Det Swaanisk Spriik (üüb Swaanisk: ლუშნუ ნინ lušnu nin, üüb Georgisk სვანური ენა svanuri ena) as en Süüdkaukaasisk spriik, wat fööraal uun det Swaneetien regiuun faan Georgien spreegen wurt. Spreegern faan't spriik lewe uk uun öler dialen faan Georgien an uun't ütjlun. Fähnrich, H. (2008), Kartwelsprachen : Altgeorgisch, Neugeorgisch, Mingrelisch, Lasisch, Swanisch, Reichert, Wiesbaden. ISBN 978-3-89500-653-1 Test-Wikipedia üüb Swaanisk


Det Mingreelisk Spriik (üüb Mingreelisk: მარგალური ნინა margaluri nina, üüb Georgisk: მეგრული ენა megruli ena) as en Süüdkaukaasisk spriik, wat uun a waast faan Georgien spreegen wurt. Det as det naisgratst faan dön Süüdkaukaasisk spriiken an hiart tup mä det Laasisk spriik tu det saanisk skööl faan detheer spriikfamilje. Mingreelisk hee seeks kaasen (noominatiif, ergatiif, daatiif, geenitiif, instrumentaal, adwerbiaal) an trii öler kaasen, wat ütj det geenitiif maaget wurd (alatiif, ablatiif, destinatiif). Bispal faan en nööm: კოჩი ḳoči (maan): Fähnrich, H. (2008), Kartwelsprachen: Altgeorgisch, Neugeorgisch, Mingrelisch, Lasisch, Swanisch, Reichert, Wiesbaden. ISBN 978-3-89500-653-1 Wikipedia üüb Mingreelisk


Eefeu (Hedera), es en Plaantenker fan di Familie Arālienplaanten (Arāliaceae). Ön Euroopa wukset fuaral (Hedera helix), di iinfachi Eefeu. Eeđer't Uurterbok skel em Efoi skriif. Eefeu-Arten sen altert green Klaterplaanten of ja wuksi aur di Öört hen (Öörtdeeker). Hat jeft aur 400 Slacher fan Eefeu, hur fuaral di Foremen fan di Bleeren forskelig sen. Eefeu es aur dit Saponiin (v. a. Hederin) geftig. Wan em diar tö fuul fan it, fair em wiit Skit en skel höm aaft uk aurtdö (fuaral Jungen). Fan Eefeu sen uk al Mensken duarblewen. Aurdat di Frücht man ek gur smak, uur di ek olter aaft eten, en diarom uur diar uk ek aaft jen kraank fan. Aur dit Saponiin iin ön di Bleeren ken em diar uk aur di Maaten gur me taui en renski. Dit Saponiin es dit Natmerel. Wan em Kluađern taui wel, da kum iinfach 10 bit 15 Bleeren iin ön en Höös, des uur techtknet en kumt me iin ön di Tauimaskiin. Uk ön di Köken ken em diarme spööli, diarfuar uur di Bleeren iin ön wārem Weeter liar, en wan em dit ofgööten heer, da es dit Spöölmeren. Jir üs diar helpt en bet Ötji of Ötji-Esens, wan dit


Montevideo as at hoodsteed faan Uruguay. At steed leit uun a süüd faan't lun. Det hee 1.304.687 lidj (2011) Uruguay, citypopulation.de


Det Artigas Department (üüb Spaans: Departamento de Artigas [aɾˈtiɣas]) as ian faan dön njüügentanj departmenten uun Uruguay. At department leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 73.378 lidj (2011). At hoodsteed faan’t department as Artigas. Uruguay, citypopulation.de


Det Canelones Department (üüb Spaans: Departamento de Canelones [kaneˈlones]) as ian faan dön njüügentanj departmenten uun Uruguay. At department leit uun a süüd faan't lun. Det hee 520.187 lidj (2011). At hoodsteed faan’t department as Canelones. Uruguay, citypopulation.de


Det Cerro Largo Department (üüb Spaans: Departamento de Cerro Largo [ˈsero ˈlaɾɣo]) as ian faan dön njüügentanj departmenten uun Uruguay. At department leit uun a uast faan't lun. Det hee 84.698 lidj (2011). At hoodsteed faan’t department as Melo. Uruguay, citypopulation.de


Det Colonia Department (üüb Spaans: Departamento de Colonia [koˈlonja]) as ian faan dön njüügentanj departmenten uun Uruguay. At department leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 123.203 lidj (2011). At hoodsteed faan’t department as Colonia del Sacramento. Uruguay, citypopulation.de


Det Durazno Department (üüb Spaans: Departamento de Durazno [duˈɾasno]) as ian faan dön njüügentanj departmenten uun Uruguay. At department leit uun a maden faan't lun. Det hee 57.088 lidj (2011). At hoodsteed faan’t department as Durazno. Uruguay, citypopulation.de


Det Flores Department (üüb Spaans: Departamento de Flores [ˈfloɾes]) as ian faan dön njüügentanj departmenten uun Uruguay. At department leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 25.050 lidj (2011). At hoodsteed faan’t department as Trinidad. Uruguay, citypopulation.de


Det Florida Department (üüb Spaans: Departamento de Florida [floˈɾiða]) as ian faan dön njüügentanj departmenten uun Uruguay. At department leit uun a süüd faan't lun. Det hee 67.048 lidj (2011). At hoodsteed faan’t department as Florida. Uruguay, citypopulation.de


Det Maldonado Department (üüb Spaans: Departamento de Maldonado [maldoˈnaðo]) as ian faan dön njüügentanj departmenten uun Uruguay. At department leit uun süüduast faan't lun. Det hee 164.300 lidj (2011). At hoodsteed faan’t department as Maldonado. Uruguay, citypopulation.de


Det Montevideo Department (üüb Spaans: Departamento de Montevideo [monteβiˈðe.o]) as ian faan dön njüügentanj departmenten uun Uruguay. At department leit uun a süüd faan't lun. Det hee 1.319.108 lidj (2011). At hoodsteed faan’t department as Montevideo. Uruguay, citypopulation.de


Det Lavalleja Department (üüb Spaans: Departamento de Lavalleja [laβaˈʝexa]) as ian faan dön njüügentanj departmenten uun Uruguay. At department leit uun a süüduast faan't lun. Det hee 58.815 lidj (2011). At hoodsteed faan’t department as Minas. Uruguay, citypopulation.de


Det Paysandú Department (üüb Spaans: Departamento de Paysandú [pai̯.sanˈdu]) as ian faan dön njüügentanj departmenten uun Uruguay. At department leit uun a nuurdwaast faan't lun. Det hee 113.124 lidj (2011). At hoodsteed faan’t department as Paysandú. Uruguay, citypopulation.de


Det Río Negro Department (üüb Spaans: Departamento de Río Negro [ˈri.o ˈneɣɾo]) as ian faan dön njüügentanj departmenten uun Uruguay. At deparment leit uun a waast faan't lun. Det hee 54.765 lidj (2011). At hoodsteed faan’t department as Fray Bentos. Uruguay, citypopulation.de


Det Rivera Department (üüb Spaans: Departamento de Rivera [riˈβeɾa]) as ian faan dön njüügentanj departmenten uun Uruguay. At department leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 103.493 lidj (2011). At hoodsteed faan’t department as Rivera. Uruguay, citypopulation.de


Det Rocha Department (üüb Spaans: Departamento de Rocha [ˈrotʃa]) as ian faan dön njüügentanj departmenten uun Uruguay. At department leit uun a süüduast faan't lun. Det hee 68.088 lidj (2011). At hoodsteed faan’t department as Rocha. Uruguay, citypopulation.de


Det Salto Department (üüb Spaans: Departamento de Salto [ˈsalto]) as ian faan dön njüügentanj departmenten uun Uruguay. At department leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 124.878 lidj (2011). At hoodsteed faan’t department as Salto. Uruguay, citypopulation.de


Det San José Department (üüb Spaans: Departamento de San José [saŋ xoˈse]) as ian faan dön njüügentanj departmenten uun Uruguay. At department leit uun a süüd faan't lun. Det hee 108.309 lidj (2011). At hoodsteed faan’t department as San José de Mayo. Uruguay, citypopulation.de


Det Soriano Department (üüb Spaans: Departamento de Soriano [soˈɾjano]) as ian faan dön njüügentanj departmenten uun Uruguay. At department leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 82.595 lidj (2011). At hoodsteed faan’t department as Mercedes. Uruguay, citypopulation.de


Det Tacuarembó Department (üüb Spaans: Departamento de Tacuarembó [ta.kwa.ɾemˈbo]) as ian faan dön njüügentanj departmenten uun Uruguay. At department leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 90.053 lidj (2011). At hoodsteed faan’t department as Tacuarembó. Uruguay, citypopulation.de


