. At department leit uun a uast faan't regiuun. Det hee 730.036 lidj (2021). At hoodsteed faan't department as Nancy. Dön tjiin gratst steeden uun't department san: At department hee fjauer arrondissementen: France: Administrative Division, citypopulation.de France: Meurthe-et-Moselle, citypopulation.de Föör 2022 det Briey Arrondissement.


Det Meuse Department as ian faan dön tjiin departmenten faan det Grand Est Regiuun uun Frankrik. At department leit uun a maden faan't regiuun. Det hee 179.154 lidj (2021). At hoodsteed faan't department as Bar-le-Duc. Dön tjiin gratst steeden uun't department san: France: Administrative Division, citypopulation.de France: Meuse, citypopulation.de


Det Moselle Department as ian faan dön tjiin departmenten faan det Grand Est Regiuun uun Frankrik. At department leit uun a nuurd faan't regiuun. Det hee 1.038.901 lidj (2021). At hoodsteed faan't department as Metz. Dön tjiin gratst steeden uun't department san: At department hee fiiw arrondissementen. France: Administrative Division, citypopulation.de France: Moselle, citypopulation.de Moselle: Department in France, citypopulation.de


Det Haut-Rhin Department (üüb Elsesisk: Owerelsàss of ‘s Iwerlànd, üüb Tjiisk: Oberelsass) as ian faan dön tjiin departmenten faan det Grand Est Regiuun uun Frankrik. At department leit uun a süüduast faan't regiuun. Det hee 764.044 lidj (2021). At hoodsteed faan't department as Colmar. De Rhein Struum maaget at uastgrens faan't department. Dön tjiin gratst steeden uun't department san: At department hee fjauer arrondissementen: Föör 1871 wiar det Territoire de Belfort Department dial faan det Haut-Rhin Department. France: Administrative Division, citypopulation.de France: Haut-Rhin, citypopulation.de Europeesk Kolektiif Elsas


Det Vosges Department as ian faan dön tjiin departmenten faan det Grand Est Regiuun uun Frankrik. At department leit uun a süüd faan't regiuun. Det hee 359.139 lidj (2021). At hoodsteed faan't department as Épinal. Dön tjiin gratst steeden uun't department san: At department hee trii arrondissementen. France: Administrative Division, citypopulation.de France: Vosges, citypopulation.de Föör 2022: Capavenir Vosges. Vosges: Department in France, citypopulation.de


Krook (Raphanus raphanistrum) as en plaantenslach uun det famile Raphanus. Hat liket at pöberrut, hää oober ei son starken rut. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Krook Wikispecies hää en artiikel tu: Krook


A Boksbuum (Buxus sempervirens) as en imergreen holtplaant an hiart tu't famile faan a Boksbuumplaanten (Buxaceae). En twiig faan en boksbuum (faan boowen an onern) Kenkenbuum Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Boksbuumer Wikispecies hää en artiikel tu: Boksbuumer


At Stiankauts (Athene noctua) as di iansagst fögelslach faan't skööl Athene, di uun Euroopa lewet. Hat mei hal uun gäärslun jaage. Al sant ualang tidjen as at Stiankauts en sümbool för kluukhaid, an füng diaram uk di wedenskapelk nööm Athene efter det godhaid uun a greks mütologii. Wan "Kadüülen tu Athen" draanj wurd, do as at Stiankauts mend. Spriadkoord At Stiankauts bräät hal uun stianen gebüüden. Stiankauts üüb en ual greks jilstak (Drachme) Athene noctua vidalii - MHNT Commonskategorii: Stiankauts – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Stiankauts


At Ruad Jüd (Rumex acetosa) as en plaant faan det famile Polygonaceae. Hat liket a sürstaaler, as oober grater. Frücht Commonskategorii: Ruad Jüd – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Ruad Jüd


Det Essonne Department as ian faan a departmenten faan det Île-de-France regiuun uun Frankrik. At department leit uun a süüd faan't regiuun. Det hee 1.315.683 lidj (2021). At hoodsteed faan't department as Évry. France: Administrative Division, citypopulation.de


