Höönkumer san en slach faan Swaampen (Fungi) uun det klas faan a Hünjmotsen (Agaricomycetes). Jo wurd hal eden. Höönkumer Höönkumer waaks hal üüb en süren grünj. Höönkumer üüb markes Höönkumer uun fliatangsmeer Commonskategorii: Höönkumer – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Höönkumer


Foosförter (Bovista, ingelsk: puffballs) san en skööl faan Swaampen (Fungi) uun det klas faan a Hünjmotsen (Agaricomycetes). Diar jaft at son 50 slacher faan, di wichtagst as di Foosfört (Bovista plumbea). Di aparte nööm komt faan di tuun, di tu hiaren as, wan dü üüb rip foosförter träätst. Jo san tuleetst banen hool an spring eeben, wan det bütjenst hidj wechdrüget as, am hör spöören frei tu dun. Tiaknang: En foosfört sprangt eeben Commonskategorii: Foosförter – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Foosförter


A Lecanoromycetes san en grat klas faan Swaampen (Fungi) mä son 13.500 slacher. Tu detdiar klas hiar a miast slacher faan Hiasmöösk. Acarosporomycetidae – Lecanoromycetidae – Ostropomycetidae Lecanorales Cladoniaceae Cladonia Rendiartmöösk (Cladonia rangiferina) Commonskategorii: Lecanoromycetes – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Lecanoromycetes


A Sordariomycetes san en klas faan Swaampen (Fungi). Diar hiar muar üs 600 sköölen mä muar üs 3.000 slacher tu. Diaporthomycetidae – Hypocreomycetidae – Lulworthiomycetidae – Pisorisporiomycetidae – Savoryellomycetidae – Sordariomycetidae – Xylariomycetidae Diaporthales Gnomoniaceae Cryptodiaporthe Cryptodiaporthe populea, befäält at buark faan Papeln. Hypocreales Clavicipitaceae Claviceps Meelhurn (Claviceps purpurea) Ophiostomatales Ophiostomataceae Ophiostoma Ophiostoma ulmi an Ophiostoma novo-ulmi, befäält Iipern. Ophiostoma piliferum, maaget holt blä. Commonskategorii: Sordariomycetes – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Sordariomycetes


Myomorpha san en onerorder faan Gnaudiarten (Rodentia) mä aacht familin. Det san muar üs 1.600 slacher an en sjuarden faan aal a tejdiarten. Commonskategorii: Myomorpha – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Myomorpha


Hystricomorpha san en onerorder faan a Gnaudiarten (Rodentia) mä 18 familin. Commonskategorii: Hystricomorpha – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Hystricomorpha


Castorimorpha san en onerorder faan a Gnaudiarten (Rodentia) mä trii familin. Biibern (Castoridae) Geomyidae Heteromyidae Wikispecies hää en artiikel tu: Castorimorpha


Anomaluromorpha san en onerorder faan Gnaudiarten (Rodentia). Diar hiar trii familin tu, diar uun Afrikoo lewe. Anomaluridae Pedetidae Zenkerellidae Wikispecies hää en artiikel tu: Anomaluromorpha


At Waanerroot (Rattus norvegicus) as en Gnaudiart (Rodentia) uun det famile faan a Müsen (Muridae). Hat komt eegentelk faan Nuurduastaasien, as oober üüb a hialer welt iinslebet wurden. Ferskeel faan Waanerroot (oner) an Hüsroot (boowen, slaanker) At Bruket Root komt faan't Waanerroot uf. Commonskategorii: Waanerroot – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Waanerroot


At Hüsroot (Rattus rattus) as en Gnaudiart (Rodentia) uun det famile faan a Müsen (Muridae). Hat komt woorskiinelk faan Uastaasien, lewet daalang oober üüb a hialer eerd. Ferskeel faan Waanerroot (oner) an Hüsroot (boowen, slaanker) Spriadkoord faan't Hüsroot Commonskategorii: Hüsroot – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Hüsroot


At Hüsmüs (Mus musculus) as en Gnaudiart (Rodentia) uun det famile faan a Müsen (Muridae). Hat komt üüb a hialer welt föör. Spriadkoord Müsnääst Uun enkelt regiuunen san aparte onerslacher apwoksen: M. m. bactrianus, Süüdwaast- an Madelaasien M. m. castaneus, Süüduastaasien M. m. domesticus, Waasteuroopa, Nuurdameerikoo, Süüdameerikoo, Afrikoo, Oseaanien M. m. gentilulus, Araabien, Madagaskar M. m. helgolandicus, Halaglun M. m. musculus, Uasteuroopa, nuurdelk Aasien Die Helgoländer Hausmaus (ndr.de) Commonskategorii: Hüsmüsen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Hüsmüsen


Spasmüsen (Soricidae) san en famile faan Insektenfreedern (Eulipotyphla). Jo like müsen, hiar oober ei tu det famile faan a Müsen (Muridae). Jo san naier mä Iigler (Erinaceidae) an Molwarper (Talpidae). At jaft wel son 350 slacher faan Spasmüsen, uun Madeleuroopa lewe tjiin. Crocidurinae Crocidura - Diplomesodon - Feroculus - Paracrocidura - Ruwenzorisorex - Scutisorex - Solisorex - Suncus - Sylvisorex Myosoricinae Congosorex – Myosorex – Surdisorex Soricinae Triibuus: Anourosoricini - Blarinellini - Blarinini - Nectogalini - Notiosoricini - Soricini Commonskategorii: Spasmüsen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Spasmüsen


Molwarper (Talpidae) san en famile faan Insektenfreedern (Eulipotyphla). Jo san nai mä Iigler (Erinaceidae) an Spasmüsen (Soricidae). At jaft wel son 50 slacher, diar üüb a nuurdelk eerdheleft lewe. Uun Madeleuroopa jaft at man ään slach Talpa europaea. Di nööm komt faan mol (klompag eerd, uk türew) an warep (apsmitj, ütjsmitj). Molwarep uun't bodin Föörhun faan a Europeesk Molwarep Molwarepbonk Commonskategorii: Molwarper – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Molwarper


Solenodontidae san en famile faan Insektenfreedern (Eulipotyphla) mä man ian skööl Solenodon. Diar jaft at man muar tau slacher faan, diar üüb Kariibisk Eilunen lewe. Jo like grat Spasmüsen (Soricidae) an san diar uk nai mä. Solenodon paradoxus, üüb Haiti, Dominikaans Republiik Solenodon cubanus, üüb Kuuba Solenodon cubanus Spriadkoord faan Solenodon cubanus Solenodon paradoxus Spriadkoord faan Solenodon paradoxus Commonskategorii: Solenodon – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Solenodon


Johann Gotthelf Fischer von Waldheim (* 13.Oktuuber 1771 uun Waldheim, Kuurföörstendoom Saksen; † 18. Oktuuber 1853 uun Moskau, Rüsk Keiserrik wiar en sjiisken bioloog, geoloog an bibletekaar. Hi hää flook tetjdiarten an kraaben bestemet. Commonskategorii: Fischer von Waldheim – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Fischer von Waldheim Bestemet diarten (ei folstendag)


Ruslönj as en lönj önjt ååsten foon Euroopa änt norden foon Aasien. Deer booge 143.759.445 manschne (önjfång 2021). E hoodstää foont lönj as Moskau. Sowjetunion Russia: Federal Districts and Major Cities, citypopulation.de


Sir Richard Owen (* 20. Jüüle 1804 uun Lancaster; † 18. Detsember 1892 uun Richmond Park, London) wiar en britisken medesiiner an bioloog. Hi woort üs naistwichtagst natüürwedenskapsmaan faan sin tidj efter Charles Darwin uunsen. Owen hää ham mä wäärlisdiarten befaadet an flook slacher bestemet. Hi hää uk det Natural History Museum uun London grünjlaanj. An di nööm Dinosaurier gongt üüb Owen turag. Commonskategorii: Richard Owen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Richard Owen Bestemet diarten (ei folstendag)


John Edward Gray (* 12. Febrewoore 1800 uun Walsall; † 7. Maarts 1875 uun London) wiar en britisken bioloog. Hi hää flook diarten bestemet. Commonskategorii: John Edward Gray – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: John Edward Gray Bestemet diarten (ei folstendag)


Karlshamn [ˈkɑ̂ːɭshamn] as en stää önj e prowins Blekinge, Swärik. E stää läit önjt sööden foon e prowins, bai e Ååstsiie. Dåt heet 20.388 inboogere (2019). Dåt as e hoodstää foon jü Karlshamn Komuun. E Europastroote 22 ferbant Karlshamn ma Mörrum önjt nordweesten än Kallinge än Ronneby önjt nordååsten. Sweden: Major Localities, citypopulation.de


Myxozoa san en onerstam faan Näädeldiarten (Cnidaria) mä amanbi 1.200 slacher uun 50 sköölen. Myxozoa san parasiiten, diar flook diarten befaal, fööraal fasker. Klas: Malacosporea Order: Malacovalvulida Klas: Myxosporea Ordern: Bivalvulida - Multivalvulida Commonskategorii: Myxozoa – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Myxozoa


Wat menst dü? Rök (Sweeden), det stääd Ruk, di fögel (mooring: Rök)


Staalglaagen (Stauromedusae) san det iansagst order uun det klas faan a Staurozoa. Jo hiar tu a Näädeldiarten (Cnidaria). Jo lewe miast üüb song an san son 5 cm grat. Familin: Craterolophidae - Depastridae - Kishinouyeidae - Kyopodiidae - Lipkeidae - Lucernariidae - Tesseranthidae Commonskategorii: Staalglaagen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Staalglaagen


Sölvesborg as en stää önj e prowins Blekinge, Swärik. E stää läit önjt söödweesten foon e prowins, bai e Ååstsiie. Dåt heet 8828 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Sölvesborg Komuun. E Europastroote 22 ferbant Sölvesborg ma Bromölla önj Skåne önjt weesten än Mörrum önjt nordååsten. Sweden: Blekinge, citypopulation.de


Dööbelglaagen (Cubozoa) san en klas faan Näädeldiarten (Cnidaria) mä amanbi 50 slacher. Di nööm komt faan det bal sjauerhuket lif. Jo lewe miast uun a Troopen an Subtroopen. Enkelt slacher san böös giftag: Carukia barnesi an Chironex fleckeri Dööbelglaagen san nai mä Staalglaagen (Staurozoa). Order: Carybdeida Familin: Alatinidae – Carukiidae - Carybdeidae – Tamoyidae – Tripedaliidae Order: Chirodropida Familin: Chirodropidae – Chiropsalmidae - Chiropsellidae Commonskategorii: Dööbelglaagen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Dööbelglaagen


Störtpoden (Caudata, uk wel: Urodela) san ian faan trii ordern faan a amfiibien (Amphibia) mä amanbi 770 slacher. Diar hiar fööraal a Salamandern (Salamandridae) tu. Jo ööder tau ordern faan a amfiibien san a Poden an Hobelfasker (Anura, ~ 6.700 slacher) an a Blinjwarper (Gymnophiona, ~ 200 slacher). Auerfamile: Cryptobranchoidea Familin: Cryptobranchidae - Hynobiidae Auerfamile: Salamandroidea Familin: Ambystomatidae - Amphiumidae - Dicamptodontidae - Plethodontidae - Proteidae - Rhyacotritonidae - Salamandridae Auerfamile: Sirenoidea Famile: Sirenidae Commonskategorii: Störtpoden – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Störtpoden


(Echt) Salamandern (Salamandridae) san en famile faan Störtpoden (Caudata). Diar jaft at son 90 slacher faan, an jo lewe miast uun miatag kliima üüb a nuurdelk eerdheleft. Onerfamile: Pleurodelinae Sköölen: Calotriton - Cynops - Echinotriton - Euproctus - Hypselotriton - Ichthyosaura - Laotriton - Liangshantriton - Lissotriton - Neurergus - Notophthalmus - Ommatotriton - Pachytriton - Paramesotriton - Pleurodeles - Taricha - Triturus - Tylototriton Onerfamile: Salamandrinae Sköölen: Chioglossa - Lyciasalamandra - Mertensiella - Salamandra Onerfamile Salamandrininae Skööl: Salamandrina Commonskategorii: Salamandern – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Salamandern


Blinjwarper (Gymnophiona, of uk: Apoda) san ian faan trii ordern faan a amfiibien (Amphibia). Diar hiar son 200 slacher tu, an jo like wirmer of slaanger. Jo ööder tau ordern faan amfiibien san a Hobelfasker an Poden (Anura, ~ 6.700 slacher) an a Störtpoden (Caudata, ~ 700 slacher). Diar san tjiin familin: Commonskategorii: Blinjwarper – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Blinjwarper


De Noominatiif Faal ([ˈno:minati:f]; faan Latiins: cāsus nominātīvus, faan nōmināre, üüb Fering "neem") as een faan a faaler uun't gramatik, wat noomen üüs a subjekt uun en sats keentiikent. Uun det tjiisk skuulgramatik wurd a noominatiif uk 1. Fall of Wer-Fall neemd. De noominatiif faal as üüs grünjskak för noomen uun wurdbuken brükt. Bispalen: Uun a sats „A dring spelet uun a guard“, as a dring uun de noominatiif faal; det swaaret üüb't fraag „Hoker spelet uun a guard?“ Uun a sats „A taagstuul braant“, as a taagstuul uun de noominatiif faal; det swaaret üüb't fraag „Wat braant?“ Faaler uun't gramatik: noominatiif, geenitiif, daatiif, akusatiif, ablaatiif, wokatiif.