Det Treinta y Tres Department (üüb Spaans: Departamento de Treinta y Tres [ˌtɾeintaiˈtɾes]) as ian faan dön njüügentanj departmenten uun Uruguay. At department leit uun a uast faan't lun. Det hee 48.134 lidj (2011). At hoodsteed faan’t department as Treinta y Tres. Uruguay, citypopulation.de


Det Alajuela Prowins (üüb Spaans: Provincia de Alajuela [alaˈxwela]) as ian faan dön sööwen prowinsen faan Costa Rica. At prowins leit uun a nuurdwaast faan’t lun. Det hee 989.100 lidj (2017). At hoodsteed faan’t prowins as Alajuela. Costa Rica, citypopulation.de


Det Cartago Prowins (üüb Spaans: Provincia de Cartago [kaɾˈtaɣo]) as ian faan dön sööwen prowinsen faan Costa Rica. At prowins leit uun a maden faan’t lun. Det hee 529.800 lidj (2017). At hoodsteed faan’t prowins as Cartago. Costa Rica, citypopulation.de


Det Guanacaste Prowins (üüb Spaans: Provincia de Guanacaste [ɡwanaˈkaste]) as ian faan dön sööwen prowinsen faan Costa Rica. At prowins leit uun a nuurdwaast faan’t lun. Det hee 377.100 lidj (2017). At hoodsteed faan’t prowins as Liberia. Costa Rica, citypopulation.de


Det Heredia Prowins (üüb Spaans: Provincia de Heredia [eˈɾeðja]) as ian faan dön sööwen prowinsen faan Costa Rica. At prowins leit uun a nuurduast faan’t lun. Det hee 505.100 lidj (2017). At hoodsteed faan’t prowins as Heredia. Costa Rica, citypopulation.de


Det Limón Prowins (üüb Spaans: Provincia de Limón [liˈmon]) as ian faan dön sööwen prowinsen faan Costa Rica. At prowins leit uun a uast faan’t lun. Det hee 444.400 lidj (2017). At hoodsteed faan’t prowins as Limón. Costa Rica, citypopulation.de


Det Puntarenas Prowins (üüb Spaans: Provincia de Puntarenas [puntaˈɾenas]) as ian faan dön sööwen prowinsen faan Costa Rica. At prowins leit uun a waast faan’t lun. Det hee 480.500 lidj (2017). At hoodsteed faan’t prowins as Puntarenas. Costa Rica, citypopulation.de


Det San José Prowins (üüb Spaans: Provincia de San José [saŋ xoˈse]) as ian faan dön sööwen prowinsen faan Costa Rica. Det hee 1.621.400 lidj (2017). At hoodsteed faan’t prowins as San José. Costa Rica, citypopulation.de


De Belize Distrikt as een faan dön seeks distrikten faan Belize.A distrikt leit uun a nuurduast faan't lun. Uun a nuurdwaast leit de Orange Walk Distrikt, uun a nuurd de Corozal Distrikt, uun a nuurduast Meksiko, uun a uast at Kariibik, uun a süüd de Stann Creek Distrikt an uun a süüdwaast det Cayo Distrikt. Det hee 95.292 lidj (2010). At hoodsteed faan a distrikt as Belize City. Tu a distrikt hiart föl eilunen, tu bispal, Ambergris Caye, Caye Caulker, St. George's Caye, Caye Chapel, English Caye, Goff's Caye, an Turneffe Atoll. A distrikt hee 13 woolkreiser: Albert Belize Rural Central Belize Rural North Belize Rural South Caribbean Shores Collet Fort George Freetown Lake Independence Mesopotamia Pickstock Port Loyola Queen's Square Belize, citypopulation.de


De Cayo Distrikt as een faan dön seeks distrikten faan Belize. Det hee 75.046 lidj (2010). At hoodsteed faan a distrikt as San Ignacio. A distrikt hee seeks woolkreiser: Belmopan Cayo Central Cayo North Cayo North East Cayo South Cayo West Belize, citypopulation.de


De Orange Walk Distrikt as een faan dön seeks distrikten faan Belize. Det hee 45.946 lidj (2010). At hoodsteed faan a distrikt as Orange Walk Town. A distrikt hee fjauer woolkreiser: Orange Walk Central Orange Walk East Orange Walk North Orange Walk South Belize, citypopulation.de


De Corozal Distrikt as een faan dön seeks distrikten faan Belize. Det hee 41.061 lidj (2010). At hoodsteed faan a distrikt as Corozal Town. A distrikt hee fjauer woolkreiser: Corozal Bay Corozal North Corozal South East Corozal South West Belize, citypopulation.de


De Stann Creek Distrikt as ian faan dön seeks distrikten faan Belize. Det hee 34.323 lidj (2010). At hoodsteed faan a distrikt as Dangriga. A distrikt hee tau woolkreiser. Dangriga Stann Creek West Belize, citypopulation.de


De Toledo Distrikt as ian faan dön seeks distrikten faan Belize. Det hee 30.785 lidj (2010). At hoodsteed faan a distrikt as Punta Gorda. A distrikt hee tau woolkreiser: Toledo East Toledo West Belize, citypopulation.de


De Brokopondo Distrikt (üüb Holuns: District Brokopondo) as ian faan dön tjiin distrikten faan Suurinam. Det hee 15.909 lidj (2012). At hoodsteed faan a distrikt as Brokopondo. Brokopondo-Stausia (amtelk: Prof.-Dr.-Ir.-W.-J.-van-Blommestein-Sia) Dön tau gratst steeden uun a distrikt san: Brownsweg (4793 lidj uun 2012) Brokopondo (4482 lidj uun 2012) Öler steeden: Phedra Marchallkreek Kapsikele Reinsdorp Berg en Dal Victoria A distrikt hee seeks resorten (üüb Holuns: resorts): Uun a distrikt, nai bi't steed Brokopondo, as det grat Rosebel-gulmiin, wat sant 2004 luas as. At jaft öler miinen uun a distrikt. Suriname, citypopulation.de Suriname, citypopulation.de Suriname, citypopulation.de Brokopondo: District in Suriname, citypopulation.de


De Commewijne Distrikt as ian faan dön tjiin distrikten faan Suurinam. Det hee 31.420 lidj (2012). At hoodsteed faan a distrikt as Nieuw Amsterdam. A distrikt hee seeks resorten (üüb Holuns: resorts) Suriname, citypopulation.de Commewijne: District in Suriname, citypopulation.de


De Wanica Distrikt as ian faan dön tjiin distrikten faan Suurinam. Det hee 118.222 lidj (2012). At hoodsteed faan a distrikt as Lelydorp. A distrikt hee sööwen resorten: Suriname, citypopulation.de Wanica: District in Suriname, citypopulation.de


De Sipaliwini Distrikt as ian faan dön tjiin distrikten faan Suurinam. Det hee 37.065 lidj (2012). A distrikt hee nian hoodsteed. A distrikt hee seeks resorten: Suriname, citypopulation.de Sipaliwini: District in Suriname, citypopulation.de


De Saramacca Distrikt as ian faan dön tjiin distrikten faan Suurinam. Det hee 17.480 lidj (2012). At hoodsteed faan a distrikt as Groningen. A distrikt hee seeks resorten: Suriname, citypopulation.de Saramacca: District in Suriname, citypopulation.de


De Coronie Distrikt as ian faan dön tjiin distrikten faan Suurinam. Det hee 3391 lidj (2012). At hoodsteed faan a distrikt as Totness. A distrikt hee trii resorten: Suriname, citypopulation.de Coronie: District in Suriname, citypopulation.de


Miiren (Formicidae) san en famile faan insekten an hiar tu det kategorii Hymenoptera. At jaft wel auer 10.000 slacher. Aenictinae – Aenictogitoninae – Agroecomyrmecinae – Amblyoponinae – Aneuretinae – †Armaniinae – †Brownimeciinae – Cerapachyinae – Dolichoderinae – Dorylinae – Ecitoninae – Ectatomminae – †Formiciinae – Formicinae – Heteroponerinae – Leptanillinae – Leptanilloidinae – Martialinae – Myrmeciinae – Myrmicinae – Paraponerinae – Ponerinae – Proceratiinae – Pseudomyrmecinae – †Sphecomyrminae † = ütjstürwen Commonskategorii: Miiren – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Miiren


De Marowijne Distrikt as ian faan dön tjiin distrikten faan Suurinam. Det hee 18.294 lidj (2012). At hoodsteed faan a distrikt as Albina. A distrikt hee seeks resorten: Suriname, citypopulation.de Marowijne: District in Suriname, citypopulation.de


De Nickerie Distrikt as ian faan dön tjiin distrikten faan Suurinam. Det hee 34.233 lidj (2012). At hoodsteed faan a distrikt as Nieuw Nickerie. A distrikt hee fiiw resorten: Suriname, citypopulation.de Nickerie: District in Suriname, citypopulation.de