A (Twaalew) Olympisk Godhaiden (ualgreks Δωδεκάθεοι Dodekatheoi) wiar uun't greks mütologii jodiaren, diar üüb a Olymp seed, an wiar sodenang a huuchst Godhaiden. Leeder kaam diar noch ööder wichtag Godhaiden tu, so dat det tuleetst 18 wiar. A Röömern haa a greks Godhaiden auernimen, jo füng diar oober en neien nööm. Commonskategorii: Olympisk Godhaiden – Saamlang faan bilen of filmer Commonskategorii: Titaanen – Saamlang faan bilen of filmer Aal a figüüren faan't Greks Mütologii (Dieter Macek, 7.819 iindracher)


Det Hauts-de-Seine Department as ian faan a departmenten faan det Île-de-France regiuun uun Frankrik. At department leit uun a maden faan't regiuun. Det hee 1.633.217 lidj (2021). At hoodsteed faan't department as Nanterre. Suresnes France: Administrative Division, citypopulation.de


Det Seine-et-Marne Department as ian faan a departmenten faan det Île-de-France regiuun uun Frankrik. At department leit uun a uast faan't regiuun. Det hee 1.432.577 lidj (2021). At hoodsteed faan't department as Melun. France: Administrative Division, citypopulation.de


Det Seine-Saint-Denis Department as ian faan a departmenten faan det Île-de-France regiuun uun Frankrik. At department leit uun a maden faan't regiuun. Det hee 1.669.509 lidj (2021). At hoodsteed faan't department as Bobigny. France: Administrative Division, citypopulation.de


Det Val-de-Marne Department as ian faan a departmenten faan det Île-de-France regiuun uun Frankrik. At department leit uun a maden faan't regiuun. Det hee 1.418.960 lidj (2021). At hoodsteed faan't department as Créteil. France: Administrative Division, citypopulation.de


Det Val-d'Oise Department as ian faan a departmenten faan det Île-de-France regiuun uun Frankrik. At department leit uun a nuurdwaast faan't regiuun. Det hee 1.260.269 lidj (2021). At hoodsteed faan't department as Pontoise. France: Administrative Division, citypopulation.de


Det Yvelines Department as ian faan a departmenten faan det Île-de-France regiuun uun Frankrik. At department leit uun a waast faan't regiuun. Det hee 1.453.311 lidj (2021). At hoodsteed faan't department as Versailles. At department hee fjauer arrondissementen: Adolphe Thiers (1797-1877), de iarst president faan det Traad Republiik, wurd uun Saint-Germain-en-Laye bäären. France: Administrative Division, citypopulation.de France: Yvelines, citypopulation.de


At slob ((mo.) slubånert) (Anas clypeata) as en fögel ütj at anenfamile (Anatidae). Aier faan Spatula clypeata - MHNT Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Sloben Wikispecies hää en artiikel tu: Sloben


fpd3pd5 A Olymp (greks Όλυμπος) as det huuchst beragkeed uun Griichenlun naibi det stääd Katerini. Uun't greks mütologii sat üüb a Olymp a Olympisk Godhaiden. A huuchst toop diar as a Mytikas (of uk: Mitikas) mä en hööchde faan 2.918 m. A naisthuuch tooper san Skolio (2.911 m), Stefani (2.909 m) an Skala (2.866 m). At hialer regiuun stäänt oner skül faan a UNESCO. Hat skal en weltarewdial wurd. Commonskategorii: Olymp – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Olymp (sjiisk)


Swjatlana Heorhiyewna Tsichanowskaja of Swetlana Georgijewna Tichanowskaja (üüb Witjrüs: Святла́на Гео́ргіеўна Ціхано́ўская Svjatlána Heórhijeŭna Cichanóŭskaja, üüb Rüs: Светла́на Гео́ргиевна Тихано́вская Svetlána Geórgijevna Tichanóvskaja; * 11. September 1982 üüs Swjatlana Piliptschuk uun Mikaschewitschy, Brest Prowins) as en witjrüs bürgerrochtler. Hat wiar 2020 kandidoot uun de presidentskapswool uun Witjrüslun, efter dat sin maan Sjarhej Tsichanowski, feestnimen an iinsperet wurd.