A Pilosa san en order faan Tetjdiarten (Mammalia). Diar hiar a Miirbeeren (Vermilingua) an a Luidiarten (Folivora) tu. Onerorder: Folivora (Luidiarten) Familin: Bradypodidae – Megalonychidae Onerorder: Vermilingua (Miirbeeren) Familin: Cyclopedidae - Myrmecophagidae Commonskategorii: Pilosa – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Pilosa


Scandentia san en order faan Tetjdiarten (Mammalia). Jo lewe uun Süüduastaasien, an diar jaft at 20 slacher faan. Famile: Ptilocercidae Skööl: Ptilocercus Famile: Tupaiidae Sköölen: Anathana – Dendrogale – Tupaia Commonskategorii: Scandentia – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Scandentia


Afrosoricida san en order faan Tetjdiarten (Mammalia) uun det auerorder faan a Afrotheria. Diar hiar man 55 slacher tu. Onerorder: Chrysochloridea Famile: Chrysochloridae Sköölen: Amblysomus – Calcochloris – Carpitalpa – Chlorotalpa – Chrysochloris – Chrysospalax – Cryptochloris – Eremitalpa – Neamblysomus Onerorder: Tenrecomorpha Famile: Potamogalidae Sköölen: Micropotamogale – Potamogale Famile: Tenrecidae Sköölen: Echinops – Geogale – Hemicentetes – Limnogale – Microgale – Oryzorictes – Setifer – Tenrec Commonskategorii: Afrosoricida – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Afrosoricida


At Eerdswin (Orycteropus afer) as en Tetjdiart (Mammalia) an di iansagst slach uun det order faan a Tubulidentata. Det as det iansagst order mä man ään slach. O. a. adametzi – O. a. aethiopicus – O. a. angolensis – O. a. erikssoni – O. a. faradjius – O. a. haussanus – O. a. kordofanicus – O. a. lademanni – O. a. leptodon – O. a. matschiei – O. a. observandus – O. a. ruvanensis – O. a. senegalensis – O. a. somalicus – O. a. wardi – O. a. wertheri Eerdswin lewe uun Afrikoo süüdelk faan a Sahara. Eerdswin hüüse uun a eerd. Commonskategorii: Eerdswin – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Eerdswin


Procaviidae san en famile faan Tetjdiarten (Mammalia) an det iansagst famile uun det order faan a Hyracoidea. Jo lewe uun Afrikoo. Skööl: Dendrohyrax Slacher: Dendrohyrax arboreus – Dendrohyrax dorsalis – Dendrohyrax validus Skööl: Heterohyrax Slach: Heterohyrax brucei Skööl: Procavia Slach: Procavia capensis leewentsrüm faan Dendrohyrax Leewentsrüm faan H. brucei Leewentsrüm faan P. capensis Commonskategorii: Procaviidae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Procaviidae


Macroscelididae san en famile faan Tetjdiarten (Mammalia) an det iansagst famile uun det order faan a Macroscelidea. Jo lewe uun Afrikoo, an diar jaft at 20 slacher faan. Skööl: Elephantulus Slacher: E. brachyrhynchus – E. edwardii – E. fuscipes – E. fuscus – E. intufi – E. myurus – E. pilicaudus – E. revoili – E. rufescens – E. rupestris Skööl: Galegeeska Slach: Galegeeska revoili Skööl: Macroscelides Slacher: M. flavicaudatus – M. micus – M. proboscideus Skööl: Petrodromus Slach: Petrodromus tetradactylus Skööl: Petrosaltator Slach: Petrosaltator rozeti Skööl: Rhynchocyon Slacher: R. chrysopygus – R. cirnei – R. petersi – R. udzungwensis Commonskategorii: Macroscelididae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Macroscelididae


Bandikuts (Peramelemorphia) of uk Pöösdaksen san en order faan Pöösdiarten (Marsupialia) mä tau familin an 20 slacher. Di nööm Bandikut komt faan't Telugu spriak uun Süüdindien an ment swinroot. Bandikuts san oober nian rooten. Famile: Peramelidae Onerfamile: Echymiperinae Sköölen: Echymipera - Microperoryctes - Rhynchomeles Onerfamile: Peramelinae Sköölen: Isoodon - Perameles Onerfamile: Peroryctinae Skööl: Peroryctes Famile: Thylacomyidae Skööl: Macrotis Famile: †Chaeropodidae Famile: †Yaralidae Commonskategorii: Bandikuts – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Bandikuts


Ruuwpöösdiarten (Dasyuromorphia) san en order faan Pöösdiarten (Metatheria), diar flääsk freed. Jo lewe uun Austraalien, Nei-Guinea an Tasmaanien. Famile: Dasyuridae Onerfamilin: Dasyurinae - Sminthopsinae - †Barinyinae Famile: Myrmecobiidae Skööl: Myrmecobius (Numbat) Famile: †Thylacinidae Sköölen: Badjcinus - Maximucinus - Muribacinus - Mutpuracinus - Ngamalacinus - Nimbacinus - Thylacinus - Tyarrpecinus - Wabulacinus Commonskategorii: Ruuwpöösdiarten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Ruuwpöösdiarten


Dromiciops as en skööl faan Pöösdiarten (Marsupialia). Hat as det iansagst skööl uun det order Microbiotheria. Det order hää loong üs ütjstürwen tääld, man do san dach noch trii slacher fünjen wurden, tuleetst 2016. Hial aparte as, dat jo nai mä a Australidelphia san, diar uun Austraalien lewe, an ei so nai mä a Ameridelphia, diar uun Ameerikoo lewe. Dromiciops bozinovici Dromiciops gliroides Dromiciops mondaca Jo trii Dromiciops slacher lewe uun Süüdchiile: * D. bozinovici (laachtblä) * D. mondaca (güül) * D. gliroides (ruad) Commonskategorii: Dromiciops – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Dromiciops


Pöösmolen (Notoryctes) san en skööl faan Pöösdiarten (Marsupialia). Jo san det iansagst skööl uun det order faan a Notoryctemorphia, an diar jaft at man tau slacher faan. Jo like molwarper. Grat Pöösmol (N. typhlops) Letj Pöösmol (N. caurinus). Pöösmolen lewe uun a wüüsten faan Austraalien: Commonskategorii: Pöösmolen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Pöösmolen


Pöösrooten (Didelphidae) san en famile faan Pöösdiarten (Marsupialia). Jo san det iansagst famile uun der order faan a Didelphimorphia, an diar hiar 18 sköölen mä 110 slacher tu. Pöösrooten wurd uk Oposums näämd, oober eegentelk san Oposums bluas jodiar slacher uun det skööl Didelphis. Onerfamile: Caluromyinae Sköölen: Caluromys – Caluromysiops Onerfamile: Didelphinae Triibus: Didelphini Sköölen: Chironectes – Didelphis – Lutreolina – Philander Triibus: Marmosini Sköölen: Marmosa – Monodelphis – Tlacuatzin Triibus: Metachirini Skööl: Metachirus Triibus: Thylamyini Sköölen: Chacodelphys – Cryptonanus – Gracilinanus – Lestodelphys – Marmosops – Thylamys Onerfamile: Glironiinae Skööl: Glironia Onerfamile: Hyladelphinae Skööl: Hyladelphys Commonskategorii: Pöösrooten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Pöösrooten


A Müsoposums (Caenolestidae) san en famile faan Pöösdiarten (Marsupialia). Jo san det iansagst famile uun det order faan a Paucituberculata. Diar hiar man trii sköölen mä sööwen slacher tu. Skööl: Caenolestes Slacher: C. caniventer – C. condorensis – C. convelatus – C. fuliginosus – C. sangay Skööl: Lestoros Slach: Lestoros inca Skööl: Rhyncholestes Slach: Rhyncholestes raphanurus Commonskategorii: Müsoposums – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Müsoposums


Echt Oposums (Didelphis) san en skööl faan Pöösdiarten (Marsupialia) uun det order faan a Pöösrooten (Didelphimorphia). A Pöösrooten uun't gehial wurd uk üs Oposums betiakent, diaram het det skööl Didelphis Echt Oposums. At jaft sääks slacher faan Echt Oposums. Jo lewe uun Ameerikoo. D. virginiana, Nuurdoposum (laachtgreen) D. marsupialis, Süüdoposum (orangj) D. imperfecta, Guyanaoposum (ruad) D. albiventris, Witjuaroposum (jonkblä) D. aurita, Gratuaroposum (laachtblä) D. pernigra, Anden-Witjuaroposum (jonkgreen) D. marsupialis D. albiventris D. aurita D. pernigra Commonskategorii: Echt Oposums – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Echt Oposums


Kengeruus (Macropodidae, faan ualgreks μακρός makrós „grat“ an ποδός podós „fut“) san en famile faan Pöösdiarten (Marsupialia) uun det order faan a Kläämpöösdiarten (Diprotodontia). Jo lewe uun Austraalien an Neiguinea. Tu det famile hiar 65 slacher. Dendrolagus – Dorcopsis – Dorcopsulus – Lagorchestes – Lagostrophus – Macropus – Onychogalea – Petrogale – Setonix – Thylogale – Wallabia Macropus parryi (Wallaby) (Nota)Macropus robustus (Wallaroo) Wallabia bicolor Onychogalea fraenata Setonix brachyurus (Quokka) Lagorchestes conspicillatus Thylogale thetis Petrogale xanthopus, en beragkengeruu Dendrolagus goodfellowi, en buumkengeruu Dorcopsis hageni, en boskkengeruu Lagostrophus fasciatus Commonskategorii: Kengeruus – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Kengeruus


A Koala (Phascolarctos cinereus) as en slach faam Kläämpöösdiarten (Diprotodontia). Hi liket en letjen beer, as oober nian Ruuwdiart. Hi hiart tu a Pöösdiarten (Marsupialia) an lewet uun Austraalien. A Koala as di iansagst slach uun det famile faan a Phascolarctidae. Spriadkoord Koalas lewe faan Eukalyptus Koala mä jongdiart Commonskategorii: Koalas – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Koalas


Wombats (Vombatidae) san en famile faan Pöösdiarten (Marsupialia). Jo lewe uun Austraalien uun hööl oner a eerd an san plaantenfreedern. Diar jaft at man trii slacher faan. Skööl: Vombatus Vombatus ursinus Skööl: Lasiorhinus Lasiorhinus krefftii Lasiorhinus latifrons Vombatus ursinus Lasiorhinus krefftii Lasiorhinus latifrons Commonskategorii: Wombats – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Wombats


At Moskusrootenkengeruu (Hypsiprymnodon moschatus) as en slach faan Pöösdiarten (Marsupialia). Hat as di iansagst slach uun det famile faan a Hypsiprymnodontidae. Commonskategorii: Moskusrootenkengeruus – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Moskusrootenkengeruus


Rootenkengeruus (Potoroidae) san en famile faan Pöösdiarten (Marsupialia) uun det order faan a Kläämpöösdiarten (Diprotodontia). Diar hiar aacht slacher tu. Skööl: Aepyprymnus A. rufescens (Ruad Rootenkengeruu) Skööl: Bettongia (Baskengeruus) B. gaimardi – B. lesueur – B. penicillata – B. tropica Skööl: Potorous (Kaninkengeruus) P. gilbertii – P. longipes – P. tridactylus Bettongia gaimardi Bettongia lesueur Bettongia penicillata Bettongia tropica Potorous gilbertii Potorous tridactylus Commonskategorii: Rootenkengeruus – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Rootenkengeruus


Taapiiren (Tapirus) san en skööl faan Ünpaartuanet Klooksdiarten (Perissodactyla). An jo san det iansagst skööl uun det famile faan a Tapiridae. Diar jaft at daalang noch fiiw slacher faan. †T. antiquus – †T. arvernensis – T. bairdii – †T. balkanicus – †T. copei – T. indicus – †T. jeanpiveteaui – T. kabomani – T. pinchaque – †T. priscus – T. terrestris – †T. mesopotamicus – †T. rondoniensis – †T. webbi T. bairdii Madelamerikoonsk Taapiir EN - endangered (trüüwet) T. indicus Malaiisk Taapiir EN - endangered (trüüwet) T. pinchaque Beragtaapiir EN - endangered (trüüwet) T. terrestris Flaakluntaapiir VU - vulnerable (uun gefoor) Commonskategorii: Taapiiren – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Taapiiren


Det Dodoma Regiuun (üüb Swahili: Mkoa wa Dodoma) as ian faan a regiuunen uun de aafrikoons stoot Tansania. At regiuun leit uun a maden faan't lun. Det hee 2.568.500 lidj (2019). At hoodsteed faan't regiuun as Dodoma. At regiuun hee sööwen distrikten: Tanzania: Regions and Cities, citypopulation.de Tanzania: Administrative Division, citypopulation.de