De Para Distrikt (üüb Holuns: District Para) as ian faan dön tjiin distrikten faan Suurinam. Det hee 24.700 lidj (2012). At hoodsteed faan a distrikt as Onverwacht. A distrikt hee fiiw resorten: Suriname, citypopulation.de Para: District in Suriname, citypopulation.de


De Paramaribo Distrikt (üüb Holuns: Distrikt Paramaribo) as ian faan dön tjiin distrikten faan Suurinam. Det hee 240.924 lidj (2012). At hoodsteed faan a distrikt as Paramaribo. A distrikt hee 12 resorten: Suriname, citypopulation.de Paramaribo: District in Suriname, citypopulation.de


Det Barima-Waini Regiuun as ian faan dön tjiin regiuunen faan Guyaana. Det hee 27.643 lidj (2012). At hoodsteed faan’t regiuun as Mabaruma. Guyana, citypopulation.de


Det Cuyuni-Mazaruni Regiuun as ian faan dön tjiin regiuunen faan Guyaana. Det hee 18.375 lidj (2012). At hoodsteed faan’t regiuun as Bartica. Guyana, citypopulation.de


Det Demerara-Mahaica Regiuun as ian faan dön tjiin regiuunen faan Guyaana. Det hee 311.563 lidj (2012). At hoodsteed faan’t regiuun as Paradise. Guyana, citypopulation.de


Det East Berbice-Corentyne Regiuun as ian faan dön tjiin regiuunen faan Guyaana. Det hee 109.652 lidj (2012). At hoodsteed faan’t regiuun as New Amsterdam. Guyana, citypopulation.de


Det Essequibo Islands-West Demerara Regiuun as ian faan dön tjiin regiuunen faan Guyaana. Det hee 107.785 lidj (2012). At hoodsteed faan’t regiuun as Vreed-en-Hoop. Guyana, citypopulation.de


Det Mahaica-Berbice Regiuun as ian faan dön tjiin regiuunen faan Guyaana. Det hee 49.820 lidj (2012). At hoodsteed faan’t regiuun as Fort Wellington. Guyana, citypopulation.de


Det Pomeroon-Supenaam Regiuun as ian faan dön tjiin regiuunen faan Guyaana. Det hee 46.810 lidj (2012). At hoodsteed faan’t regiuun as Anna Regina. Guyana, citypopulation.de


Det Potaro-Siparuni Regiuun as ian faan dön tjiin regiuunen faan Guyaana. Det hee 11.077 lidj (2012). At hoodsteed faan’t regiuun as Mahdia. Guyana, citypopulation.de


Det Upper Demerara-Berbice Regiuun as ian faan dön tjiin regiuunen faan Guyaana. Det hee 39.992 lidj (2012). At hoodsteed faan’t regiuun as Linden. Guyana, citypopulation.de


Det Upper Takutu-Upper Essequibo Regiuun as ian faan dön tjiin regiuunen faan Guyaana. Det hee 24.238 lidj (2012). At hoodsteed faan’t regiuun as Lethem. Guyana, citypopulation.de


Det Alta Verapaz Department (üüb Spaans: Departamento de Alta Verapaz [ˈalta βeɾaˈpas]) as ian faan dön tau-an-twuntig departmenten uun Guatemaala. At department leit uun a maden faan't lun. Det hee 1.294.000 lidj (2016). At hoodsteed faan’t department as Cobán. At department hee 17 gemeenden. Chahal Chisec Cobán Fray Bartolomé de las Casas Lanquín Panzós Raxruha San Cristóbal Verapaz San Juan Chamelco San Pedro Carchá Santa Cruz Verapaz Santa María Cahabón Senahú Tactic Tamahú Tucurú Santa Catalina la Tinta Guatemala, citypopulation.de


De Harju Lunkreis (üüb Eestnisk: Harju maakond of Harjumaa, üüb Tjiisk: Harrien) as ian faan dön füftanj lunkreiser faan Eestlun. A lunkreis leit uun a nuurdwaast faan't lun. Uun a nuurd leit de Fins Siaböösem, uun a uast de Lääne-Viru Lunkreis, uun a süüduast de Järva Lunkreis, uun a süüd de Rapla Lunkreis an uun a waast de Lääne Lunkreis. Det hee 552.880 lidj (2011). At hoodsteed faan a lunkreis as Tallinn. Dön tjiin gratst steeden an taarpen uun a lunkreis san: A lunkreis sant 2017 hee fjauer steeden (Tallinn, Keila, Loksa an Maardu) an twaalew lungemeenden (üüb Eestnisk vallad, iantaal vald): Det letst folksteeling wiar uun't juar 2011. Efter't folksteeling wiar 552.880 lidj uun a lunkreis. 2000 folksteeling - 525.644 lidj. Föör 1917 wiar't gebiit faan a lunkreis faan nü dial faan det Eestlun Guwernement uun det Rüs Keiserrik. Estonia: Administrative Division, citypopulation.de Estonia: Harju, citypopulation.de Estonia: Administrative Division, citypopulation.de Estonia: Administrative Division, citypopulation.de Estonia: Counties, Cities and Towns, citypopulation.de


De Hiiu Lunkreis (üüb Eestnisk: Hiiu maakond of Hiiumaa, üüb Tjiisk: Dagö) as ian faan dön füftanj lunkreiser faan Eestlun. A lunkreis bestäänt ütj det eilun Hiiumaa an muar letjer eilunen, wat tu a waast faan't det eestnisk feestlun lei. Det hee 8482 lidj (2011). At hoodsteed faan a lunkreis as Kärdla. Dön tjiin gratst steeden an taarpen uun a lunkreis san: A lunkreis hee sant 2017 bluat ian lungemeend, det Hiiumaa Lungemeend (üüb Eestnisk Hiiumaa vald). Det letst folksteeling wiar uun't juar 2011. Efter't folksteeling wiar 8482 lidj uun a lunkreis. 2000 folksteeling - 10.440 lidj. Föör 1917 wiar't gebiit faan a lunkreis faan nü dial faan det Eestlun Guwernement uun det Rüs Keiserrik. A lunkreis wurd 1. Janewoore 1990 üüs de Hiiumaa Lunkreis grünlaanjen. En juar lääder wurd det de Hiiu Lunkreis. Estonia: Administrative Division, citypopulation.de Estonia: Hiiu, citypopulation.de Estonia: Administrative Division, citypopulation.de Estonia: Counties, Cities and Towns, citypopulation.de


De Ida-Viru Lunkreis (üüb Eestnisk: Ida-Viru maakond of Ida-Virumaa, üüb Tjiisk: Ost-Wierland) as ian faan dön füftanj lunkreiser faan Eestlun. A lunkreis leit uun a nuurduast faan't lun. Uun a nuurd leit de Fins Siaböösem, uun a uast Rüslun, uun a süüd de Peipus-See, uun a süüdwaast de Jõgeva Lunkreis an uun a waast de Lääne-Viru Lunkreis. Det hee 145.373 lidj (2011). At hoodsteed faan a lunkreis as Jõhvi. Dön tjiin gratst steeden an taarpen: A lunkreis hee sant 2017 fjauer steeden (Kohtla-Järve, Narva, Narva-Jõesuu an Sillamäe) an fjauer lungemeenden (üüb Eestnisk vallad, iantaal vald): Alutaguse Jõhvi Lüganuse Toila Det letst folksteeling wiar uun't juar 2011. Efter't folksteeling wiar 145.373 lidj uun a lunkreis. 2000 folksteeling - 174.853 lidj. Föör 1917 wiar't gebiit faan a lunkreis faan nü dial faan det Eestlun Guwernement uun det Rüs Keiserrik. Estonia: Administrative Division, citypopulation.de Estonia: Narva, citypopulation.de Estonia: Administrative Division, citypopulation.de Estonia: Counties, Cities and Towns, citypopulation.de


De Jõgeva Lunkreis (üüb Eestnisk: Jõgeva maakond of Jõgevamaa, üüb Tjiisk: Laisholm) as ian faan dön füftanj lunkreiser faan Eestlun. A lunkreis leit uun a uast faan't lun. Uun a nuurd leit de Lääne-Viru Lunkreis, uun a nuurduast de Ida-Viru Lunkreis, uun a uast de Peipus-See, uun a süüduast de Tartu Lunkreis, uun a süüdwaast de Viljandi Lunkreis an uun a nuurdwaast de Järva Lunkreis. Det hee 30.117 lidj (2011). At hoodsteed faan a lunkreis as Jõgeva. Dön tjiin gratst steeden an taarpen uun a lunkreis san: A lunkreis hee sant 2017 tri lungemeenden (üüb Eestnisk vallad, iantaal vald): Jõgeva Põltsamaa Mustvee Det letst folksteeling wiar uun't juar 2011. Efter't folksteeling wiar 30.117 lidj uun a lunkreis. 2000 folksteeling - 36.890 lidj. Föör 1917 wiar't gebiit faan a lunkreis faan nü dial faan det Liiflun Guwernement uun det Rüs Keiserrik. Estonia: Administrative Division, citypopulation.de Estonia: Jõgeva, citypopulation.de Estonia: Administrative Division, citypopulation.de Estonia: Counties, Cities and Towns, citypopulation.de