Raman Dsmitryjewitsch Pratasewitsch of Roman Dmitrijewitsch Protasewitsch (üüb Witjrüs: Рама́н Дзмі́трыевіч Пратасе́віч Ramán Dzmítryjevič Pratasjévič, üüb Rüs: Рома́н Дми́триевич Протасе́вич Román Dmítrijevič Protasévič; * 5. Mei 1995 uun Minsk) as en witjrüs jurnalist an aktiwist. Hi as mägrünjleier faan de neiskanaal Nexta. De 23. Mei 2021 wiar hi uun buurd faan de Ryanair-Fluug 4978 faan Atheen tu Vilnius. A fliiger wurd faan en witjrüs stridjdschet uffangd an tu de Minsk natschunaalfluughuuwen amleitet. Uun Minsk wurd hi an sin rüs foomen, Sofia Sapega, faan a fliiger uffeerd an feestnimen. Commons: Raman Pratasewitsch – Saamling faan biljen of filmer


At Eert of Guard-Eert, uk Irt (Pisum sativum) as en plaantenslach uun det famile faan a Bongfrüchten (Fabaceae), an woort hal faan minsken eden of uk üs fuder brükt. Pisum sativum Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Eerten Wikispecies hää en artiikel tu: Eerten


A Skaistöören (Polyodontidae, Greks: poly = föl, odous = tus) san en famile faan fasker uun det order faan a Stööroortagen (Acipenseriformes). Diar jaft at man muar tau slacher faan. Skaistöören (Polyodontidae) Protopsephurus † Palaeopsephurinae † Palaeopsephurini † Paleopsephurus † Polyodontinae Polyodontini Skaistöör (Polydon), 1 slach Polydon spathula Crossopholis † Psephurini Swördstöör (Psephurus), 1 slach Psephurus gladius Polydon spathula Psephurus gladius A Skaistöör lewet uun a Mississippi (USA) an a Swördstöör uun a Jangtsekiang (Sjiina). Faan a Skaistöör jaft at knaap noch högen, a Swördstöör as woorskiinelk ütjstürwen. Commonskategorii: Skaistöören – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Skaistöören


A Sialaks (Pollachius virens) as en fask uun det famile faan a Dorschen (Gadidae). Uk wan hi so het, hää hi mä Laksen (Salmonidae) niks tu dun. En ualen nööm as Kualfask (holuns: Koolvis). Hi as nai mä a Polak. Sialaks komt üs filee üüb a boosel Commonskategorii: Sialaks – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Sialaks


A Skelfask (Melanogrammus aeglefinus) as en fask uun det famile faan a Dorschen (Gadidae), an di iansagst slach uun det skööl Melanogrammus. Hi lewet uun miatag breetjin faan a Nuurdatlantik an uun a Uastsia. Fish & Chips uun Skotlun mä Skelfask an stuuwet Irten Commonskategorii: Skelfask – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Skelfask


Rennes ([ʁɛn]; üüb Bretoonsk: Roazhon [ˈrwɑːzən]) as at hoodsteed faan det Bretagne Regiuun an det Ille-et-Vilaine Department uun Frankrik. At steed leit uun a uast faan't regiuun. Det hee 217.728 lidj (2018). Det as uk at hoodsteed faan det Rennes Arrondissement. France: Bretagne, citypopulation.de