Det Iringa Regiuun (üüb Swahili: Mkoa wa Iringa) as ian faan a regiuunen uun de aafrikoons stoot Tansania. At regiuun leit uun a maden faan't lun. Det hee 1.122.100 lidj (2019). At hoodsteed faan't regiuun as Iringa. Tanzania: Regions and Cities, citypopulation.de Tanzania: Administrative Division, citypopulation.de


Ružomberok as en stää önj e Regjoon Žilina önj jü Slowakäi. E stää läit önj e mal foon e regjoon. Deer booge 27.407 manschne (2021). Dåt gebiit foon Ružomberok as 126,72 km². Jü inboogertächte as 237 manschne pro km². Jü pustliidjtål as 034 01, di forwoolnumer as 421-44 än dåt kfz-kåntiiken as RK. Slovakia: Žilinský kraj, citypopulation.de


Det Geita Regiuun (üüb Swahili: Mkoa wa Geita) as sant 2012 ian faan a regiuunen uun de aafrikoons stoot Tansania. At regiuun leit uun a nuurdwaast faan't lun. Det hee 2.335.100 lidj (2019). At hoodsteed faan't regiuun as Geita. Tanzania: Regions and Cities, citypopulation.de Tanzania: Administrative Division, citypopulation.de


Det Kagera Regiuun (üüb Swahili: Mkoa wa Kagera) as ian faan a regiuunen uun de aafrikoons stoot Tansania. At regiuun leit uun a nuurdwaast faan't lun. Det hee 3.127.900 lidj (2019). At hoodsteed faan't regiuun as Bukoba. Tanzania: Regions and Cities, citypopulation.de


Det Banten Prowins as ian faan a prowinsen uun Indoneesien. At prowins leit uun a waast faan't eilun Jaawa. Det hee 12.959.200 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Serang. At prowins hee fjauer regentskapen (kabupaten) an fjauer autonoom steeden (kota). Dön Jawaans an Sundaneesk spriiken wurd uun't prowins snaaket. Indonesia: Provinces & Cities, citypopulation.de Indonesia: Banten Province, citypopulation.de


Det Bengkulu Prowins (üüb Indoneesk: Provinsi Bengkulu) as ian faan a prowinsen uun Indoneesien. At prowins leit uun a waast faan't eilun Sumaatra. Det hee 1.971.800 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Bengkulu. Indonesia: Provinces & Cities, citypopulation.de


Det Gorontalo Prowins as ian faan a prowinsen uun Indoneesien. At prowins leit uun a nuurd faan't eilun Sulawesi. Det hee 1.176.400 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Gorontalo. Indonesia: Provinces & Cities, citypopulation.de


Det Jambi Prowins (üüb Indoneesk: Provinsi Jambi) as ian faan a prowinsen uun Indoneesien. At prowins leit uun a uast an maden faan't eilun Sumaatra. Det hee 3.566.200 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Jambi. Indonesia: Provinces & Cities, citypopulation.de


Det Katavi Regiuun (üüb Swahili: Mkoa wa Katavi) as sant 2012 ian faan a regiuunen uun de aafrikoons stoot Tansania. At regiuun leit uun a waast faan't lun. Det hee 771.300 lidj (2019). At hoodsteed faan't regiuun as Mpanda. A regiuun hee trii distrikten: Tanzania: Regions and Cities, citypopulation.de Tanzania: Administrative Division, citypopulation.de


Det Kigoma Regiuun (üüb Swahili: Mkoa wa Kigoma) as ian faan a regiuunen uun de aafrikoons stoot Tansania. At regiuun leit uun a waast faan't lun. Det hee 2.706.800 lidj (2019). At hoodsteed faan't regiuun as Kigoma. Tanzania: Regions and Cities, citypopulation.de


Det Tanga Regiuun (üüb Swahili: Mkoa wa Tanga) as ian faan a regiuunen uun de aafrikoons stoot Tansania. At regiuun leit uun a nuurduast faan't lun. Det hee 2.045.205 lidj (2019). At hoodsteed faan't regiuun as Tanga. At regiuun hee 10 distrikten. Tanzania: Regions and Cities, citypopulation.de Tanzania: Administrative Division, citypopulation.de Commons: Tanga Regiuun – Saamling faan biljen of filmer Usambara-Berger


Det Pwani Regiuun (üüb Swahili: Mkoa wa Pwani) as ian faan a regiuunen uun de aafrikoons stoot Tansania. At regiuun leit uun a uast faan't lun. Det hee 1.098.668 lidj (2019). At hoodsteed faan't regiuun as Kibaha. Tanzania: Regions and Cities, citypopulation.de


Det Kilimandscharo Regiuun (üüb Swahili: Mkoa wa Kilimanjaro) as ian faan a regiuunen uun de aafrikoons stoot Tansania. At regiuun leit uun a nuurduast faan't lun. Det hee 1.640.087 lidj (2019). At hoodsteed faan't regiuun as Moshi. A berig Kilimandscharo leit uun detheer regiuun. Tanzania: Regions and Cities, citypopulation.de


Det Lindi Regiuun (üüb Swahili: Mkoa wa Lindi) as ian faan a regiuunen uun de aafrikoons stoot Tansania. At regiuun leit uun a süüduast faan't lun. Det hee 864.652 lidj (2019). At hoodsteed faan't regiuun as Lindi. Tanzania: Regions and Cities, citypopulation.de


Det Manyara Regiuun (üüb Swahili: Mkoa wa Manyara) as ian faan a regiuunen uun de aafrikoons stoot Tansania. At regiuun leit uun a nuurduast faan't lun. Det hee 1.425.131 lidj (2019). At hoodsteed faan't regiuun as Babati. Tanzania: Regions and Cities, citypopulation.de


Det Mara Regiuun (üüb Swahili: Mkoa wa Mara) as ian faan a regiuunen uun de aafrikoons stoot Tansania. At regiuun leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 1.743.830 lidj (2019). At hoodsteed faan't regiuun as Musoma. Tanzania: Regions and Cities, citypopulation.de


Det Mbeya Regiuun (üüb Swahili: Mkoa wa Mbeya) as ian faan a regiuunen uun de aafrikoons stoot Tansania. At regiuun leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 1.708.548 lidj (2019). At hoodsteed faan't regiuun as Mbeya. Tanzania: Regions and Cities, citypopulation.de


Det Morogoro Regiuun (üüb Swahili: Mkoa wa Morogoro) as ian faan a regiuunen uun de aafrikoons stoot Tansania. At regiuun leit uun a uast faan't lun. Det hee 2.218.492 lidj (2019). At hoodsteed faan't regiuun as Morogoro. Tanzania: Regions and Cities, citypopulation.de


Det Mtwara Regiuun (üüb Swahili: Mkoa wa Mtwara) as ian faan a regiuunen uun de aafrikoons stoot Tansania. At regiuun leit uun a süüduast faan't lun. Det hee 1.270.854 lidj (2019). At hoodsteed faan't regiuun as Mtwara. Tanzania: Regions and Cities, citypopulation.de


Det Mwanza Regiuun (üüb Swahili: Mkoa wa Mwanza) as ian faan a regiuunen uun de aafrikoons stoot Tansania. At regiuun leit uun a nuurdwaast faan't lun. Det hee 2.772.509 lidj (2019). At hoodsteed faan't regiuun as Mwanza. Tanzania: Regions and Cities, citypopulation.de


Det Njombe Regiuun (üüb Swahili: Mkoa wa Njombe) as sant 2012 ian faan a regiuunen uun de aafrikoons stoot Tansania. At regiuun leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 702.097 lidj (2019). At hoodsteed faan't regiuun as Njombe. Tanzania: Regions and Cities, citypopulation.de


Det Rukwa Regiuun (üüb Swahili: Mkoa wa Rukwa) as ian faan a regiuunen uun de aafrikoons stoot Tansania. At regiuun leit uun a waast faan't lun. Det hee 1.004.539 lidj (2019). At hoodsteed faan't regiuun as Sumbawanga. Tanzania: Regions and Cities, citypopulation.de


Det Ruvuma Regiuun (üüb Swahili: Mkoa wa Ruvuma) as ian faan a regiuunen uun de aafrikoons stoot Tansania. At regiuun leit uun a süüd faan't lun. Det hee 1.376.891 lidj (2019). At hoodsteed faan't regiuun as Songea. Tanzania: Regions and Cities, citypopulation.de


Det Shinyanga Regiuun (üüb Swahili: Mkoa wa Shinyanga) as ian faan a regiuunen uun de aafrikoons stoot Tansania. At regiuun leit uun a nuurdwaast faan't lun. Det hee 1.534.808 lidj (2019). At hoodsteed faan't regiuun as Shinyanga. Tanzania: Regions and Cities, citypopulation.de


Det Simiyu Regiuun (üüb Swahili: Mkoa wa Simiyu) as sant 2012 ian faan a regiuunen uun de aafrikoons stoot Tansania. At regiuun leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 1.584.157 lidj (2019). At hoodsteed faan't regiuun as Bariadi. Tanzania: Regions and Cities, citypopulation.de


Det Singida Regiuun (üüb Swahili: Mkoa wa Singida) as ian faan a regiuunen uun de aafrikoons stoot Tansania. At regiuun leit uun a maden faan't lun. Det hee 1.370.637 lidj (2019). At hoodsteed faan't regiuun as Singida. Tanzania: Regions and Cities, citypopulation.de


Det Songwe Regiuun (üüb Swahili: Mkoa wa Songwe) as sant 2016 ian faan a regiuunen uun de aafrikoons stoot Tansania. At regiuun leit uun a waast faan't lun. Det hee 998.862 lidj (2019). At hoodsteed faan't regiuun as Vwawa. Tanzania: Regions and Cities, citypopulation.de


Det Tabora Regiuun (üüb Swahili: Mkoa wa Tabora) as ian faan a regiuunen uun de aafrikoons stoot Tansania. At regiuun leit uun a waast faan't lun. Det hee 2.291.623 lidj (2019). At hoodsteed faan't regiuun as Tabora. Tanzania: Regions and Cities, citypopulation.de


At Eedomshiird wiar bit 1634 en hiird uun Nuurdfresklun. Hat lai amanbi tesken Pelwerem an Nuurdstrun. Uun't Burchardiflud 1634 ging hat oner. Man al uun't Marcellusflud 1362 san grat dialen auerspeeld wurden. At hoodsteed faan't Eedomshiird wiar Rungholt, diar al 1362 onergingen as. Flook sarkspalen küd ei häälen wurd an san apjiwen wurden: Brunock, Hersbüll, Evensbüll, Trindermarsch, Gaikebüll, Stintebüll, Irgrof an Buphever. Efter 1634 wiar diar bluas noch Odenbüll auer, hat leit daalang mä sin St. Vinzenz sark üüb Nuurdstrun. An 1642 as det ferwaltangsianhaid Eedomshiird apliaset wurden. Troch at weesen Eedomshiird ferlääpt daalang en 12 meeter jipen priil, at Nuurderheewer. Hans Nicolai Andreas Jensen: Versuch einer kirchlichen Statistik des Herzogthums Schleswig: Enthaltend die Propsteien Tondern, Husum mit Bredstedt, und Eiderstedt; Flensborag 1841; S. 648–650


Leer uun Uastfresklun as det kreisstääd faan a Lunkreis Leer. Mä 34.786 iinwenern as Leer det traadgratst stääd uun Uastfresklun efter Emden an Aurich. Leer leit bi a struumer Leda an Ems an hää en graten huuwen. Uun't madelääler wiar Leer di poliitisk madelponkt faan Uastfresklun. Leer as en wichtagen ferkiarsknoot för Uastfresklun Commonskategorii: Leer – Saamlang faan bilen of filmer Wikisource: Lera uun't Topographia Westphaliae (Matthäus Merian) (sjiisk) Wikivoyage Raisfeerer: Leer (sjiisk) Landesamt für Statistik Niedersachsen, LSN-Online Regionaldatenbank, Tabelle 12411: Fortschreibung des Bevölkerungsstandes, Stant 31. Detsember 2019. (Halep üüb sjiisk)


Wladiwostok (üüb Rüs: Владивосто́к Vladivostók) as en steed uun a uast faan Rüslun. Det hee 606.561 lidj (2020). Det as at hoodsteed faan det Fiar Uasten Bundesdistrikt an det Primorje Regiuun. At steed wurd 1860 grünjlaanjen. Russia: Federal Districts and Major Cities, citypopulation.de


De Fiar Uasten Bundesdistrikt (üüb Rüs: Дальневосто́чный федера́льный о́круг Dal'nevostóčny federál'ny ókrug) as ian faan dön aacht bundesdistrikten uun Rüslun. Det hee 8.169.203 lidj (2020). At hoodsteed faan a bundesdistrikt sant 2018 as Wladiwostok. Dön tjin gratst steeden uun a bundesdistrikt san: Efter det 2010 folksteeling san dön tjiin gratst fölker uun a bundesdistrikt: Rüsen — 4.964.107 (78,88 %) Jakuuten — 469.897 (7,47 %) Ukrainern — 154.954 (2,46 %) Koreaanern — 56.973 (0,91 %) Tataaren — 40.003 (0,64 %) Ewenken — 27.030 (0,43 %) Witjrüsen — 24.502 (0,39 %) Ewenen — 22.172 (0,35 %) Usbeeken — 19.561 (0,31 %). A bundesdistrikt wurd 18. Mei 2000 grünjlaanjen. Russia: Federal Districts and Major Cities, citypopulation.de Russia: Dal'nevostočnyj Federal'nyj Okrug, citypopulation.de Russia: Far Eastern Federal District, citypopulation.de Всероссийская перепись населения 2010 года. Официальные итоги с расширенными перечнями по национальному составу населения и по регионам.. Archiwiaret faan det originool di 9. Detsember 2021. Ufrepen di 14. Oktuuber 2020.