De Järva Lunkreis (üüb Eestnisk: Järva maakond of Järvamaa, üüb Tjiisk: Jerwen) as ian faan dön füftanj lunkreiser faan Eestlun. A lunkreis leit uun a maden faan't lun. Uun a nuurd leit de Harju Lunkreis, uun a nuurduast de Lääne-Viru Lunkreis, uun a süüduast de Jõgeva Lunkreis, uun a süüd de Viljandi Lunkreis, uun a süüdwaast de Pärnu Lunkreis an uun a waast de Rapla Lunkreis. Det hee 31.169 lidj (2011). At hoodsteed faan a lunkreis as Paide. Dön tjiin gratst steeden an taarpen uun a lunkreis san: A lunkreis hee sant 2017 ian steed (Paide) an tau lungemeenden (üüb Eestnisk vallad, iantaal vald): Järva Türi Det letst folksteeling wiar uun't juar 2011. Efter't folksteeling wiar 31.169 lidj uun a lunkreis. 2000 folksteeling - 37.879 lidj. Föör 1917 wiar't gebiit faan a lunkreis faan nü dial faan det Eestlun Guwernement uun det Rüs Keiserrik. Estonia: Administrative Division, citypopulation.de Estonia: Järva, citypopulation.de Estonia: Administrative Division, citypopulation.de Estonia: Counties, Cities and Towns, citypopulation.de


De Lääne Lunkreis (üüb Eestnisk: Lääne maakond of Läänemaa, üüb Tjiisk: Wiek) as ian faan dön füftanj lunkreiser faan Eestlun. A lunkreis leit uun a waast faan't lun. Uun a nuurd leit de Finsk Siaböösem, uun a nuurduast de Harju Lunkreis, uun a uast de Rapla Lunkreis, uun a süüduast de Pärnu Lunkreis an uun a waast at Väinameri. Det hee 20.506 lidj (2011). At hoodsteed faan a lunkreis as Haapsalu. Dön tjiin gratst steeden an taarpen uun a lunkreis san: A lunkreis hee sant 2017 ian steed (Haapsalu) an tau lungemeenden (üüb Eestnisk vallad, iantaal vald): Lääne-Nigula Vormsi Det letst folksteeling wiar uun't juar 2011. Efter't folksteeling wiar 20.506 lidj uun a lunkreis. 2000 folksteeling - 24.033 lidj. Föör 1917 wiar't gebiit faan a lunkreis faan nü dial faan det Eestlun Guwernement uun det Rüs Keiserrik. Estonia: Administrative Division, citypopulation.de Estonia: Lääne, citypopulation.de Estonia: Administrative Division, citypopulation.de Estonia: Counties, Cities and Towns, citypopulation.de


Det Madel-Grekenlun Regiuun (üüb Greks: Περιφέρεια Στερεάς Ελλάδας Periféria Stereás Elládas of Στερεά Ελλάδα Stereá Elláda; üüb Fering: Feestlunsgrekenlun) as ian faan dön 13 regiuunen faan Grekenlun. Det hee 547.390 lidj (2011). At hoodsteed faan’t regiuun as Lamia. Madel-Grekenlun as sant 2011 iindiald tu fiiw regiunaal ianhaiden: Euböa (Εύβοια), Evrytania (Ευριτανία), Fokida (Φωκίδα), Fthiotis (Φθιωτίδα) an Böotien (Βοιωτία). Diar lei 25 gemeenden. Greece, citypopulation.de


At Peloponees Regiuun (üüb Greks: Περιφέρεια Πελοποννήσου Periféria Peloponnísou of Πελοπόννησος Pelopónnisos) as ian faan dön 13 regiuunen faan Grekenlun. Det hee 577.903 lidj (2011). At hoodsteed faan’t regiuun as Tripoli. At Pelopnees as sant 2011 iindiald tu fiiw regiunaal ianhaiden (periferiaki enotita): Argolis (Αργολίδα) mä det hoodstääd Nauplion Arkaadien (Αρκαδία) mä Tripoli Korinth (Κορινθία) mä Korinth Lakoonien (Λακωνία) mä Sparta Messeenien (Μεσσηνία) mä Kalamáta Diar lei tuup 25 gemeenden. Greece, citypopulation.de


Det Waast-Grekenlun Regiuun (üüb Greks: Περιφέρεια Δυτικής Ελλάδας Periféria Dytikís Elládas of Δυτική Ελλάδα Dytikí Elláda) as ian faan dön 13 regiuunen faan Grekenlun. Det hee 679.796 lidj (2011). At hoodsteed faan’t regiuun as Patras. Waast-Grekenlun as sant 2011 iindiald tu trii regiunaal ianhaiden (perifereiaki enotita): Achaea (Αχαΐα), Etolia-Akarnania (Αιτωλία και Ακαρνανία),an Ileia (Ηλεία). Diat lei tuup njügentaanj gemeenden. Greece, citypopulation.de


Det Waast-Makedoonien Regiuun (üüb Greks: Περιφέρεια Δυτικής Μακεδονίας Periféria Dytikís Makedonías of Δυτική Μακεδονία Dytikí Makedonía) as ian faan dön 13 regiuunen faan Grekenlun. Det hee 283.689 lidj (2011). At hoodsteed faan’t regiuun as Kozani. Waast-Makedoonien as sant 2011 iindiald tu fjauer regiunaal ianhaiden (perifereiaki enotita): Florina (Φλώρινα), Grevena (Γρεβενά), Kastoria (Καστοριά), an Kozani (Κοζάνη). Diar lei tuup twaalew gemeenden. Greece, citypopulation.de


Det Madel-Makedoonien Regiuun (üüb Greks: Περιφέρεια Κεντρικής Μακεδονίας Periféria Kentrikís Makedonías of Κεντρική Μακεδονία Kentrikí Makedonía) as ian faan dön 13 regiuunen faan Grekenlun. Det hee 1.880.297 lidj (2011). At hoodsteed faan’t regiuun as Thessaloniki. Madel-Makedoonien as iindiald tu sööwen regiunaal ianhaiden (perifereiaki enotita): Chalkidiki (Χαλκιδική), Imathia (Ημαθία), Kilkis (Κιλκίς), Pella (Πέλλα), Pieria (Πιερία), Serres (Σερρες) an Thessaloniki (Θεσσαλονίκη). Diar lei tuup aachtandörtig gemeenden. Greece, citypopulation.de


At Thessaalien Regiuun (üüb Greks: Περιφέρεια Θεσσαλίας Periféria Thessalías of Θεσσαλία Thessalía) as ian faan dön 13 regiuunen faan Grekenlun. Det hee 732.762 lidj (2011). At hoodsteed faan’t regiuun as Larisa. Thessaalien as sant 2011 iindiald tu fiiw regiunaal ianhaiden (periferiaki enotita): Magnisia (Μαγνησία), Larisa (Λάρισα), Trikala (Τρίκαλα), Karditsa (Καρδίτσα), an a Nuurdelk Sporaaden (Σποράδες). Larisa Volos Greece, citypopulation.de


Det Uast-Makedoonien an Thraakien Regiuun (üüb Greks: Περιφέρεια Ανατολικής Μακεδονίας και Θράκης Periféria Anatolikís Makedonías of Ανατολική Μακεδονία και Θράκη Anatolikí Makedonía kai Thrákis) as ian faan dön 13 regiuunen faan Grekenlun. Det hee 608.182 lidj (2011). At hoodsteed faan’t regiuun as Komotini. Uast-Makedoonien an Thraakien as sant 2011 iindiald tu seeks regiunaal ianhaiden (perifereiaki enotita): Drama (Δράμα), Kavala (Καστοριά), Xanthi (Ξάνθη), Rodopi (Ροδόπη), Evros (Έβρος), an Thasos (Θάσος). Diar lei tuup 22 gemeenden. Greece, citypopulation.de


At Nuurd-Egeeis Regiuun (üüb Greks: Περιφέρεια Βορείου Αιγαίου Periféria Voreíou Aigaíou of Βόρειο Αιγαίο Vóreio Aigaío) as ian faan dön 13 regiuunen faan Grekenlun. Det hee 199.231 lidj (2011). At hoodsteed faan’t regiuun as Mitilini. At Nuurd-Egeeis as sant 2011 iindiald tu fiiw regiunaal ianhaiden (periferiaki enotita): Chios (Χίος), Ikaria (Ικαρία), Lesbos (Λέσβος), Limnos (Λημνος), an Samos (Σάμος). Lesbos Chios Psara Oinousses Ikaria Fournoi Korseon Limnos Agios Efstratios Samos Greece, citypopulation.de