A Dorsch (Gadus morhua) as en fask uun det famile faan a Dorschen (Gadidae). Hi lewet uun a Nuurdatlantik an uun a Uastsia. Hi hää en grat bedüüdang för a faskerei. En (Uastsia-)Dorsch as detsalew üs en (Atlantik-)Kabeljau. Spriadkoord Bacalhao, saaltet an drüget stookfask Fish & Chips mä stuuwet Irten Commonskategorii: Dorsch – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Dorsch


A Alaska-Sialaks (Gadus chalcogrammus, of uk: Theragra chalcogramma) as en fask uun det famile faan a Dorschen (Gadidae). Uk wan hi so het, hää hi mä Laksen (Salmonidae) niks tu dun. Hi as nai mä a Dorsch (Gadus morhua), lewet oober uun a Nuurdpasiifik. Fang mä't Swäämslebnäät Faskfangern wurd miast mä Alaska-Sialaks maaget. Myeongnanjeot, saaltet rä fask Jüst so üs faan Dorsch woort diar uk stookfask faan maaget. Commonskategorii: Alaska-Sialaks – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Alaska-Sialaks


A Hek (Merluccius merluccius), gans akeroot Europeesk Siahek as en fask uun det order faan a Dorschoortagen (Gadiformes). Hi lewet uun a Nuurduastatlantik an uun't Madlunsia. Spriadkoord Heken uun a fasklooden Hake and Chips uun Ingelun Commonskategorii: Hek – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Hek Ei ferwaksle mä: Hurnfask (Belone belone)


A Siaheken (Merluccius) san en skööl an en famile (Merlucciidae) faan fasker uun det order faan a Dorschoortagen (Gadiformes). Diar hiar 15 slacher tu. M. albidus – M. angustimanus – M. australis – M. bilinearis – M. capensis – M. gayi – M. guttatus – M. hernandezi – M. hubbsi – M. merluccius – M. paradoxus – M. patagonicus – M. polli – M. productus – M. senegalensis – M. tasmanicus Efter wikispecies hiar uk noch ööder sköölen mä tu det famile faan a Siaheken: Lyconodes – Lyconus – Macruronus – Merluccius – Steindachneria Merluccius Europeesk Siahek (Merluccius merluccius) Commonskategorii: Siaheken – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Siaheken


At Taksonomii uun a biologii onersjükt an leit fääst, hü a diarten an plaanten mäenööder tuuphinge. A enkelt tremen üüb detdiar lääder faan boowen tu onern het takson. En takson faadet diarten mä gemiansoom eegenskapen tuup an fraaget: Wat haa jodiar diarten för eegenoorten? An hü as di ferskeel tu ööder diarten? Sodenang baut det taksonomii üüb det hiirarchisk definitsion efter genus proximum an differentia specifica ap. At wichtagst takson as di slach. Bluas diarten faan di salew slach kön jo fermuare. Sant Carl von Linné wurd a slacher "binominaal" mä en "föörnööm" an "bääftnööm" betiakent. Diar daaget ei bi arke slach arke takson ap. Commonskategorii: Taksonomii – Saamlang faan bilen of filmer


Det Charente Department as ian faan dön twaalew departmenten faan det Nouvelle-Aquitaine Regiuun uun Frankrik. At department leit uun a nuurd faan't regiuun. Det hee 349.158 lidj (2021). At hoodsteed faan't department as Angoulême. Dön tjiin gratst steeden uun't department san: France: Administrative Division, citypopulation.de France: Charente, citypopulation.de


Det Charente-Maritime Department as ian faan dön twaalew departmenten faan det Nouvelle-Aquitaine Regiuun uun Frankrik. At department leit uun a nuurdwaast faan't regiuun. Det hee 652.541 lidj (2021). At hoodsteed faan't department as La Rochelle. Dön tjiin gratst steeden uun't department san: France: Administrative Division, citypopulation.de France: Charente-Maritime, citypopulation.de


Det Corrèze Department as ian faan dön twaalew departmenten faan det Nouvelle-Aquitaine Regiuun uun Frankrik. At department leit uun a uast faan't regiuun. Det hee 239.019 lidj (2021). At hoodsteed faan't department as Tulle. Dön tjiin gratst steeden uun't department san: France: Administrative Division, citypopulation.de France: Corrèze, citypopulation.de