En taifuun as en böös starken horelwinj föör Uastaasien uun a nuurdwaastelk Pasiifik. Hi gongt faan jip loftdruk ütj, an brangt miast uk föl rin mä. Di nööm komt faan't greks mütologii, diar as di riis Typhon di aatj faan a winjer. Horelwinjer uun a Nuurd-Atlantik an Nuurduast-Pasiifik het Hurricanes, an uun Süüdaasien san't Zykloonen. Swaar taifuuner uun a leetst juaren wiar: Vera, Jaapan (1959) Nina, Sjiina (1975) Tip, Jaapan (1979) Herb, Taiwan/Sjiina (1996) Saomai,Sjiina (2000) Nari, Taiwan (2001) Tokage, Jaapan (2004) Haitang, Taiwan (2005) Matsa,Sjiina (2005) Talim, Sjiina (2005) Nabi, Jaapan (2005) Khanun, Sjiina (2005) Damrey, Sjiina (2005) Longwang, Taiwan/Sjiina (2005) Chanchu, Filipiinen/Sjiina (2006) Saomai, Sjiina (2006) Wipha, Taiwan/China (2007) Nuri, Hongkong/Sjiina (2008) Morakot, Taiwan/Sjiina (2009) Roke, Jaapan (2011) Haiyan, Filipiinen (2013) Mangkhut, Filipiinen, Hongkong, Sjiina (2018) En typhon (tüfon) as uk en hurn, diar uun a siafaard brükt woort. Diar komt en böös gratemen tuun ütj. Hi skal wäärne bi mist of gefoor. Commonskategorii: Taifuun – Saamlang faan bilen of filmer Tornaado


Chabarowsk (üüb Rüs: Хаба́ровск Chabárowsk) as det gratst steed uun de Fiar Uasten Bundesdistrikt faan Rüslun. Det hee 616.372 lidj (2020). Det as at hoodsteed faan det Chabarowsk Regiuun. Jaapan Niigata, Jaapaan (sant 1965) Ferianagt Stooten Portland, Ferianigt Stooten (sant 1988) Kanada Victoria, Kanada (sant 1990) Sjiina Harbin, Schiina (sant 1993) Korea Sud Bucheon, Süüdkorea (sant 2002) Sjiina Sanya, Schiina (sant 2011) Russia: Dal'nevostočnyj Federal'nyj Okrug, citypopulation.de


Sacha (uk Jakuutien), amtelk nööm Republiik Sacha as en republiik uun de Fiar Uasten Bundesdistrikt faan Rüslun. Uun a nuurd leit de Arktisk Ootseaan, uun a uast lai de Autonoom Kreis faan a Tschuktschen, det Magadan Prowins an det Chabarowsk Regiuun, uun a süüd det Amur Prowins, det Transbaikaalien Regiuun an det Irkutsk Prowins an uun a waast det Krasnojarsk Regiuun. Det hee 971.996 lidj (2020). At hoodsteed faan't republiik as Jakutsk. Sacha hee trii sköölen faan berger: Dön Werchojansk Berger, wat uun a uast faan de Lena Struum lei an faan't Ochotsk Sia tu't Laptew Sia ling. Dön Tscherski Berger, wat uun uast faan dön Werchojansk Berger lei, an Dön Stanowoj Berger, wat uun a süüd faan't republiik lei. De huuchst ponkt uun Sacha as de Pobeda Toop (3147 m), wat uun dön Tscherski Berger stäänt. Dön tjiin gratst steeden uun't republiik san: Russia: Far Eastern Federal District, citypopulation.de Russia: Republic of Yakutia (Sakha), citypopulation.de


De Uraal Bundesdistrikt (üüb Rüs: Ура́льский федера́льный о́круг Urál'skij federál'ny ókrug) as ian faan a bundesdistrikten uun Rüslun. Det hee 12.360.752 lidj (2020). At hoodsteed faan a bundesdistrikt as Jekaterinburg. Dön tjin gratst steeden uun a bundesdistrikt san: A bundesdistrikt hee fjauer prowinsen: Det Tjumenj Prowins (3 + 4 an 6) hee tau autonoom kreiser: De Autonoom Kreis faan a Chanten an Mansen (4), an De Autonoom Kreis faan a Jamal-Nentsen (6). Efter det 2010 folksteeling san dön tjiin gratst fölker uun a bundesdistrikt: Rüsen — 9.690.527 (80,22 %) Tataaren — 581.728 (4,82 %) Baschkiren — 252.358 (2,09 %) Ukrainern — 250.020 (2,07 %) Kasachen — 70.788 (0,59 %) Aserbaidschaanern — 66.819 (0,55 %) Tjiisken — 56.064 (0,46 %) Witjrüsen — 52.855 (0,44 %) Tschuwaschen — 42.177 (0,35 %) Armeeniern — 38.104 (0,32 %). A bundesdistrikt wurd 13. Mei 2000 grünjlaanjen. Russia: Federal Districts and Major Cities, citypopulation.de Russia: Ural'skij Federal'nyj Okrug, citypopulation.de Russia: Ural Federal Distrikt, citypopulation.de Всероссийская перепись населения 2010 года. Официальные итоги с расширенными перечнями по национальному составу населения и по регионам.. Archiwiaret faan det originool di 9. Detsember 2021. Ufrepen di 14. Oktuuber 2020.


De Sibiirien Bundesdistrikt (üüb Rüs: Сиби́рский федера́льный о́круг Sibírskij federál'nyj ókrug) as ian faan a bundesdistrikten uun Rüslun. Det hee 17.118.387 lidj (2020). At hoodsteed faan a bundesdistrikt as Nowosibirsk. Dön tjiin gratst steeden uun a bundesdistrikt san: A bundesdistrikt wurd 13. Mei 2000 grünlaanjen. Russia: Federal Districts and Major Cities, citypopulation.de Russia: Sibirskij Federal'nyj Okrug, citypopulation.de Russia: Siberian Federal District, citypopulation.de


Det Altai Republiik (üüb Altai: Алтай Републик Altaj Republik, üüb Rüs: Респу́блика Алта́й Respúblika Altáj) as en republiik uun Rüslun. At republiik leit uun a süüd faan de Sibiirien Bundesdistrikt. Uun a nuurd leit det Kemerowo Prowins, uun a nuurduast Chakasien, uun a uast Tuwa, uun a süüduast at Mongolei, uun a süüd Schiina, uun a süüdwaast Kasachstaan an uun a nuurdwaast det Altai Regiuun. Det hee 220.181 lidj (2020). At hoodsteed faan't republiik as Gorno-Altaisk. Dön tjiin gratst steeden an taarpen uun't republiik san: Gorno-Altaisk Kosch-Agatsch Beljaschi Tobeler Kokorja Schana-Aul Muchor-Tarchata Novy Beltir Kysyl-Tasch Ortolyk Russia: Siberian Federal District, citypopulation.de Altaibergem Altaisk spriak


Jacinda Kate Laurell Ardern (Ütjspriik üüb Nei-Sialun Ingels: [dʒəˈsəndə ˈɑːˈdɜːn]; * 26. Jüüle 1980 uun Hamilton, Nei-Sialun) as en nei-sialuns poliitiker, an wiar faan 2017 bit 2023 at 40. premier-minister faan Nei-Sialun. Hör efterfulger as Chris Hipkins. Commons: Jacinta Ardern – Saamling faan biljen of filmer


Wilhelm Conrad Röntgen (* 27. Marts 1845 uun Lennep, daaling steeddial faan Remscheid; † 10. Febrewoore 1923 uun München) wiar en tjiisk füsiker. Hi foon de 8. Nofember 1895 uun det füsikaalisk instituut faan't Uniwersiteet Würzburg a röntgenstrualen, wat efter ham neemd wurd, ütj; heerför fing hi 1901 bi't ferdun faan de iarst Nobelpris de iarst Nobelpris för Füsiik. Commons: Wilhelm Röntgen – Saamling faan biljen of filmer


A Kiang (Equus kiang) as en tetjdiart uun det famile faan a Hingster (Equidae). Hi lewet uun Tiibet an diar ambi. Hi as nai mä di Asiaatisk Eesel (Equus hemionus), liket oober muar en hingst. E. k. chu – E. k. holdereri – E. k. kiang – E. k. polyodon E. k. holdereri Commonskategorii: Kiang – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Kiang


Di Asiaatisk Eesel (Equus hemionus), Khur of Kulan as en tetjdiart uun det famile faan a Hingster (Equidae). Hi liket di Afrikoonsk Eesel (Equus asinus), huar a Hüseesel faan ufkomt. Di Onager as diar en onerslach faan. E. h. blanfordi – E. h. hemionus – † E. h. hemippus – E. h. khur – E. h. kulan – E. h. luteus – E. h. onager E. h. hemippus E. h. khur E. h. kulan E. h. onager - Onager Di Asiaatisk Eesel komt natüürelkerwiis bluas noch uun enkelt steeden uun Waast- an Madelaasien föör: Commonskategorii: Asiaatisk Eesel – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Asiaatisk Eesel


Sophia de Mello Breyner Andresen (* 6. Nofember 1919 uun Porto; † 2. Jüüle 2004 uun Lissabon) wiar ian faan a wichtagst portugiisk skriiwern. Hat wiar 1999 det iarst portugiisk wüf, diar di wichtagst portugiisk literatüürpris, di „Prémio Camões“ füng. Sophia hed welsteld aalern. Jo wiar winbüüren uun Porto, an hör uurualaatj wiar Jann Hinrich Andresen faan Feer. En ualaatj wiar Tomás de Mello Breyner, en groof, dochter an frinj faan könang Carlos I. faan Portugal. Sophia üüb en wochbil uun Lagos (Algarve) "Casa Andresen", daalang di Botaanisk Guard faan Porto Stunbil faan Sophia uun a Botaanisk Guard Stunbil faan Sophia uun a "Parque dos Poetas", Oeiras 1964 – Grande Prémio de Poesia da Sociedade Portuguesa de Escritores, atribuído a Livro Sexto. 1977 – Prémio Teixeira de Pascoaes 1983 – Prémio da Crítica, der Associação Internacional de Críticos Literários 1989 – Prémio D. Dinis, der Fundação da Casa de Mateus 1990 – Grande Prémio de Poesia Inasset / Inapa 1992 – Grande Prémio Calouste Gulbenkian de Literatura para Crianças 1994 – Prémio 50 anos de Vida Literária, der Associação Portuguesa de Escritores 1995 – Prémio Petrarca 1996 – Homenageada do „Carrefour des Littératures“ 1998 – Prémio da Fundação Luis Miguel


Porto ['poɾtu] as det öödergratst stääd uun Portugal. Di nööm ment huuwen an det stääd leit, huar a struum Douro iin uun a Atlantik lääpt. Commonskategorii: Porto – Saamlang faan bilen of filmer Jann Hinrich Andresen Sophia de Mello Breyner Andresen www.ine.pt – Indikator Resident population by Place of residence and Sex; Decennial uun't dootenbeenk faan't Instituto Nacional de Estatística Code tuwisangen tu Freguesias (gemeenen) üüb epp.eurostat.ec.europa.eu wetterkontor.de


Wat menst dü? Sertularia cupressina Sertularia argentea


Manuel II. (üüb Portugiisk: Dom Manuel II; * 15. Nofember 1889; † 2. Jüüle 1932) wiar faan 1908 tu 1910 letst köning faan Portugal. Efter det Portugiisk Rewolutschuun toonket hi uf an ging iin uun't eksiil.


Kaarl I. (portugiisk: Dom Carlos Fernando Luís Maria Victor Miguel Rafael Gabriel Gonzaga Xavier Francisco de Assis José Simão de Bragança Sabóia Bourbon Saxe-Coburgo-Gotha) (* 28. September 1863 uun Lissabon; † 1. Febrewoore 1908 uk diar) wiar de föörletst köning faan Portugal an at Algarve. Hi kaam faan de portugiisk twiig faan det hüs Sachsen-Coburg an Gotha uf an regiaret faan 1889 bit tu san duas. 1908 as hi faan republikaanern duadschööden wurden.


Elieser Ben-Jehuda (üüb Hebreewsk: אֱלִיעֶזֶר בֶּן־יְהוּדָה [ɛli'ʕɛzeʁ bɛn jɛhu'da]; bäären üüs Elieser Jitzchak Perlman; * 7. Janewoore 1858 uun Luschki, Rüs Keiserrik; † 16. Deetsember 1922 uun Jerusalem) wiar jurnalist an skriiwer faan det iarst neimuudis hebreewsk wurdenbuk. Hi wiar det wichtigst kreeft bi't welerbelewing faan det neimuudis spreegen hebreewsk spriik.