Det Süüd-Egeeis Regiuun (üüb Greks: Περιφέρεια Νότιου Αιγαίου Periféria Nótio Aigaíou of Νότιο Αιγαίο Nótio Aigaío) as ian faan dön 13 regiuunen faan Grekenlun. Det hee 309.015 lidj (2011). At hoodsteed faan’t regiuun as Ermupoli. Uun't Süüd-Egeeis lei en hiale rä eilunen, diar tu tau sköölen hiar: Kyklaaden Dodekanes Greece, citypopulation.de


Det Baja Verapaz Department (üüb Spaans: Departamento de Baja Verapaz [ˈbaxa βeɾaˈpas]) as ian faan dön tau-an-twuntig departmenten uun Guatemaala. Det hee 307.200 lidj (2016). At hoodsteed faan’t department as Salamá. At department hee aacht gemeenden: Cubulco Santa Cruz el Chol Granados Purulhá Rabinal Salamá San Miguel Chicaj San Jerónimo Guatemala, citypopulation.de


Det Chimaltenango Department (üüb Spaans: Departamento de Chimaltenango) as ian faan dön tau-an-twuntig departmenten uun Guatemaala. Det hee 704.400 lidj (2016). At hoodsteed faan’t department as Chimaltenango. At department hee 16 gemeenden: Chimaltenango San José Poaquíl San Martín Jilotepeque San Juan Comalapa Santa Apolonia Tecpán Patzún Pochuta Patzicía Santa Cruz Balanyá Acatenango San Pedro Yepocapa San Andrés Itzapa Parramos Zaragoza El Tejar Guatemala, citypopulation.de


Det Chiquimula Department (üüb Spaans: Departamento de Chiquimula) as ian faan dön tau-an-twuntig departmenten uun Guatemaala. Det hee 415.900 lidj (2016). At hoodsteed faan’t department as Chiquimula. At department hee elwen gemeenden: Camotán Chiquimula Concepción Las Minas Esquipulas Ipala Jocotán Olopa Quezaltepeque San Jacinto San José La Arada San Juan Ermita Guatemala, citypopulation.de


Det El Progreso Department (üüb Spaans: Departamento de El Progreso [el pɾoˈɣɾeso]) as ian faan dön tau-an-twuntig departmenten uun Guatemaala. Det hee 172.200 lidj (2016). At hoodsteed faan’t department as Guastatoya]]. At department hee aacht gemeenden: El Jícaro Guastatoya Morazán Sanarate Sansare San Agustín Acasaguastlán San Antonio La Paz San Cristóbal Acasaguastlán Guatemala, citypopulation.de


De Lääne-Viru Lunkreis (üüb Eestnisk: Lääne-Viru maakond of Lääne-Virumaa, üüb Tjiisk: West-Wierland) as ian faan dön füftanj lunkreiser faan Eestlun. A lunkreis leit uun a nuurduast faan't lun. Uun a nuurd leit de Finsk Siaböösem, uun a uast de Ida-Viru Lunkreis, uun a süüd de Jõgeva Lunkreis, uun a süüdwaast de Järva Lunkreis an uun a nuurdwaast de Harju Lunkreis. Det hee 61.649 lidj (2011). At hoodsteed faan a lunkreis as Rakvere. Dön tjiin gratst steeden an taarpen uun a lunkreis san: A lunkreis hee sant 2017 ian steed (Rakvere) an sööwen lungemeenden (üüb Eestnisk vallad, iantaal vald): Haljala Kadrina Rakvere Tapa Vinni Viru-Nigula Väike-Maarja Det letst folksteeling wiar uun't juar 2011. Efter't folksteeling wiar 61.649 lidj uun a lunkreis. 2000 folksteeling - 71.808 lidj. Föör 1917 wiar't gebiit faan a lunkreis faan nü dial faan det Eestlun Guwernement uun det Rüs Keiserrik. Estonia: Administrative Division, citypopulation.de Estonia: Lääne-Viru, citypopulation.de Estonia: Administrative Division, citypopulation.de Estonia: Counties, Cities and Towns, citypopulation.de


De Põlva Lunkreis (üüb Eestnisk: Põlva maakond of Põlvamaa, üüb Tjiisk: Pölwa) as ian faan dön füftanj lunkreiser faan Eestlun. A lunkreis leit uun a süüduast faan't lun. Uun a nuurduast leit de Peipus-See, uun a süüduast an süüd de Võru Lunkreis, uun a waast de Valga Lunkreis an uun a nuurdwaast de Tartu Lunkreis. Det hee 25.263 lidj (2011). At hoodsteed faan a lunkreis as Põlva. Dön tjiin gratst steeden an taarpen uun a lunkreis san: A lunkreis hee sant 2017 trii lungemeenden (üüb Eestnisk vallad, iantaal vald): Põlva Räpina Kanepi Det letst folksteeling wiar uun't juar 2011. Efter't folksteeling wiar 25.263 lidj uun a lunkreis. 2000 folksteeling - 29.821 lidj. Föör 1917 wiar't gebiit faan a lunkreis faan nü dial faan det Liiflun Guwernement uun det Rüs Keiserrik. Estonia: Administrative Division, citypopulation.de Estonia: Põlva, citypopulation.de Estonia: Administrative Division, citypopulation.de Estonia: Counties, Cities and Towns, citypopulation.de


De Pärnu Lunkreis (üüb Eestnisk: Pärnu maakond of Pärnumaa, üüb Tjiisk: Pernau) as ian faan dön füftanj lunkreiser faan Eestlun. A lunkreis leit uun a süüdwaast faan't lun. Uun a nuurd lei dön Lääne an Rapla Lunkreiser, uun a nuurduast leit de Järva Lunkreis, uun a uast de Viljandi Lunkreis, uun a süüd Letlun an uun a waast det Riga-Bocht. Det hee 86.279 lidj (2011). At hoodsteed faan a lunkreis as Pärnu. Dön tau gratst eilunen uun a lunkreis san Kihnu (16,38 km²) an Manilaid (1,87 km²). Dön tjiin gratst steeden an taarpen uun a lunkreis san: A lunkreis hee sant 2017 ian steed (Pärnu) an seeks lungemeenden (üüb Eestnisk vallad, iantaal vald): Lääneranna Põhja-Pärnumaa Tori Saarde Häädemeeste Kihnu Det letst folksteeling wiar uun't juar 2011. Efter't folksteeling wiar 86.279 lidj uun a lunkreis. 2000 folksteeling - 95.861 lidj. Föör 1917 wiar't nuurduast dial faan gebiit faan a lunkreis faan nü dial faan det Eestlun Guwernement uun det Rüs Keiserrik. At auerbliiwsel faan a lunkreis wiar dial faan det Liiflun Guwernement. Estonia: Administrative Division, citypopulation.de Estonia: Pärnu, citypopulation.de Estonia: Administrative Division, citypopulation.de Estonia: Counties, Cities and Towns, citypopulation.de


De Rapla Lunkreis (üüb Eestnisk: Rapla maakond of Raplamaa, üüb Tjiisk: Rappel) as een faan dön füftanj lunkreiser faan Eestlun. A lunkreis leit uun a waast faan't lun. Uun a nuurd leit de Harju Lunkreis, uun a uast de Järva Lunkreis, uun a süüd de Pärnu Lunkreis an uun a waast de Lääne Lunkreis. Det hee 34.282 lidj (2011). At hoodsteed faan a lunkreis as Rapla. Dön tjiin gratst steeden an taarpen uun a lunkreis san: A lunkreis hee sant 2017 fjauer lungemeenden (üüb Eestnisk vallad, iantaal vald): Kohila Märjamaa Rapla Kehtna Det letst folksteeling wiar uun't juar 2011. Efter't folksteeling wiar 34.282 lidj uun a lunkreis. 2000 folksteeling - 36.837 lidj. Föör 1917 wiar't gebiit faan a lunkreis faan nü dial faan det Eestlun Guwernement uun det Rüs Keiserrik. Estonia: Administrative Division, citypopulation.de Estonia: Rapla, citypopulation.de Estonia: Administrative Division, citypopulation.de Estonia: Counties, Cities and Towns, citypopulation.de