At Soojabuan (Glycine max (L.)) wort uk man ianfach "sooja" näämd an hää hör nööm efter at japoonsk wurd shōyu för soojasmeer. Hat hiart tu at famile faan a bongfrüchten (Fabaceae). Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Soojabuanen Wikispecies hää en artiikel tu: Soojabuanen Protein


Det Creuse Department as ian faan dön twaalew departmenten faan det Nouvelle-Aquitaine Regiuun uun Frankrik. At department leit uun a nuurduast faan't regiuun. Det hee 114.490 lidj (2021). At hoodsteed faan't department as Guéret. Dön tjiin gratst steeden uun't department san: France: Administrative Division, citypopulation.de France: Creuse, citypopulation.de


Det Deux-Sèvres Department as ian faan dön twaalew departmenten faan det Nouvelle-Aquitaine Regiuun uun Frankrik. At department leit uun a nuurd faan't regiuun. Det hee 374.461 lidj (2021). At hoodsteed faan't department as Niort. Dön tjiin gratst steeden uun't department san: France: Administrative Division, citypopulation.de France: Deux-Sèvres, citypopulation.de


Det Dordogne Department as ian faan dön twaalew departmenten faan det Nouvelle-Aquitaine Regiuun uun Frankrik. At department leit uun a uast faan't regiuun. Det hee 410.786 lidj (2021). At hoodsteed faan't department as Périgueux. Dön tjiin gratst steeden uun't department san: France: Administrative Division, citypopulation.de France: Dordogne, citypopulation.de


Det Haute-Vienne Department as ian faan dön twaalew departmenten faan det Nouvelle-Aquitaine Regiuun uun Frankrik. At department leit uun a nuurduast faan't regiuun. Det hee 370.517 lidj (2021). At hoodsteed faan't department as Limoges. France: Administrative Division, citypopulation.de


Det Landes Department as ian faan dön twaalew departmenten faan det Nouvelle-Aquitaine Regiuun uun Frankrik. At department leit uun a süüd faan't regiuun. Det hee 416.832 lidj (2021). At hoodsteed faan't department as Mont-de-Marsan. France: Administrative Division, citypopulation.de


Det Lot-et-Garonne Department as ian faan dön twaalew departmenten faan det Nouvelle-Aquitaine Regiuun uun Frankrik. At deparment leit uun a süüduast faan't regiuun. Det hee 329.960 lidj (2021). At hoodsteed faan't department as Agen. France: Administrative Division, citypopulation.de


Sürstaaler (Rumex acetosella) hiar tu at plaantenfamile faan a Düüsenknober (Polygonaceae). Di grater slach uun det skööl as at Ruad Jüd. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Sürstaaler Wikispecies hää en artiikel tu: Sürstaaler


Det Vienne Department as ian faan dön twaalew departmenten faan det Nouvelle-Aquitaine Regiuun uun Frankrik. At department leit uun a nuurd faan't regiuun. Det hee 439.004 lidj (2021). At hoodsteed faan't department as Poitiers. France: Administrative Division, citypopulation.de


Det Bouches-de-l'Elbe Department (üüb Tjiisk: Departement der Elbmündung(en) of Elbmündungsdepartement) wiar faan de 1. Janewoore 1811 tu 30. Mei 1814 en department faan det Iarst Fraansöösk Keiserrik. At hoodsteed faan't department wiar Hamborig (üüb Fraansöösk: Hambourg). At department hed fjauer arrondissementen: Hambourg (Hamborig) Lubeck (Lübeck) Lunebourg (Lüneburg) Stade Commons: Bouches de l’Elbe – Saamling faan biljen of filmer