Uun detheer juar wiar Servius Sulpicius Rufus an Marcus Claudius Marcellus konsulen faan det Röömsk Republiik. Ünbekäänd Dootem Kleopatra VII. an Ptolemaios XIII. wurd köningin an köning faan Egypten. Ünbekäänd Dootem Ariobarsanes II., köning faan Kapadokien Julia Minor, Julius Cäsar sin saster (* 100 f.Kr.) Marcus Atius Balbus, röömsk praetor an guwernöör faan Sardiinien an Korsika (* 105 f.Kr.) Poseidonios, greks filosoof, astronoom an geograaf (* amanbi 135 f.Kr.) Ptolemaios XII., köning faan Egypten (* twesken 115 f.Kr. an 107 f.Kr.)


Ünbekäänd Dootem Artaxias I., köning faan Ibeerien (Georgien faan nü) Gnaeus Domitius Ahenobarbus, röömsk poliitiker. Ptolemaios IX., köning faan Egypten (* 143 f.Kr., 142 f.Kr., 140 f.Kr. of 139 f.Kr.)


At 13. juarhunert föör Krast begant mä't juar 1300 f.Kr. an häält mä't juar 1201 f.Kr. ap.


Rölken ((fe.) Ool) (Salicornia europaea) san en plaantenslach uun det famile faan a Amaranten (Amaranthaceae). Jo faal üüb mä hör flääskag twiigen. Rölken san en pioniirplaant üüb't oon bi a waaskaant. Rölken san ianjuarag plaanten an kön faan 5 cm bit 45 cm huuch wurd. Jo hiar tu a saaltplaanten, hör twiigen san flääskag an glääsag, a bleeden san man skolpen. Miast san rölken green, kön oober uk güül-green of brün-ruad wurd. Tu a harefst hen wurd's ruad. Jo bleu uun August an September, a bloosen san oober man letj an knaap tu sen. Uun a madel breetjin üüb a nuurdelk eerdheleft faan Euroopa bit Aasien könst Dü rölken finj. Jo plaanten kön widj iin uun a waas waaks, auer jo hal auerspeeld wurd kön an föl saalt ferdreeg. Rölken waaks miast tuup mä waasgäärs (Spartina slacher). Uun a waas bi Nuurd- an Uastsia, bi a Atlantik an uun a Madlunsia waaks rölken rikelk, man uk uun't banlun üüb saalten, kleiagen grünj. Rölken surge diarför, dat ham muar an muar klei ufsaat. Sodenang halept det plaant bi a seekrang faan a küsten. Dü könst rölken uk iidj. Diarför namt am a jong spasen faan a twiigen lefst uun Mei. Jo


15. Janewoore: Guang Wu, keiser faan Schiina († 57) Ünbekäänd Dootem Aemilia Lepida, bridj faan Claudius († 43) Lucius Vitellius de Ääler, röömsk konsul an guwernöör faan Syria († 51)


23. September: Gaius Octavius, üüs Augustus keiser faan det Röömsk Rik († 14) Ünbekäänd Dootem Marcus Vipsanius Agrippa, röömsk stootsmaan an generool († 12 f.Kr.) Strabo, greks historiker, geograaf an filosoof († amanbi 24)


14. August: Tiberius wurd keiser faan det Röömsk Rik. 14. August: Augustus, keiser faan det Röömsk Rik (* 63 f.Kr.)


Augustus (bäären Gaius Octavius, uk Octavianus neemd; * 23. September 63 f.Kr. uun Room; † 19. August 14 uun Nola bi Neapel) wiar faan 27 f.Kr. tu san duas de iarst keiser faan det Röömsk Rik. Hi wiar Julius Cäsar san gratnefe. Efter Julius Cäsar san duas naam de stootsmaan Marcus Antonius at meecht faan det Röömsk Republiik. En konflikt begand man twesken ham an de röömsk Senaat, wat för Octavianus üüs Cäsar san efterfulger wiar. En kurt bürgerkrich bruch ütj, diaruun Octavianus uun a slacht bi Mutina jin Marcus Antonius woon. Kurt diarefter begand man en konflikt twesken Octavianus an a Senaat, an hi wurd frinjer mä Antonius an en öler stootsmaan, Lepidus. At republiik wurd 40 apdiald: Antonius fing a uast, Octavianus a waast an Lepidus Afrika. Lepidus ferlus bal at meecht. Auer Antonius tup mä Kleopatra VII. köningin faan Egypten wiar an handelt ham üüs en uastelk prins, begand en konflikt twesken ham an Octavianus. Octavianus naam efter en slacht Alexandria: Antonius an Kleopatra ded jo kurt diarefter tu kurt. Octavianus kaam 29 tu Room turag an naam a tiitel imperator auer. 13. Janewoore 27 saad hi amtelk, dat at republiik welermaaget as. Trii daar leeder ded


16. Marts: Caligula wurd keiser faan det Röömsk Rik. 15. Deetsember: Tiberius Claudius Caesar Augustus Germanicus, üüs Nero keiser faan det Röömsk Rik († 68) 16. Marts: Tiberius, keiser faan det Röömsk Rik (* 42 f.Kr.)


24. Janewoore: Keiser Caligula wurd faan det Preetoriaanergard ambroocht. Claudius wurd keiser. 24. Janewoore: Caligula, keiser faan det Röömsk Rik (* 12)


31. August: Gaius Caesar Augustus Germanicus, üüs Caligula keiser faan det Röömsk Rik († 41)


01. August: Tiberius Claudius Caesar Augustus Germanicus, üüs Claudius keiser faan det Röömsk Rik († 54) Ünbekäänd Dootem Herodes Agrippa 1., köning faan Judea († 44)


13. Oktuuber: Keiser Claudius faan det Röömsk Rik wurd ambroocht. Nero wurd keiser. 13. Oktuuber: Keiser Claudius faan det Röömsk Rik (* 10 f.Kr.)


16. Nofember: Tiberius Claudius Nero, üüs Tiberius keiser faan det Röömsk Rik († 37) Ünbekäänd Dootem Marcus Claudius Marcellus, keiser Augustus san nefe († 23 f.Kr.) 03. Oktuber: Gaius Cassius Longinus, röömsk eedelmaan an atenteeter faan Julius Cäsar. 23. Oktuber: Marcus Junius Brutus, röömsk poliitiker an atenteeter faan Julius Cäsar (* 85 f.Kr.) Ünbekäänd Dootem Gaius Antonius, röömsk generool an Marcus Antonius san bruler. Lucius Tillius Cimber, röömsk eedelmaan an atenteeter faan Julius Cäsar. Marcus Porcius Cato, röömsk eedelmaan an Cato de Jonger san dring. Porcia Catonis, Marcus Junius Brutus sin wüf (* amanbi 70 f.Kr.) Publius Servilius Casca Longius, röömsk eedelmaan an atenteeter faan Julius Cäsar. Quintus Antistius Labeo, röömsk jurist an atenteeter faan Julius Cäsar.


Alpes Cottiae an Alpes Poeninae wurd prowinsen faan det Röömsk Rik. 24. Mei, Germanicus Julius Caesar, röömsk generool an Keiser Caligula san aatj († 19)


Tiberius Iulius Caesar Augustus wiar faan 14 tu 37 de öler keiser faan det Röömsk Rik. Hi wiar stjipdring faan de iarst keiser, Augustus. Röömsk Keisern faan det Juulisk-Claudisk Dynastii: Augustus (27 f.Kr.-14), Tiberius (14-37), Caligula (37-41), Claudius (41-54), Nero (54-68).


Plutarch wiar en ualgreks skriiwer. Hi skreew föl biograafisk an filosoofisk skraften: dön bekäändst diarfaan san dön Paralel Leewentsbeskriiwingen (üüb Ualgreks: οἱ βίοι παράλληλοι Bíoi parálleloi, üüb Latiins: Vitae parallelae) auer wichtig grekern an röömern, an dön Moralia (üüb Ualgreks: Ἠθικά Ēthika), en fersoomling faan essays an reedin.


Ptolemaios XIII.


Plutarch bäären.


Raetia wurd en prowins faan det Röömsk Rik 24. September: Lucius Vitellius, röömsk poliitiker († 69) 06. Nofember: Agrippina de Jonger, röömsk eedelwüf, Keiser Claudius sin wüf an Keiser Nero sin mam († 59) Ünbekäänd Dootem Thumelicus, germaans prins, Arminius san dring († föör 47)


Drusilla, Caligula sin saster († 38) 13. September: Marcus Scribonius Libo Drusus, röömsk senaatoor.


Februar: Britannicus, Keiser Claudius san dring (* 41)


Tiberius Claudius Caesar Augustus Germanicus wiar faan 24. Janewoore 41 tu san duas keiser faan det Röömsk Rik. Röömsk Keisern faan det Juulisk-Claudisk Dynastii: Augustus (27 f.Kr.-14), Tiberius (14-37), Caligula (37-41), Claudius (41-54), Nero (54-68).


Gaius Caesar Augustus Germanicus (bäären Gaius Iulius Caesar; * 31. August 12 uun Antium, Anzio faan nü; † 24. Janewoore 41 uun Room) wiar faan 37 tu 41 keiser faan det Röömsk Rik. Röömsk Keisern faan det Juulisk-Claudisk Dynastii: Augustus (27 f.Kr.-14), Tiberius (14-37), Caligula (37-41), Claudius (41-54), Nero (54-68).


Nero Claudius Caesar Augustus Germanicus (* 15. Deetsember 37 uun Antium, Anzio faan nü; † 9. of 11. Jüüne 68 bi Room) wiar faan 54 tu 68 keiser faan det Röömsk Rik. Röömsk Keisern faan det Juulisk-Claudisk Dynastii: Augustus (27 f.Kr.-14), Tiberius (14-37), Caligula (37-41), Claudius (41-54), Nero (54-68).


Achaea wiar faan 27 f.Kr. tu det 7. juarhunert en prowins faan det Röömsk Rik an det Uaströömsk Rik. Det lai uun a süüd faan det Grekenlun faan nü.


′ Fut (ingelsk foot, muartaal feet) as en miat för't lengde an üüb a hialer welt brükt wurden. Hat wiar miast tesken 28 an 32 cm lung. Daalang jaft at noch det ingelsk fut, hör lengde as 1 ft = 30,48 cm (= 12 tol). Det miat hiart ei tu't SI-süsteem, woort oober likes noch föl brükt, fööraal uun a siafaard. Det miat fut hinget tuup mä yard: 3 fut = 1 yard. Commonskategorii: Fut (foot) – Saamlang faan bilen of filmer


Santa Maria as en eilun uun't süüduasten faan a Atsooren. Commonskategorii: Santa Maria – Saamlang faan bilen of filmer


″ Tol (ingelsk inch) as en miat för't lengde. Hat as 2,54 cm lung an woort fööraal uun ingelskspreegen lunen brükt. 12 tol = 1 fut. Iar as uk di ütjdruk süm of sümbriad brükt wurden . Man uk uun't hoonwerk woort noch föl mä tol reegent. Fiiner iindialangen san t.b. 3⁄4, 1⁄2, 1⁄4, 1⁄8 tol. Commonskategorii: Tol – Saamlang faan bilen of filmer


Yard as en miat för't lengde an woort uun ingelskspreegen lunen brükt. Hat as trii fut lung. international yard (sant 1956): 1 yard = 3 feet (fut) = 36 inches (tol) = 0,9144 meeter ≈ 1/2.000 siamiil 5½ yard = 1 rod ("ris") ≈ 5 meeter 22 yard = 4 rod = 1 chain ("keed") ≈ 20 meeter 220 yard = 10 chain = 1 furlong ("foraglengde") ≈ 200 meeter 1760 yard = 8 furlong = 1 ingelsk miil / statute mile ≈ 1600 meeter 1 furlong x 1 chain = 220 yard x 22 yard = 1 acre ≈ 4.000 kwadrootmeeter uun Indien wiar det yard en betj linger: 1 yard = 2 cubits = 6 spans = 12 palms = 0,9715 meeter 1 yard = 11⁄16 ual ingelsk yard = 38¼ ingelsk tol uun't öömrang käänt'am di ütjdruk palme (ingelsk: to palm) - suutjis, hun am hun föörütj gung, t.b. uun't jonken bi a woch loongs palme Läästaal Commonskategorii: Yard – Saamlang faan bilen of filmer


Buzz Aldrin (bäären Edwin Eugene Aldrin Jr.; * 20. Janewoore 1930 uun Montclair, New Jersey) as en iar US-ameerikoons astronaut. Hi wiar üüs lasmoot faan det Apollo-11-Misioon (tup mä Neil Armstrong an Michael Collins) de naist mensk üüb a Muun.