De Saare Lunkreis (üüb Eestnisk: Saare maakond of Saaremaa, üüb Tjiisk: Ösel) as ian faan dön füftanj lunkreiser faan Eestlun. A lunkreis bestäänt ütj det eilun Saaremaa an muar letjer eilunen, wat tu a waast faan't det eestnisk feestlun lei. Det hee 31.317 lidj (2011). At hoodsteed faan a lunkreis as Kuressaare. Dön gratst eilunen faan a lunkreis san Saaremaa (2673 km²), Muhu (198 km²), Ruhnu (11,9 km²), Abruka (8,8 km²) an Vilsandi (8,8 km²). Dön tjiin gratst steeden an taarpen uun a lunkreis san: A lunkreis hee sant 2017 trii lungemeenden (üüb Eestnisk vallad, iantaal vald): Muhu Ruhnu Saaremaa Det letst folksteeling wiar uun't juar 2011. Efter't folksteeling wiar 31.317 lidj uun a lunkreis. 2000 folksteeling - 35.951 lidj. Föör 1917 wiar't gebiit faan a lunkreis faan nü dial faan det Liiflun Guwernement uun det Rüs Keiserrik. Estonia: Administrative Division, citypopulation.de Estonia: Saare, citypopulation.de Estonia: Administrative Division, citypopulation.de Estonia: Counties, Cities and Towns, citypopulation.de


De Tartu Lunkreis (üüb Eestnisk: Tartu maakond of Tartumaa, üüb Tjiisk: Dorpat) as ian faan dön füftanj lunkreiser faan Eestlun. A lunkreis leit uun a uast faan't lun. Uun a nuurd leit de Jõgeva Lunkreis, uun a uast de Peipus-See, uun a süüduast de Põlva Lunkreis, uun a süüdwaast de Valga Lunkreis an uun a waast de Viljandi Lunkreis. Det hee 154.666 lidj (2011). At hoodsteed faan a lunkreis as Tartu. Dial faan de Võrts-See leit uun a waast faan a lunkreis. Dön tjiin gratst steeden an taarpen uun a lunkreis san: A lunkreis hee sant 2017 ian steed (Tartu) an sööwen lungemeenden (üüb Eestnisk vallad, iantaal vald): Elva Kambja Kastre Luunja Nõo Peipsiääre Tartu Det letst folksteeling wiar uun't juar 2011. Efter't folksteeling wiar 154.666 lidj uun a lunkreis. 2000 folksteeling - 153.963 lidj. Föör 1917 wiar't gebiit faan a lunkreis faan nü dial faan det Liiflun Guwernement uun det Rüs Keiserrik. Estonia: Administrative Division, citypopulation.de Estonia: Tartu, citypopulation.de Estonia: Administrative Division, citypopulation.de Estonia: Counties, Cities and Towns, citypopulation.de


De Valga Lunkreis (üüb Eestnisk: Valga maakond of Valgamaa, üüb Tjiisk: Walk) as ian faan dön füftanj lunkreiser faan Eestlun. A lunkreis leit uun a süüd faan't lun. Uun a nuurd leit de Tartu Lunkreis, uun a nuurduast de Põlva Lunkreis, uun a süüduast de Võru Lunkreis, uun a süüdwaast Letlun an uun a nuurdwaast de Viljandi Lunkreis. Det hee 28.756 lidj (2011). At hoodsteed faan a lunkreis as Valga. En letj dial faan de Võrts-See leit uun a nuurd faan a lunkreis. Dön tjiin gratst steeden an taarpen uun a lunkreis san: A lunkreis hee sant 2017 trii lungemeenden (üüb Eestnisk vallad, iantaal vald): Valga Tõrva Otepää Det letst folksteeling wiar uun't juar 2011. Efter't folksteeling wiar 28.756 lidj uun a lunkreis. 2000 folksteeling - 34.589 lidj. Föör 1917 wiar't gebiit faan a lunkreis faan nü dial faan det Liiflun Guwernement uun det Rüs Keiserrik. Estonia: Administrative Division, citypopulation.de Estonia: Valga, citypopulation.de Estonia: Administrative Division, citypopulation.de Estonia: Counties, Cities and Towns, citypopulation.de


De Viljandi Lunkreis (üüb Eestnisk: Viljandi maakond of Viljandimaa, üüb Tjiisk: Fellin) as ian faan dön füftanj lunkreiser faan Eestlun. A lunkreis leit uun a süüd faan't lun. Det hee 47.599 lidj (2011). Uun a nuurd leit de Järva Lunkreis, uun a nuurduast de Jõgeva Lunkreis, uun a uast de Tartu Lunkreis, uun a süüduast de Valga Lunkreis, uun a süüd Letlun an uun a waast de Pärnu Lunkreis. At hoodsteed faan a lunkreis as Viljandi. Dial faan de Võrts-See leit uun a uast faan a lunkreis. Dön tjiin gratst steeden an taarpen uun a lunkreis san: A lunkreis hee sant 2017 ian steed (Viljandi) an trii lungemeenden (üüb Eestnisk vallad, iantaal vald): Viljandi Mulgi Põhja-Sakala Det letst folksteeling wiar uun't juar 2011. Efter't folksteeling wiar 47.599 lidj uun a lunkreis. 2000 folksteeling - 57.974 lidj. Föör 1917 wiar't gebiit faan a lunkreis faan nü dial faan det Liiflun Guwernement uun det Rüs Keiserrik. Estonia: Administrative Division, citypopulation.de Estonia: Valga, citypopulation.de Estonia: Administrative Division, citypopulation.de Estonia: Counties, Cities and Towns, citypopulation.de


De Võru Lunkreis (üüb Eestnisk: Võru maakond of Võrumaa, üüb Tjiisk: Werro) as ian faan dön füftanj lunkreiser faan Eestlun. A lunkreis leit uun a süüduast faan't lun. Uun a nuurd leit de Põlva Lunkreis, uun a uast Rüslun, uun a süüd Letlun an uun a waast de Valga Lunkreis. Det hee 36.117 lidj (2011). At hoodsteed faan a lunkreis as Võru. De huuchst ponkt uun Eestlun, de Suur Munamägi, leit uun a maden faan a lunkreis. Dön tjiin gratst steeden an taarpen uun a lunkreis san: A lunkreis hee sant 2017 ian steed (Võru) an fjauer lungemeenden (üüb Eestnisk vallad, iantaal vald): Võru Antsla Rõuge Setomaa Det letst folksteeling wiar uun't juar 2011. Efter't 36.117 lidj uun a lunkreis. 2000 folksteeling - 43.509 lidj. Dön Võro an Seto spriiken wurd uun deheer lunkreis snaaket. Föör 1917 wiar't gebiit faan a lunkreis faan nü dial faan det Liiflun Guwernement uun det Rüs Keiserrik. Estonia: Administrative Division, citypopulation.de Estonia: Võru, citypopulation.de Estonia: Administrative Division, citypopulation.de Estonia: Counties, Cities and Towns, citypopulation.de


Det Escuintla Department (üüb Spaans: Departamento de Escuintla [esˈkwintla]) as ian faan dön tau-an-twuntig departmenten uun Guatemaala. Det hee 775.700 lidj (2016). At hoodsteed faan’t department as Escuintla. At department hee fjauertanj gemeeden: Escuintla Guanagazapa Iztapa La Democracia La Gomera Masagua Nueva Concepción Palín San José San Vicente Pacaya Santa Lucía Cotzumalguapa Sipacate Siquinalá Tiquisate Guatemala, citypopulation.de


Det Guatemaala Department (üüb Spaans: Departamento de Guatemala) as ian faan dön tau-an-twuntig departmenten uun Guatemaala. Det hee 3.400.300 lidj (2016). At hoodsteed faan’t department as Guatemala-Steed. At department hee 17 gemeenden: Guatemaala Villa Nueva Mixco Santa Catarina Pinula San José Pinula San José del Golfo Palencia Chinautla San Pedro Ayampuc San Pedro Sacatepéquez San Juan Sacatepéquez San Raymundo Chuarrancho Fraijanes Amatitlán Villa Canales San Miguel Petapa Guatemala, citypopulation.de


Det Huehuetenango Department (üüb Spaans: Departamento de Huehuetenango) as ian faan dön tau-an-twuntig departmenten uun Guatemaala. Det hee 1.294.100 lidj (2016). At hoodsteed faan’t department as Huehuetenango. At department hee 33 gemeenden: Aguacatán Chiantla Colotenango Concepción Huista Cuilco Huehuetenango Jacaltenango La Democracia La Libertad Malacatancito Nentón Petatán San Antonio Huista San Gaspar Ixchil Ixtahuacán San Juan Atitán San Juan Ixcoy San Mateo Ixtatán San Miguel Acatán San Pedro Necta San Pedro Soloma San Rafael La Independencia San Rafael Petzal San Sebastián Coatán San Sebastián Huehuetenango Santa Ana Huista. Santa Bárbara Barillas Santa Eulalia Santiago Chimaltenango Tectitán Todos Santos Cuchumatán Unión Cantinil Guatemala, citypopulation.de