At Hansestääd Stade (plaatsjiisk: Stood) as at kreisstääd faan a Lunkreis Stade uun Niidersaksen. Diar wene knaap 50.000 minsken. Tu't stääd hiar sant 1972 uk a weesen gemeenen Bützfleth, Haddorf, Hagen, Schölisch an Wiepenkathen. Israel Givat Schmuel (Tel Aviv-Jaffa), sant 1987 Poolen Gołdap, sant 1998 Sweeden Karlshamn, sant 1984 Landesamt für Statistik Niedersachsen, LSN-Online Regionaldatenbank, Tabelle 12411: Fortschreibung des Bevölkerungsstandes, Stant 31. Detsember 2019. (Halep üüb sjiisk) Commonskategorii: Stade – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Stade (sjiisk) Wikisource: Stade (sjiisk) Wääblink-kataloog tu Stade uun't Curlie Project (iar:DMOZ, üüb huuchsjiisk)


Det Ariège Department (üüb Oksitaans: Arièja) as ian faan dön tretanj departmenten faan Oksitaanien uun Frankrik. Det hee 153.122 lidj (2021). At hoodsteed faan't department as Foix. France: Administrative Division, citypopulation.de


Det Alpes-de-Haute-Provence Department ([alp də ot pʁɔvɑ̃s]; üüb Oksitaans: Aups d'Auta Provença) as ian faan dön seeks departmenten faan det Provence-Alpes-Côte d’Azur Regiuun. At department leit uun a uast faan't regiuun. Det hee 165.767 lidj (2021). At hoodsteed faan't department as Digne-les-Bains. France: Administrative Division, citypopulation.de


Önjt gemiindegebiit foon Moosbel san der greewfälje üt e brongsetid, dan jaift et deer nuch hu hünengreewe üt e stiinjtid. E schörk önj Rüllschau wörd önjt 13. iirhunert aw en forkrastliken kultstää bäged. iir 1779 di turm riised wörd stöö di hooltene klookenturm aw e ouder sid foon e stroote. Rüllschau wörd am 1430 dåt jarst tooch as Rolschouw (Wald des Wolfes) nåmd. Moosbel wörd 1445 dåt jarst tooch as Masbul (Siedlung am Moor) nåmd. Di diling nuch luupene krouf Neukrug wörd 1752 grünläid, dåt gebüüde foon diling wörd 1911 riised. 1881 as önj Moosbel en boonhuf bäged wörden, wat 1980 wider stalläid wörden as. Commons: Moosbel – Soomling foon bile än filme


E Slowakäi as en lönj önj Euroopa. Önjt norden lait Poolen, önjt ååsten Ukraine, önjt sööden Ungarn än önjt weesten Ååstenrik än Tschechien. Deer booge 5.449.270 manschne (önjfång 2021). E hoodstää foont lönj as Bratislava. Bratislava hoodstää Bardejov Bytča Košice Martin Nitra Poprad Prešov Ružomberok Trnava Žilina E Slowakäi as sunt 2004 lasmoot foon jü Europäisch Unjoon. Slovakia: Administrative Division, citypopulation.de


Co-Ofhengighair es en Konsept fan di Psychiaaters, wat meent, dat di Mensken trinjom Lir, wat fan wat ofhengig sen me dit, wat ja dö of let, di Sucht fan di Ofhengigi slemer maaki. En bikeent Bispöl fuar des es di Co-Alkohooliker. Em teenkt, dat des Lir iin ön en Dön faststeek, wat töögenön aarbert, wan di Ofhengighair bihanelt uuren skel. Diaraur meent em uk, dat di Mensken trinjom en Ofhengigi Mensk fan di Psycholoogi me bihanelt uur skel.. Wan dit diari di Dochters al kraankhaft fuarkumt, sair em, dat di Persöönelkhair kraank es. Hat jeft uk Psycholoogen, wat des Taachten kritisiari, aurdat dat fan dat Mebihaneli sotsiaali Probleemi me di Warel trinjom di "Co-Ofhengigi" kum ken. Bispölen fuar Co-Ofhengighair sen Aarberskoleegen, wat di Aarber fan en Koleegi, wat drinkt, me maaki wel, sa dat nemen morki skel, dat di ek fuul dēr. Iin ön en Familii kumt aaftinoch fuar, dat ali fuar dat bitaali, fan wat di Ofhengigi ofhengig es. Uk Dochters ken co-ofhengig uur, wan ja wat forskriif, wat ofhengig maakit, man wat di Patsient gaar ek brükt. Meaarberers fan't Jugendamt of Skuulmaisters ken co-ofhengig uur, wan en Aalerndiil, wat di üđer ütgrensi wel, di "fuar sin Kaar spant".