Neil Alden Armstrong (* 5. August 1930 bi Wapakoneta, Ohio; † 25. August 2012 uun Cincinnati, Ohio) wiar en US-ameerikoons testpiloot an astronaut. Hi wiar komandant faan det Apollo-11-Misioon, wat mä Buzz Aldrin an Michael Collins tu a Muun floog. De 21. Jüüle 1969 betreed hi üüs iarst mensk a muun. Commons: Neil Armstrong – Saamling faan biljen of filmer


Pittsburgh ([ˈpɪtsbɜːrɡ]; üüb Pennsilwaanisk: Pittsbarig) as det naistgratst steed uun de US-ameerikoons bundesstoot Pennsylvania. At steed leit uun a süüdwaast faan a bundesstoot. Det as efter William Pitt, 1. Earl of Chatham, a premier-minister faan det Ferianigt Köningrik, neemd. Det hee 300.286 lidj (2019). Det as at hoodsteed faan Allegheny County. A bürgermeister faan't steed sant 2014 as Bill Peduto, faan det Demokraatisk Partei. USA: Pennsylvania, citypopulation.de


Allentown (üüb Pennsilwaanisk: Allenschteddel) as det treedgratst steed uun de US-ameerikoons bundesstoot Pennsylvania. At steed leit uun a uast faan a bundesstoot. Det hee 121.442 lidj (2019). Det as at hoodsteed faan Lehigh County. A bürgermeister faan't steed sant 2018 as Ray O'Connell, faan det Demokraatisk Partei. USA: Pennsylvania, citypopulation.de


Erie [ɪəri] as det fjuardgratst steed an en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Pennsylvania. At steed leit uun a nuurd faan a bundesstoot, bi de Erie-Sia. Det hee 95.508 lidj (2019). A bürgermeister faan't steed sant 2018 as Joe Schember, faan det Demokraatisk Partei. USA: Pennsylvania, citypopulation.de


Reading ([ˈrɛdɪŋ]; üüb Pennsilwaanisk: Reddin) as det füftgratst steed uun de US-ameerikoons bundesstoot Pennsylvania. At steed leit uun a süüduast faan a bundesstoot. Det hee 88.375 lidj (2019). Det as at hoodsteed faan Berks County. A bürgermeister faan't steed sant 6. Janewoore 2020 as Eddie Moran, faan det Demokraatisk Partei. USA: Pennsylvania, citypopulation.de


Scranton as de seekstgratst steed uun de US-ameerikoons bundesstoot Pennsylvania. At steed leit uun a nuurduast faan a bundesstoot. Det hee 76.653 lidj (2019). Det as at hoodsteed faan Lackawanna County. A bürgermeister faan't steed sant 6. Janewoore 2020 as Paige Gebhardt Cognetti, diar en independent as. Joe Biden, de 47. vize-president faan dön Ferianigt Stooten. USA: Pennsylvania, citypopulation.de


Bethlehem as det sööwenstgratst steed uun de US-ameerikoons bundesstoot Pennsylvania. At steed leit uun a uast faan a bundesstoot. Det hee 75.815 lidj (2019). At steed as twesken Lehigh County an Northampton County apdiald. USA: Pennsylvania, citypopulation.de


Lancaster ([ˈlæŋkɪstər]; üüb Pennsilwaanisk: Lengeschder) as det aachstgratst steed an en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Pennsylvania. Det hee 59.265 lidj (2019). Pennsilwaanisk wurt uun't county spreegen. A bürgermeister faan't steed sant 2018 as Danene Sorace, faan det Demokraatisk Partei. James Buchanan, de 15. president faan dön Ferianigt Stooten. USA: Pennsylvania, citypopulation.de


Levittown as det njüügenstgratst steed uun de US-ameerikoons bundesstoot Pennsylvania. At steed leit uun Bucks County, uun a süüduast faan a bundesstoot, nai bi de Delaware Struum. Det hee 52.500 lidj (2019). At steed wurd faan 1952 tu 1958 faan't onernemen Levitt & Sons baut. At onernemen baut uk at steed Levittown uun a bundesstoot New York. USA: Pennsylvania, citypopulation.de


Adams County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Pennsylvania. Det hee 103.009 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Gettysburg. At county as efter de naist president faan dön Ferianigt Stooten, John Adams, neemd. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Sacramento (Ütjspriik üüb Ingels: [ˌsækrəˈmɛntoʊ]; Ütjspriik üüb Spaans: [sakɾaˈmento]) as at hoodsteed, seeksgratst steed an en county uun de US-ameerikoons bundesstoot California. At steed leit uun a maden faan a bundestoot. Det hee 513.624 lidj (2019). USA: California, citypopulation.de


Los Angeles County (California) At Los Angeles County as en county uun di US-amerikoonsk bundesstoot Kalifornien. Diar wene muar üs tjiin miljoon minsken uun 88 stääden. Agoura Hills Alhambra Arcadia Artesia Avalon Azusa Baldwin Park Bell Bell Gardens Bellflower Beverly Hills Bradbury Burbank Calabasas Carson Cerritos Claremont Commerce Compton Covina Cudahy Culver City Diamond Bar Downey Duarte El Monte El Segundo Gardena Glendale Glendora Hawaiian Gardens Hawthorne Hermosa Beach Hidden Hills Huntington Park Industry Inglewood Irwindale La Cañada Flintridge La Habra Heights La Mirada La Puente La Verne Lakewood Lancaster Lawndale Lomita Long Beach Los Angeles Lynwood Malibu Manhattan Beach Maywood Monrovia Montebello Monterey Park Norwalk Palmdale Palos Verdes Estates Paramount Pasadena Pico Rivera Pomona Rancho Palos Verdes Redondo Beach Rolling Hills Rolling Hills Estates Rosemead San Dimas San Fernando San Gabriel San Marino Santa Clarita Santa Fe Springs Santa Monica Sierra Madre Signal Hill South El Monte South Gate South Pasadena Temple City Torrance Vernon Walnut West Covina West Hollywood Westlake Village Whittier Commonskategorii: Los Angeles County (California) – Saamlang faan bilen of filmer


Denver [ˈdɛnvər] as at hoodsteed, det gratst steed an en county faan de US-ameerikoons bundesstoot Colorado. At steed leit uun a maden faan a bundesstoot. Det hee 727.211 lidj (2019). USA: Colorado, citypopulation.de


Birmingham [ˈbɜːrmɪŋhæm] as det gratst steed uun de US-ameerikoons bundesstoot Alabama. At steed leit uun a maden faan a bundesstoot. Det hee 209.403 lidj (2019). Det as at hoodsteed faan Jefferson County. USA: Alabama, citypopulation.de


Montgomery as at hoodsteed an traadgratst steed uun de US-ameerikoons bundesstoot Alabama. At steed leit uun a süüduast faan a bundesstoot. Det hee 198.525 lidj (2019). Det as uk at hoodsteed faan Montgomery County. USA: Alabama, citypopulation.de


A Röökelbosk (Artemisia maritima) as en plaant ütj det famile faan a kurewbloosen (Asteraceae). A röökelbosk as en imergreen, taujuarag plaant, woort 20 bit 80 cm grat an bleut uun a harewst faan September bit Oktuuber. A bleeden haa fiin witj of grä hiaren. A früchten hinge bi fiin twiigen, a bloosen san trinj an man 1 bit 2 mm grat. Det plaant koon linger tidj saner weeder ütjkem. A röökelbosk fanjst dü uun Madeleuroopa. Hi wääkst bi dünemkaant an brükt en saalten grünj. At jaft föl Artemisia slacher faan det famile Asteraceae. Üüb Oomram fanjst dü: Bifut (Artemisia vulgaris) Röökelbosk (Artemisia maritima) Weremk (Artemisia absinthium) A röökelbosk hää en starken stirem. Diaram as hi iar uk brükt wurden, am insekten ütj a kluaderskaaben tu ferjaagin. Commonskategorii: Röökelbosker – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Röökelbosker


Juneau ([ˈdʒuːnoʊ]; üüb Tlingit: Dzánti K'ihéeni [ˈtsántʰì kʼìˈhíːnì]) as at hoodsteed faan de US-ameerikoons bundesstoot Alaska. At steed leit uun a süüduast faan a bundesstoot. Det hee 31.276 lidj (2010). USA: Alaska, citypopulation.de


Phoenix ([ˈfiːnɪks]; üüb Navajo: Hoozdo; üüb Spaans: Fénix of Fínix) as at hoodsteed an det gratst steed uun det US-ameerikoons bundesstoot Arizona. At steed leit uun a süüd faan a bundesstoot. Det hee 1.680.992 lidj (2019). Det as uk at hoodsteed faan Maricopa County. Phoenix hee 15 steeddialen (Urban Villages): Ahwatukee Foothills Alhambra Camelback East Central City Deer Valley Desert View Encanto Estrella Laveen Maryvale North Gateway North Mountain Paradise Valley Rio Vista South Mountain USA: Arizona, citypopulation.de


Little Rock as at hoodsteed an det gratst steed faan de US-ameerikoons bundesstoot Arkansas. At steed leit uun a maden faan a bundesstoot. Det hee 197.312 lidj (2019). Det as uk at hoodsteed faan Pulaski County. USA: Arkansas, citypopulation.de


Hartford as at hoodsteed an det fjuardgratst steed uun de US-ameerikoons bundesstoot Connecticut. At steed leit uun a maden faan a bundesstoot. Det hee 122.105 lidj (2019). Det as uk det gratst steed uun Hartford County. USA: Connecticut, citypopulation.de


Allegheny County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Pennsylvania. At county leit uun a süüdwaast faan a bundesstoot. Det hee 1.216.045 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Pittsburgh. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Armstrong County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Pennsylvania. At county leit uun a waast faan a bundesstoot. Det hee 64.735 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Kittanning. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Beaver County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Pennsylvania. At county leit uun a waast faan a bundesstoot. Det hee 163.929 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Beaver. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Bedford County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Pennsylvania. At county leit uun a süüd faan a bundesstoot. Det hee 47.888 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Bedford. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Berks County (üüb Pennsilwaanisk: Barricks Kaundi) as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Pennsylvania. At county leit uun a süüduast faan a bundesstoot. Det hee 421.164 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Reading. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Blair County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Pennsylvania. At county leit uun a maden faan a bundesstoot. Det hee 121.829 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Hollidaysburg. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Bradford County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Pennsylvania. At county leit uun a nuurduast faan a bundesstoot. Det hee 60.323 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Towanda. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Bucks County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Pennsylvania. At county leit uun a süüduast faan a bundesstoot. Det hee 628.270 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Doylestown. Levittown USA: Administrative Division, citypopulation.de


Butler County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Pennsylvania. At county leit uun a waast faan a bundesstoot. Det hee 187.853 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Butler. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Cambria County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Pennsylvania. At county leit uun a maden faan a bundesstoot. Det hee 130.192 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Ebensburg. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Cameron County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Pennsylvania. At county leit uun a nuurd faan a bundesstoot. Det hee 4447 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Emporium. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Carbon County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Pennsylvania. At county leit uun a uast faan a bundesstoot. Det hee 64.182 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Jim Thorpe. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Centre County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Pennsylvania. At county leit uun a maden faan a bundesstoot. Det hee 162.385 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Bellefonte. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Clarion County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Pennsylvania. At county leit uun a nuurdwaast faan a bundesstoot. Det hee 38.438 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Clarion. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Clearfield County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Pennsylvania. At county leit uun a maden faan a bundesstoot. Det hee 79.255 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Clearfield. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Clinton County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Pennsylvania. At county leit uun a nuurd faan a bundesstoot. Det hee 38.632 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Lock Haven. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Elk County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Pennsylvania. At county leit uun a nuurdwaast faan a bundesstoot. Det hee 29.910 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Ridgway. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Columbia County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Pennsylvania. At county leit uun a uast faan a bundesstoot. Det hee 64.964 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Bloomsburg. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Crawford County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Pennsylvania. At county leit uun a nuurdwaast faan a bundesstoot. Det hee 84.629 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Meadville. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Cumberland County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Pennsylvania. At county leit uun a süüd faan a bundesstoot. Det hee 253.370 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Carlisle. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Dauphin County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Pennsylvania. At county leit uun a süüduast faan a bundesstoot. Det hee 278.299 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Harrisburg. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Fayette County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Pennsylvania. At county leit uun a süüdwaast faan a bundesstoot. Det hee 129.274 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Uniontown. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Forest County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Pennsylvania. At county leit uun a nuurdwaast faan a bundesstoot. Det hee 7247 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Tionesta. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Franklin County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Pennsylvania. At county leit uun a süüd faan a bundesstoot. Det hee 155.027 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Chambersburg. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Fulton County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Pennsylvania. At county leit uun a süüd faan a bundesstoot. Det hee 14.530 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as McConnellsburg. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Greene County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Pennsylvania. At county leit uun a süüdwaast faan a bundesstoot. Det hee 36.233 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Waynesburg. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Huntingdon County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Pennsylvania. At county leit uun a maden faan a bundesstoot. Det hee 45.144 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Huntingdon. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Indiana County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Pennsylvania. At county leit uun a waast faan a bundesstoot. Det hee 84.073 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Indiana. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Jefferson County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Pennsylvania. At county leit uun a waast faan a bundesstoot. Det hee 43.425 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Brookville. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Juniata County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Pennsylvania. At county leit uun a maden faan a bundesstoot. Det hee 24.763 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Mifflintown. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Lackawanna County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Pennsylvania. At county leit uun a nuurduast faan a bundesstoot. Det hee 209.674 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Scranton. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Lawrence County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Pennsylvania. At county leit uun a waast faan a bundesstoot. Det hee 85.512 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as New Castle. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Lebanon County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Pennsylvania. At county leit uun a süüduast faan a bundesstoot. Det hee 141.793 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Lebanon. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Lehigh County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Pennsylvania. At county leit uun a uast faan a bundesstoot. Det hee 369.318 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Allentown. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Luzerne County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Pennsylvania. At county leit uun a nuurduast faan a bundesstoot. Det hee 317.417 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Wilkes-Barre. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Lycoming County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Pennsylvania. At county leit uun a nuurd faan a bundesstoot. Det hee 113.299 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Williamsport. USA: Administrative Division, citypopulation.de