Det Izabal Department (üüb Spaans: Departamento de Izabal) as ian faan dön tau-an-twuntig departmenten uun Guatemaala. Det hee 467.000 lidj (2016). At hoodsteed faan’t department as Puerto Barrios. At department hee fiiw gemeenden: Puerto Barrios. Livingston. El Estor. Morales. Los Amates Guatemala, citypopulation.de


Det Jalapa Department (üüb Spaans: Departamento de Jalapa) as ian faan dön tau-an-twuntig departmenten uun Guatemaala. Det hee 365.400 lidj (2016). At hoodsteed faan’t department as Jalapa. At department hee 7 gemeenden: Jalapa Mataquescuintla Monjas San Carlos Alzatate San Luis Jilotepeque San Pedro Pinula San Manuel Chaparrón Guatemala, citypopulation.de


Det Jutiapa Department (üüb Spaans: Departamento de Jutiapa) as ian faan dön tau-an-twuntig departmenten uun Guatemaala. Det hee 482.200 lidj (2016). At hoodsteed faan’t department as Jutiapa. At department hee 17 gemeenden: Agua Blanca Asunción Mita Atescatempa Comapa Conguaco El Adelanto El Progreso Jalpatagua Jerez Jutiapa Moyuta Pasaco Quesada San José Acatempa Santa Catarina Mita Yupiltepeque Zapotitlán Guatemala, citypopulation.de


Det Petén Department (üüb Spaans: Departamento de Petén) as ian faan dön tau-an-twuntig departmenten uun Guatemaala. Det hee 760.400 lidj (2016). At hoodsteed faan’t department as Flores. At department hee fjauertanj gemeenden: Dolores El Chal Flores La Libertad Melchor de Mencos Poptún San Andrés San Benito San Francisco San José San Luis Santa Ana Sayaxché Las Cruces Guatemala, citypopulation.de


Det Quetzaltenango Department (üüb Spaans: Departamento de Quetzaltenango) as ian faan dön tau-an-twuntig departmenten uun Guatemaala. Det hee 882.600 lidj (2016). At hoodsteed faan’t department as Quetzaltenango. Guatemala, citypopulation.de


Det Quiché Department (üüb Spaans: Departamento de Quiché) as ian faan dön tau-an-twuntig departmenten uun Guatemaala. Det hee 1.125.000 lidj (2016). At hoodsteed faan’t department as Santa Cruz del Quiché. Guatemala, citypopulation.de


Det Retalhuleu Department (üüb Spaans: Departamento de Retalhuleu) as ian faan dön tau-an-twuntig departmenten uun Guatemaala. Det hee 340.100 lidj (2016). At hoodsteed faan’t department as Retalhuleu. Guatemala, citypopulation.de


Det Sacatepéquez Department (üüb Spaans: Departamento de Sacatepéquez) as ian faan dön tau-an-twuntig departmenten uun Guatemaala. Det hee 349.900 lidj (2016). At hoodsteed faan’t department as Ual Guatemaala. Guatemala, citypopulation.de


Det San Marcos Department (üüb Spaans: Departamento de San Marcos) as ian faan dön tau-an-twuntig departmenten uun Guatemaala. Det hee 1.147.400 lidj (2016). At hoodsteed faan’t department as San Marcos. Guatemala, citypopulation.de


Det Santa Rosa Department (üüb Spaans: Departamento de Santa Rosa) as ian faan dön tau-an-twuntig departmenten uun Guatemaala. Det hee 382.700 lidj (2016). At hoodsteed faan’t department as Cuilapa. Guatemala, citypopulation.de


Det Sololá Department (üüb Spaans: Departamento de Sololá) as ian faan dön tau-an-twuntig departmenten uun Guatemaala. Det hee 505.500 lidj (2016). At hoodsteed faan’t department as Sololá. Guatemala, citypopulation.de


Det Suchitepéquez Department (üüb Spaans: Departamento de Suchitepéquez) as ian faan dön tau-an-twuntig departmenten uun Guatemaala. Det hee 582.200 lidj (2016). At hoodsteed faan’t department as Mazatenango. Guatemala, citypopulation.de


Det Totonicapán Department (üüb Spaans: Departamento de Totonicapán) as ian faan dön tau-an-twuntig departmenten uun Guatemaala. Det hee 553.400 lidj (2016). At hoodsteed faan’t department as Totonicapán. Guatemala, citypopulation.de


Det Zacapa Department (üüb Spaans: Departamento de Zacapa) as ian faan dön tau-an-twuntig departmenten uun Guatemaala. Det hee 240.600 lidj (2016). At hoodsteed faan’t department as Zacapa. Guatemala, citypopulation.de


Det Atlántida Department (üüb Spaans: Departamento de Atlántida [aˈtlantiða]) as ian faan dön aagetanj departmenten faan Honduuras. Det hee 436.252 lidj (2013). At hoodsteed faan’t department as La Ceiba. Honduras, citypopulation.de


Marie Salomea Skłodowska-Curie (* 7. Nofember 1867 uun Warschau, Rüs Keiserrik; † 4. Jüüle 1934 bi Passy, Frankrik, bäären Maria Salomea Skłodowska) wiar en füüsikerin an cheemikerin faan poolsk ufkemst, diar uun Frankrik lewet an wirket. Hat onersoocht at strualing faan uraanferbinjingen an preeget för detheer det wurd „radioaktiiw“. Uun a raam faan hör forskingen foon hat tup mä hör maan Pierre Curie dön cheemisk elementen Poloonium an Raadium ütj. 1903 wurd hat a Nobelpris för Füsiik (tup mä Antoine Henri Becquerel an Pierre Curie) an 1911 a Nobelpris för Chemii tuspreegen. Maria Skłodowska wiar a skuulmäästern Bronisława Boguska an Władysław Skłodowski hör füft kint. Hat wuks uun en dial faan Poolen ap, wat do tu det Rüsk Keiserrik hiard. Hat studiaret uun det hiamelk flän uniwersiteet (Uniwersytet Latający) uun Warschau - det wiar hiamelk, auer at onerracht uun det Poolsk Spriik ferbeden wurd. 1892 ging hat tu Pariis, am sin wedenskapelk studiarin uun't Fakulteet för Natüürwedenskapen faan Pariis (faculté des sciences de Paris) widjer tu maagin. Hat studiaret Chemii an Füsiik uun't Uniwersiteet Sorbonne. Uun detheer uniwersiteet wurd hat det iarst doosentin. Uun't uniwersiteet liard hat en öler liarer, de fraansöösk füüsiker Pierre Curie, keenen. De 26. Jüüle 1895


Maria Gertrude Goeppert-Mayer (* 28. Jüüne 1906 uun Kattowitz, Boowerschleesien; † 20. Febrewoore 1972 uun San Diego, Kalifornien) wiar en tjiisk-amerikoons füsikerin. Hat fing 1963 tup mä Hans Jensen a Nobelpris för Füsiik „för hör ütjfinjing faan det nuklear skelstruktüür“. Commons: Maria Goeppert-Mayer – Saamling faan biljen of filmer


Det Choluteca Department (üüb Spaans: Departamento de Choluteca) as ian faan dön aagetanj departmenten faan Honduuras. Det hee 437.618 lidj (2013). At hoodsteed faan’t department as Choluteca. Honduras, citypopulation.de


Det Colón Department (üüb Spaans: Departamento de Colón) as ian faan dön aagetanj departmenten faan Honduuras. Det hee 309.926 lidj (2013). At hoodsteed faan’t department as Trujillo. Honduras, citypopulation.de


Det Comayagua Department (üüb Spaans: Departamento de Comayagua) as ian faan dön aagetanj departmenten faan Honduuras. Det hee 493.466 lidj (2013). At hoodsteed faan’t department as Comayagua. Honduras, citypopulation.de


Det Copán Department (üüb Spaans: Departamento de Copán) as ian faan dön aagetanj departmenten faan Honduuras. Det hee 371.057 lidj (2013). At hoodsteed faan’t department as Santa Rosa de Copán. Honduras, citypopulation.de


Det Cortés Department (üüb Spaans: Departamento de Cortés) as ian faan dön aagetanj departmenten faan Honduuras. Det hee 1.562.394 lidj (2013). At hoodsteed faan’t department as San Pedro Sula. Honduras, citypopulation.de


Det El Paraíso Department (üüb Spaans: Departamento de El Paraíso) as ian faan dön aagetanj departmenten faan Honduuras. Det hee 444.507 lidj (2013). At hoodsteed faan’t department as Yuscarán. Honduras, citypopulation.de


Det Francisco Morazán Department (üüb Spaans: Departamento de Francisco Morazán) as ian faan dön aagetanj departmenten faan Honduuras. Det hee 1.508.906 lidj (2013). At hoodsteed faan’t department as Tegucigalpa. Honduras, citypopulation.de