Det Aude Department (üüb Oksitaans: Aude) as ian faan dön tretanj departmenten faan Oksitaanien uun Frankrik. At department leit uun a süüd faan't regiuun. Det hee 377.716 lidj (2021). At hoodsteed faan't department as Carcassonne. France: Administrative Division, citypopulation.de


Det Aveyron Department (üüb Oksitaans: Avairon) as ian faan dön tretanj departmenten faan Oksitaanien uun Frankrik. At department leit uun a nuurd faan't regiuun. Det hee 279.168 lidj (2021). At hoodsteed faan't department as Rodez. France: Administrative Division, citypopulation.de


Det Gard Department (üüb Oksitaans: Gard) as ian faan dön tretanj departmenten faan Oksitaanien uun Frankrik. At department leit uun a uast faan't regiuun. Det hee 750.776 lidj (2021). At hoodsteed faan't department as Nîmes. Det Pont du Gard, en röömsk akwedukt France: Administrative Division, citypopulation.de


Det Gers Department (üüb Oksitaans: Gers) as ian faan dön tretanj departmenten faan Oksitaanien uun Frankrik. At department leit uun a waast faan't regiuun. Det hee 191.439 lidj (2021). At hoodsteed faan't department as Auch. France: Administrative Division, citypopulation.de


Det Haute-Garonne Department (üüb Oksitaans: Nauta Garona) as ian faan dön tretanj departmenten faan Oksitaanien uun Frankrik. At department leit uun a süüdwaast faan't regiuun. Det hee 1.424.864 lidj (2021). At hoodsteed faan't department as Toulouse. France: Administrative Division, citypopulation.de Commons: Haute-Garonne – Saamling faan biljen of filmer


Det Hérault Department (üüb Oksitaans: Erau) as ian faan dön tretanj departmenten faan Oksitaanien uun Frankrik. At department leit uun a süüd faan't regiuun. Det hee 1.196.536 lidj (2021). At hoodsteed faan't department as Montpellier. France: Administrative Division, citypopulation.de


Det Lot Department (üüb Oksitaans: Òlt) as ian faan dön tretanj departmenten faan Oksitaanien uun Frankrik. At department leit uun a nuurd faan't regiuun. Det hee 174.232 lidj (2021). At hoodsteed faan't department as Cahors. France: Administrative Division, citypopulation.de


Iiwenbuumer (Taxus) san näädelbuumer an hiar tu a konifeeren. Di latiinsk nööm komt faan det greks wurd för en flitsböög τόξον, auer det holt diar iar för brükt wurden as. Sööwen slacher jaft at üüb a eerd: Europeesk Iiwenbuum (Taxus baccata L.) Paziifisk Iiwenbuum (Taxus brevifolia Nutt.) Kanaadsk Iiwenbuum (Taxus canadensis Marshall) Japoonsk Iiwenbuum (Taxus cuspidata Sieb & Zucc.) Florida Iiwenbuum (Taxus floridana Nutt. ex Chapman) Meksikoonsk Iiwenbuum (Taxus globosa Schlechtend.) Sjineesk Iiwenbuum (Taxus sumatrana de Laub.) H. Genaust, Etymologisches Wörterbuch der Botanischen Pflanzennamen, 3. aplaag, Hamborag, 2005 Commonskategorii: Iiwenbuumer – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Iiwenbuumer