A Rüchfutet Müsensiif, (mo.) rüchfätjete müsetiif (Buteo lagopus) as en Gripfögel (Accipitriformes) uun't famile faan a Hanjügern (Accipitridae). En ualfögel uun a loft. Aier faan Buteo lagopus - MHNT Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Rüchfutet Müsensiiwer Wikispecies hää en artiikel tu: Rüchfutet Müsensiiwer


McKean County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Pennsylvania. At county leit uun a nuurdwaast faan a bundesstoot. Det hee 40.625 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Smethport. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Mercer County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Pennsylvania. At county leit uun a nuurdwaast faan a bundesstoot. Det hee 109.424 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Mercer. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Mifflin County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Pennsylvania. At county leit uun a maden faan a bundesstoot. Det hee 46.138 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Lewistown. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Monroe County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Pennsylvania. At county leit uun a maden faan a bundesstoot. Det hee 170.271 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Stroudsburg. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Montgomery County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Pennsylvania. At county leit uun a süüduast faan a bundesstoot. Det hee 830.915 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Norristown. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Montour County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Pennsylvania. At county leit uun a waast faan a bundesstoot. Det hee 18.230 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Danville. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Stanisław II. August (bäären: Stanisław Antoni Poniatowski; * 17. Janewoore 1732 uun Wołczyn, Poolen-Liitauen; † 12. Febrewoore 1798 uun Sankt Petersburg, Rüs Keiserrik) wiar faan 1764 tu 1795 köning faan Poolen an gratfürst faan Liitauen. Köninger faan Polen (1697-1795): August II. (1697-1704, 1709-1733), Stanisław Leszczyński (1704-1709, 1733-1736), August III. (1733-1763), Stanisław II. August (1764-1795).


Wat miinjst dü? Di föögel -> Greenfink (Öömrang) Jü partei -> Da Gräine Of menst dü ferlicht ? Gemüüse A Greenen, partei


Palanga ( tuharke?/i, ualkurisk pa-langa: bi't moderhool; sjiisk Polangen, poolsk Połąga) as en bat uun Litauen bi a Uastsia, son 20 km nuurden faan Klaipeda (sjiisk: Memel). 20 km nuurdermuar leit Letlun. Palanga an Neringa san a madelponkter faan a fräämenferkiar uun Litauen. Palanga as en stääd (litauisk: mistas) an en stäädgemeen (litauisk: miesto savivaldybė). Diar hiar tu: stääd (mistas) Palanga amt (seniūnija) Šventoji saarep (kurorta) Šventoji (sjiisk: Heiligenau) huuwen Šventoji Kuurhüs Palanga Siabrag Palanga Palais Tyszkiewicz, rääfmuseum Fluuchplaats Palanga Commonskategorii: Palanga – Saamlang faan bilen of filmer


At Kuurisk Neerang (litauisk: Kuršių nerija, rüsk: Куршская коса Kurschskaja kossa) as en 98 km lung hualeweilun. Di süüdelk dial hiart tu Ruslun (Oblast Kaliningrad) an di nuurdelk dial hiart tu Litauen (Neringa). Hat dialt a Uastsia uun't nuurdwaasten faan't Kuurisk Hääf uun't süüduasten uf. Kuurisk Neerang, faan süüd tu nuurd Lunkoord Bi Klaipeda as det ferbinjang faan Hääf an Uastsia Commonskategorii: Kuurisk Neerang – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Kuurisk Neerang (sjiisk) 55.27444444444420.970833333333Koordinaaten: 55° 16′ 28″ N, 20° 58′ 15″ O


Northampton County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Pennsylvania. At county leit uun a uast faan a bundesstoot. Det hee 305.285 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Easton USA: Administrative Division, citypopulation.de


Northumberland County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Pennsylvania. At county leit uun a maden faan a bundesstoot. Det hee 90.843 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Sunbury. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Perry County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Pennsylvania. At county leit uun a maden faan a bundesstoot. Det hee 46.272 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as New Bloomfield. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Pike County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Pennsylvania. At county leit uun a nuurduast faan a bundesstoot. Det hee 55.809 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Milford. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Wat menst dü? di fögel muartaal faan dik maan, di bi a diker werket


Potter County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Pennsylvania. At county leit uun a nuurd faan a bundesstoot. Det hee 16.526 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Coudersport. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Schuylkill County ([ˈskuːlkɪl] of [ˈskuːlkəl]) as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Pennsylvania. At county leit uun a uast faan a bundesstoot. Det hee 141.359 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Pottsville. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Snyder County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Pennsylvania. At county leit uun a maden faan a bundesstoot. Det hee 40.372 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Middleburg. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Somerset County (üüb Pennsilwaanisk: Somerset Kaundi) as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Pennsylvania. At county leit uun a süüdwaast faan a bundesstoot. Det hee 73.447 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Somerset. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Sullivan County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Pennsylvania. At county leit uun a nuurduast faan a bundesstoot. Det hee 6066 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Laporte. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Susquehanna County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Pennsylvania. At county leit uun a nuurduast faan a bundesstoot. Det hee 40.328 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Montrose. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Tioga County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Pennsylvania. At county leit uun a nuurd faan a bundesstoot. Det hee 40.591 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Wellsboro. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Union County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Pennsylvania. At county leit uun a maden faan a bundesstoot. Det hee 44.923 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Lewisburg. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Venango County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Pennsylvania. At county leit uun a nuurdwaast faan a bundesstoot. Det hee 50.668 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Franklin. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Warren County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Pennsylvania. At county leit uun a nuurdwaast faan a bundesstoot. Det hee 39.191 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Warren. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Washington County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Pennsylvania. At county leit uun a süüdwaast faan a bundesstoot. Det hee 206.865 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Washington. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Wayne County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Pennsylvania. At county leit uun a nuurduast faan a bundesstoot. Det hee 51.361 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Honesdale. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Westmoreland County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Pennsylvania. At county leit uun a süüdwaast faan a bundesstoot. Det hee 348.899 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Greensburg. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Wyoming County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Pennsylvania. At county leit uun a nuurduast faan a bundesstoot. Det hee 26.794 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Tunkhannock. USA: Administrative Division, citypopulation.de


York County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Pennsylvania. At county leit uun a süüd faan a bundesstoot. Det hee 449.058 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as York. Tom Wolf, de 47. guwernöör faan Pennsylvania. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Detroit ([dɪˈtrɔɪt] of [ˈdiːtrɔɪt]) as det gratst steed uun de US-ameerikoons bundesstoot Michigan. Det hee 670.031 lidj (2019). Det as at hoodsteed faan Wayne County. USA: Michigan, citypopulation.de


Dr. Momme Andresen (Tuläid di 17. Oktober 1857 önj Risem, störwen di 12. Januar 1951 önj Königsteinhof bai Doogebel) wus en tjüschen keemiker. Hi wus bait grünleeden foon e firma Agfa ma deerbai. Hi heet 1888 dåt p-Aminophenol rütfünen, wat as entwikler for e suurt-wit fotografii inseet wörden as. Agfa heet dåt produkt 1891 uner di noome Rodinal patentiird. Hi heet uk en dacht aw frasch schraawen: Wikisource: Hi schal laawe Momme Andresen önjt Tjüsch Biografii Hans-Otto Meier, Fritz Schließmann: Der Königsteinhof. Die Geschichte einer bedeutenden Hofstelle. Das Lebenswerk des Dr. Momme Andresen, Pionier der Photographie. Nordfriesischer Heimatverein Dagebüll e. V., 1998. Koord foon e Königsteinhof


Jü rümfård is en begrip for åle manschlike aktiwitäät büten jü jard. 3 oktoober 1942 - en A4-rakeet wörd döör da mansche in dåt åål schin. 9 juuli 1946 - da jarste kreatöre, fruchtfliige än maissaame, san in en V-2 eefter dåt åål schin. 4 oktoober 1957 - di kunstmoune Spuutnik 1 foon jü Sowjetunion is dåt jarste dink wat jü jardamluupboon broocht is. 3 nowämber 1957 - di rusische hün Laika gungt eefter dåt åål. 12 april 1961 - Juri Gagarin is di jarste mansche in dåt åål. 21 juuli 1969 - Neil Armstrong as jarste mansche aw di Moune. 12 april 1981 - Space Shuttle Columbia gungt eefter dåt åål. 19 februaar 1986 bit 23 märts 2001 - Rümstasjoon Mir. For åle räise eefter dät åål san da näiste komponenten wichti: En thermalkontrolle En laawenbewåårsüsteem, wan mansche deerbai san En kommunikasjoonsüsteem En energiifersürgung Ferbading iinj kosmische stroole En satelliit (kunstmoune) wörd mååstens for kommunikasjoon brükt, ouers for unersäkingen. Space Shuttle En rakeet wörd mååstens as önjdriwing brükt for oudere objäkten in dåt åål tu brängen. En rümstasjoon befant ham in jü jardamluupboon. Ma en rümstasjoon koone mansche långer in dåt åål bliwe. Bit dilling jeeft et fjouer: Skylab,


Wilmington as det gratst steed uun de US-ameerikoons bundesstoot Delaware. At steed leit uun a nuurd faan a bundesstoot. Det hee 70.851 lidj (2019). Det as at hoodsteed faan New Castle County. USA: Delaware, citypopulation.de


Dover as at hoodsteed faan de US-ameerikoons bundesstoot Delaware. At steed leit uun a maden faan a bundesstoot. Det hee 36.047 lidj (2019). Det as uk at hoodsteed faan Kent County. USA: Delaware, citypopulation.de


Kent County as en county uun de US-ameerikoons bundestoot Delaware. At county leit uun a maden faan a bundesstoot. Det hee 180.786 (2019). At hoodsteed faan't county as Dover. USA: Administrative Division, citypopulation.de


New Castle County as det letjst county uun de US-ameerikoons bundestoot Delaware. At county leit uun a nuurd faan a bundesstoot. Det hee 558.753 (2019). At hoodsteed faan't county as Wilmington. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Sussex County as det gratst county uun de US-ameerikoons bundestoot Delaware. At county leit uun a süüd faan a bundesstoot. Det hee 234.225 (2019). At hoodsteed faan't county as Georgetown. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Thomas Westerman Wolf (* 17. Nofember 1948 uun Mount Wolf, York County, Pennsylvania) as en ameerikoons poliitiker an onernemer. Hi as sant 20. Janewoore 2015 de 47. guwernöör faan Pennsylvania. Hi as faan det Demokraatisk Partei. Sin aran as efter George H. Wolf, en föörfaar faan ham neemd. Commons: Tom Wolf – Saamling faan biljen of filmer


Bristol County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Rhode Island. At county leit uun a uast faan a bundesstoot. Det hee 48.479 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Bristol. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Kent County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Rhode Island. At county leit uun a maden an waast faan a bundesstoot. Det hee 164.292 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as East Greenwich. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Newport County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Rhode Island. At county leit uun a süüduast faan a bundesstoot. Det hee 82.082 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Newport. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Providence County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Rhode Island. At county leit uun a nuurd faan a bundesstoot. Det hee 638.931 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Providence. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Washington County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Rhode Island. At county leit uun a süüdwaast faan a bundesstoot. Det hee 125.577 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as South Kingstown. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Fairfield County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Connecticut. At county leit uun a süüdwaast faan a bundesstoot. Det hee 943.332 lidj (2019). At county hee sant 1960 nian hoodsteed, man det gratst steed as Bridgeport. Dön tjiin gratst steeden uun't county san: Bridgeport Stamford Norwalk Danbury Greenwich Fairfield Stratford Shelton Trumbull Newtown USA: Administrative Division, citypopulation.de


Hartford County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Connecticut. At county leit uun a maden an nuurd faan a bundesstoot. Det hee 891.720 lidj (2019). At county hee sant 1960 nian hoodsteed, man det gratst steed as Hartford. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Litchfield County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Connecticut. At county leit uun a nuurdwaast faan a bundesstoot. Det hee 180.333 lidj (2019). At county hee sant 1960 nian hoodsteed, man det gratst steed as Torrington. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Middlesex County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Connecticut. At county leit uun a süüd faan a bundesstoot. Det hee 162.436 lidj (2019). At county hee sant 1960 nian hoodsteed, man det gratst steed as Middletown. USA: Administrative Division, citypopulation.de


New Haven County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Connecticut. At county leit uun a süüd faan a bundesstoot. Det hee 854.757 lidj (2019). At county hee sant 1960 nian hoodsteed, man det gratst steed as New Haven. USA: Administrative Division, citypopulation.de


New London County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Connecticut. At county leit uun a süüduast faan a bundesstoot. Det hee 265.206 lidj (2019). At county hee sant 1960 nian hoodsteed, man det gratst steed as Norwich. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Tolland County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Connecticut. At county leit uun a nuurduast faan a bundesstoot. Det hee 150.721 lidj (2019). At county hee sant 1960 nian hoodsteed, man det gratst steed as Vernon. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Windham County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Connecticut. At county leit uun a nuuruast faan a bundesstoot. Det hee 116.782 lidj (2019). At county hee sant 1960 nian hoodsteed, man det gratst steed as Windham. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Apache County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Arizona. At county leit uun a nuurduast faan a bundesstoot. Det hee 71.887 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as St. Johns. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Cochise County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Arizona. At county leit uun a süüduast faan a bundesstoot. Det hee 125.922 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Bisbee. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Coconino County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Arizona. At county leit uun a nuurd faan a bundesstoot. Det hee 143.476 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Flagstaff. USA: Administrative Division, citypopulation.de


San Diego as det naistgratst steed an en county uun de US-ameerikoons bundesstoot California. At steed leit uun a süüd faan a bundesstoot, nai bi't grens tu Meksiko. Det hee 1.423.851 lidj (2019). USA: California, citypopulation.de


San Francisco as det fjuardgratst steed an en county uun de US-ameerikoons bundesstoot California. At steed leit uun a waast faan a bundesstoot, bi a Pasiifik. Det hee 881.549 lidj (2019). USA: California, citypopulation.de


Fresno as det füftgratst steed an en county uun de US-ameerikoons bundesstoot California. At steed leit uun a süüd faan a bundesstoot. Det hee 531.576 lidj (2019). USA: California, citypopulation.de


Oakland as det aachstgratst steed uun de US-ameerikoons bundesstoot California. At steed leit uun a waast faan a bundesstoot, nai bi San Francisco. Det hee 433.031 lidj (2019). Det as at hoodsteed faan Alameda County. Kamala Harris, a kandidaat för vize-president uun de US-Presidentenwool 2020. Carla Bley, jazz musiiker USA: California, citypopulation.de


Bakersfield as det njüügenstgratst steed uun de US-ameerikoons bundesstoot California. At steed leit uun a süüd faan a bundesstoot. Det hee 384.145 lidj (2019). USA: California, citypopulation.de


San Jose as det traadgratst steed uun de US-ameerikoons bundesstoot California. At steed leit uun a waast faan a bundesstoot. Det hee 1.021.795 lidj (2019). USA: California, citypopulation.de


Anaheim as det tjiinstgratst steed uun de US-ameerikoons bundesstoot California. At steed leit uun a süüdwaast faan a bundesstoot. Det hee 350.365 lidj (2019). USA: California, citypopulation.de


Kamala Devi Harris (Ütjspriik: [ˈkɑːmələ]; * 20. Oktuuber 1964 uun Oakland, California) as en US-ameerikoons jurist, poliitiker an faan 20. Janewoore 2020 det 49. vize-president faan dön Ferianigt Stooten. Hat as faan det Demokraatisk Partei. Hat fertreed faan 2017 tu 2021 a bundesstoot California uun a Senaat faan dön Ferianigt Stooten. Faan 2011 tu 2017 wiar hat Attorney General faan California. Hat wurd 11. August 2020 a kandidaat faan det Demokraatisk Partei för a vize-president uun de US-Presidentenwool 2020. Hat wurd vize-president, efter dat Joe Biden a 7. Nofember 2020 a presidentenwool woon. Vize-presidenten faan dön Ferianigt Stooten sant 2001: Dick Cheney (2001-2009), Joe Biden (2009-2017), Mike Pence (2017-2021), Kamala Harris (2021-). Commons: Kamala Harris – Saamling faan biljen of filmer


Gila County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Arizona. At county leit uun a maden faan a bundesstoot. Det hee 54.018 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Globe. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Graham County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Arizona. At county leit uun a süüduast faan a bundesstoot. Det hee 38.837 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Safford. USA: Administrative Division, citypopulation.de


At Demokraatisk Partei (A Demokraaten) as ian faan jo tau grat politisk partein uun a USA. Det ööder grat partei san a Republikaanern. Det partei as 1828 grünjlaanj wurden faan Andrew Jackson sin uunhingern. Hat gongt turag üüb det Demokraatisk-Republikaans Partei, diar 1792 faan Thomas Jefferson grünjlaanj wurden as. Tu began wiar a Demokraaten en konserwatiif partei, man sant det 20. juarhunert hää ham det anert, an daalang stun jo för bürgerrochten an en sotsiaal-liberaal politiik. Diaram het jo uun Ameerikoo uk Liberals. Flook Demokraaten wiar president uun Ameerikoo: Thomas Jefferson 1801–1809 (Demokraatisk-Republikaans Partei) James Madison 1809–1817 James Monroe 1817–1825 John Quincy Adams 1825–1829 (leeder: Natsionaal Republikaans Partei) Andrew Jackson 1829–1837 Martin Van Buren 1837–1841 James K. Polk 1845–1849 Franklin Pierce 1853–1857 James Buchanan 1857–1861 Andrew Johnson 1865–1869 (Partei faan't Natsionaal Ianhaid) Grover Cleveland 1885–1889 an 1893–1897 Woodrow Wilson 1913–1921 Franklin D. Roosevelt 1933–1945 Harry S. Truman 1945–1953 John F. Kennedy 1961–1963 Lyndon B. Johnson 1963–1969 Jimmy Carter 1977–1981 Bill Clinton 1993–2001 Barack Obama 2009–2017 Joe Biden 2021– Commonskategorii: Demokraatisk Partei – Saamlang faan bilen of filmer


At Republikaans Partei (A Republikaanern) as ian faan jo tau grat politisk partein uun a USA. Det ööder grat partei san a Demokraaten. En öödern nööm as Grand Old Party (grat ual partei) GOP. Det partei as 1854 grünjlaanj wurden, an wiar tu began en liberaal partei. Hat hää ham jin a Demokraaten diarför iinsaat, at slaawerei uftuskaafin. Sant a 1960er juaren hää ham det anert, an a Republikaanern san daalang en natsionaal-konserwatiif partei. Flook Republikaanern wiar president uun Ameerikoo: Abraham Lincoln 1861–1865 Ulysses S. Grant 1869–1877 Rutherford B. Hayes 1877–1881 James A. Garfield 1881 Chester A. Arthur 1881–1885 Benjamin Harrison 1889–1893 William McKinley 1897–1901 Theodore Roosevelt 1901–1909 William Howard Taft 1909–1913 Warren G. Harding 1921–1923 Calvin Coolidge 1923–1929 Herbert Hoover 1929–1933 Dwight D. Eisenhower 1953–1961 Richard Nixon 1969–1974 Gerald Ford 1974–1977 Ronald Reagan 1981–1989 George Bush 1989–1993 George W. Bush 2001–2009 Donald Trump 2017-2021 Commonskategorii: Republikaans Partei – Saamlang faan bilen of filmer


Greenlee County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Arizona. At county leit uun a süüduast faan a bundesstoot. Det hee 9498 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Clifton. USA: Administrative Division, citypopulation.de


La Paz County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Arizona. At county leit uun a süüdwaast faan a bundesstoot. Det hee 21.108 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Parker. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Maricopa County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Arizona. At county leit uun a süüd faan a bundesstoot. Det hee 4.485.414 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Phoenix. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Mohave County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Arizona. At county leit uun a nuurduast faan a bundesstoot. Det hee 212.181 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Kingman. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Navajo County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Arizona. At county leit uun a nuurduast faan a bundesstoot. Det hee 110.924 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Holbrook. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Pima County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Arizona. At county leit uun a süüd faan a bundesstoot. Det hee 1.047.279 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Tucson. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Pinal County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Arizona. At county leit uun a süüd faan a bundesstoot. Det hee 462.789 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Florence USA: Administrative Division, citypopulation.de


Santa Cruz County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Arizona. At county leit uun a süüd faan a bundesstoot. Det hee 46.498 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Nogales. USA: Administrative Division, citypopulation.de


A Puuten (Meleagris) san en skööl faan fögler, huar't man tau slacher faan jaft. Jo hiar tu't famile faan a Fasaanen (Phasianidae). Puut (Meleagris gallopavo) Meleagris ocellata M. gallopavo M. ocellata Commonskategorii: Puuten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Meleagris


Fögelpest as en wiiruskraankes bi wilfögler. Hat befäält fööraal hanen, puuten, ges, anen an wil weederfögler. Fögelpest as huuchuunsteegen an racht graten skaas för fögelbüüren uun. Wan en fögelpest ütjbräächt, skel büüren aal hör fögler oner saag bring, jo mut do ei muar ütj. An wan diar uk bluas ään fögel üüb en büürsteed befäälen as, skel aal a fögler duad maaget wurd. Fögelpestwiiren wurd normoolerwiis ei üüb minsken auerdraanj. Diar san en hialer rä stamer faan wiiren, diar fögelpest ütjliase. Jo hiar aaltumaal tu di slach Influenza A wiirus: A H5N1 - A H5N2 - A H5N3 - A H7N1 - A H7N3 - A H7N7 - A H7N9 Orthomyxoviridae


Yavapai County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Arizona. At county leit uun a maden faan a bundesstoot. Det hee 235.099 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Prescott. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Yuma County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Arizona. At county leit uun süüdwaast faan a bundesstoot. Det hee 213.787 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Yuma. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Barnstable County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Massachusetts. At county leit uun a süüduast faan a bundesstoot. Det hee 212.990 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Barnstable. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Berkshire County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Massachusetts. At county leit uun a waast faan a bundesstoot. Det hee 124.944 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Pittsfield. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Bristol County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Massachusetts. At county leit uun a süüduast faan a bundesstoot. Det hee 565.217 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Taunton. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Dukes County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Massachusetts. At county leit uun a süüduast faan a bundesstoot. Det hee 17.332 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Edgartown. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Essex County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Massachusetts. At county leit uun a nuurduast faan a bundesstoot. Det hee 789.034 lidj (2019). At hoodsteeden faan't county san Salem an Lawrence. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Franklin County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Massachusetts. At county leit uun a nuurdwaast faan a bundesstoot. Det hee 70.180 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Greenfield. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Hampden County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Massachusetts. At county as uun a waast faan a bundesstoot. Det hee 466.372 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Springfield. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Hampshire County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Massachusetts. At county as uun a waast faan a bundesstoot. Det hee 160.830 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Northampton. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Middlesex County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Massachusetts. At county leit uun a nuurduast faan a bundesstoot. Det hee 1.611.699 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Lowell an Cambridge. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Nantucket County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Massachusetts. At county leit uun a süüduast faan a bundesstoot. Det hee 11.399 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Nantucket. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Norfolk County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Massachusetts. At county leit uun a uast faan a bundesstoot. Det hee 706.775 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Dedham. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Plymouth County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Massachusetts. At county leit uun a süüduast faan a bundesstoot. Det hee 521.202 lidj (2019). At hoodsteeden faan't county san Brockton an Plymouth. Marion MA USA: Administrative Division, citypopulation.de


Suffolk County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Massachusetts. At county leit uun a uast faan a bundesstoot. Det hee 803.907 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Boston. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Worcester County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Massachusetts. At county leit uun a maden faan a bundesstoot. Det hee 830.622 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Worcester. USA: Administrative Division, citypopulation.de


Fialsparger (Emberizidae) san en fögelfamile an like a sparger an finken. Tu detdiar famile hiart man muar ian skööl: Emberiza mä jodiar slacher: E. affinis – E. aureola – E. bruniceps – E. buchanani – E. cabanisi – E. caesia – E. calandra – E. capensis – E. chrysophrys – E. cia – E. cineracea – E. cioides – E. cirlus – E. citrinella – E. elegans – E. flaviventris – E. fucata – E. godlewskii – E. hortulana – E. impetuani – E. jankowskii – E. koslowi – E. lathami – E. leucocephalos – E. melanocephala – E. pallasi – E. poliopleura – E. pusilla – E. rustica – E. rutila – E. sahari – E. schoeniclus – E. siemsseni – E. socotrana – E. spodocephala – E. stewarti – E. striolata – E. sulphurata – E. tahapisi – E. townsendi – E. tristrami – E. variabilis – E. vincenti – E. yessoensis Uun üüs breetjin käänt am jodiar slacher: Kurnsparag (Emberiza calandra) Gulsparag (Emberiza citrinella) Raidsparag (Emberiza schoeniclus) Commonskategorii: Fialsparger – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Fialsparger


Hawaii County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Hawaii. At county leit uun a süüduast faan a bundesstoot. Det hee 201.513 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Hilo. Det county amfaadet det eilun Hawaiʻi (= Big Island). At county hee njüügen distrikten: Puna South Hilo North Hilo Hāmākua North Kohala South Kohala North Kona South Kona Kaʻū USA: Administrative Division, citypopulation.de