Det Gracias a Dios Department (üüb Spaans: Departamento de Gracias a Dios) as ian faan dön aagetanj departmenten faan Honduuras. Det hee 90.795 lidj (2013). At hoodsteed faan’t department as Puerto Lempira. Honduras, citypopulation.de


Det Intibucá Department (üüb Spaans: Departamento de Intibucá) as ian faan dön aagetanj departmenten faan Honduuras. Det hee 232.553 lidj (2013). At hoodsteed faan’t department as La Esperanza. Honduras, citypopulation.de


Det Islas de la Bahía Department as ian faan dön aagetanj departmenten faan Honduuras. Det hee 62.557 lidj (2013). At hoodsteed faan’t department as Roatán. Honduras, citypopulation.de


Det La Paz Department (üüb Spaans: Departamento de La Paz) as ian faan dön aagetanj departmenten faan Honduuras. Det hee 198.926 lidj (2013). At hoodsteed faan’t department as La Paz. Honduras, citypopulation.de


Det Lempira Department (üüb Spaans: Departamento de Lempira) as ian faan dön aagetanj departmenten faan Honduuras. Det hee 321.179 lidj (2013). At hoodsteed faan’t department as Gracias. Honduras, citypopulation.de


Det Ocotepeque Department (üüb Spaans: Departamento de Ocotepeque) as ian faan dön aagetanj departmenten faan Honduuras. Det hee 146.430 lidj (2013). At hoodsteed faan’t department as Nueva Ocotepeque. Honduras, citypopulation.de


Det Olancho Department (üüb Spaans: Departamento de Olancho) as ian faan dön aagetanj departmenten faan Honduuras. Det hee 520.761 lidj (2013). At hoodsteed faan’t department as Juticalpa. Honduras, citypopulation.de


Det Santa Bárbara Department (üüb Spaans: Departamento de Santa Bárbara) as ian faan dön aagetanj departmenten faan Honduuras. Det hee 421.337 lidj (2013). At hoodsteed faan’t department as Santa Bárbara. Honduras, citypopulation.de


Det Valle Department (üüb Spaans: Departamento de Valle) as ian faan dön aagetanj departmenten faan Honduuras. Det hee 174.511 lidj (2013). At hoodsteed faan’t department as Nacaome. Honduras, citypopulation.de


Det Yoro Department (üüb Spaans: Departamento de Yoro) as ian faan dön aagetanj departmenten faan Honduuras. Det hee 570.595 lidj (2013). At hoodsteed faan’t department as Yoro. Honduras, citypopulation.de


Det Boaco Department (üüb Spaans: Departamento de Boaco) as ian faan dön füftanj departmenten uun Nikaraagua. Det hee 179.876 lidj (2016). At hoodsteed faan’t department as Boaco. Nicaragua, citypopulation.de


Det Bocas del Toro Prowins (üüb Spaans: Provincia de Bocas del Toro) as ian faan dön njüügen prowinsen faan Panama. Det hee 125.461 lidj (2010). At hoodsteed faan’t prowins as Bocas del Toro. Panama, citypopulation.de


Det Carazo Department (üüb Spaans: Departamento de Carazo) as ian faan dön füftanj departmenten uun Nikaraagua. Det hee 192.054 lidj (2016). At hoodsteed faan’t department as Jinotepe. Nicaragua, citypopulation.de


Det Chiriquí Prowins (üüb Spaans: Provincia de Chiriquí) as ian faan dön njüügen prowinsen faan Panama. Det hee 416.873 lidj (2010). At hoodsteed faan’t prowins as David. Panama, citypopulation.de


Det Coclé Prowins (üüb Spaans: Provincia de Coclé) as ian faan dön njüügen prowinsen faan Panama. Det hee 233.708 lidj (2010). At hoodsteed faan’t prowins as Penonomé. Panama, citypopulation.de


Det Colón Prowins (üüb Spaans: Provincia de Colón) as ian faan dön njüügen prowinsen faan Panama. Det hee 241.928 lidj (2010). At hoodsteed faan’t prowins as Colón. Panama, citypopulation.de


Det Darién Prowins (üüb Spaans: Provincia de Darién) as ian faan dön njüügen prowinsen faan Panama. Det hee 48.378 lidj (2010). At hoodsteed faan’t prowins as La Palma. Panama, citypopulation.de


Det Herrera Prowins (üüb Spaans: Provincia de Herrera) as ian faan dön njüügen prowinsen faan Panama. Det hee 109.955 lidj (2010). At hoodsteed faan’t prowins as Chitré. Panama, citypopulation.de


Det Los Santos Prowins (üüb Spaans: Provincia de Los Santos) as ian faan dön njüügen prowinsen faan Panama. Det hee 89.592 lidj (2010). At hoodsteed faan’t prowins as Las Tablas. Panama, citypopulation.de


Det Panama Prowins (üüb Spaans: Provincia de Panamá) as ian faan dön njüügen prowinsen faan Panama. Det hee 1.713.070 lidj (2010). At hoodsteed faan’t prowins as Panama. Panama, citypopulation.de


Det Veraguas Prowins (üüb Spaans: Provincia de Veraguas) as ian faan dön njüügen prowinsen faan Panama. Det hee 226.991 lidj (2010). At hoodsteed faan’t prowins as Santiago de Veraguas. Panama, citypopulation.de


Det Chinandega Department (üüb Spaans: Departamento de Chinandega) as ian faan dön füftanj departmenten uun Nikaraagua. Det hee 431.675 lidj (2016). At hoodsteed faan’t department as Chinandega. Nicaragua, citypopulation.de


Det Chontales Department (üüb Spaans: Departamento de Chontales) as ian faan dön füftanj departmenten uun Nikaraagua. Det hee 186.873 lidj (2016). At hoodsteed faan’t department as Juigalpa. Nicaragua, citypopulation.de


Det Estelí Department (üüb Spaans: Departamento de Estelí) as ian faan dön füftanj departmenten uun Nikaraagua. Det hee 225.385 lidj (2016). At hoodsteed faan’t department as Estelí. Nicaragua, citypopulation.de


Det Granada Department (üüb Spaans: Departamento de Granada) as ian faan dön füftanj departmenten uun Nikaraagua. Det hee 207.678 lidj (2016). At hoodsteed faan’t department as Granada. Nicaragua, citypopulation.de


Det Jinotega Department (üüb Spaans: Departamento de Jinotega) as ian faan dön füftanj departmenten uun Nikaraagua. Det hee 445.641 lidj (2016). At hoodsteed faan’t department as Jinotega. Nicaragua, citypopulation.de


Det León Department (üüb Spaans: Departamento de León) as ian faan dön füftanj departmenten uun Nikaraagua. Det hee 412.946 lidj (2016). At hoodsteed faan’t department as León. Nicaragua, citypopulation.de


Det Madriz Department (üüb Spaans: Departamento de Madriz) as ian faan dön füftanj departmenten uun Nikaraagua. Det hee 166.226 lidj (2016). At hoodsteed faan’t department as Somoto. Nicaragua, citypopulation.de


Det Managua Department (üüb Spaans: Departamento de Managua) as ian faan dön füftanj departmenten uun Nikaraagua. Det hee 1.496.738 lidj (2016). At hoodsteed faan’t department as Managua. Nicaragua, citypopulation.de


Det Masaya Department (üüb Spaans: Departamento de Masaya) as ian faan dön füftanj departmenten uun Nikaraagua. Det hee 369.595 lidj (2016). At hoodsteed faan’t department as Masaya. Nicaragua, citypopulation.de


Det Matagalpa Department (üüb Spaans: Departamento de Matagalpa) as ian faan dön füftanj departmenten uun Nikaraagua. Det hee 567.653 lidj (2016). At hoodsteed faan’t department as Matagalpa. Nicaragua, citypopulation.de


Det Nueva Segovia Department (üüb Spaans: Departamento de Nueva Segovia) as ian faan dön füftanj departmenten uun Nikaraagua. Det hee 257.044 lidj (2016). At hoodsteed faan’t department as Ocotal. Nicaragua, citypopulation.de


Det Río San Juan Department (üüb Spaans: Departamento de Río San Juan) as ian faan dön füftanj departmenten uun Nikaraagua. Det hee 128.805 lidj (2016). At hoodsteed faan’t department as San Carlos. Nicaragua, citypopulation.de


Det Rivas Department (üüb Spaans: Departamento de Rivas) as ian faan dön füftanj departmenten uun Nikaraagua. Det hee 178.678 lidj (2016). At hoodsteed faan’t department as Rivas. Nicaragua, citypopulation.de


Hiird Hiirde wjarn ferwåltingsindiilinge önj Skandinoowien, apårti önj Dånmark ouers uk önjt Hiirtuuchdoom Slaswik. Önj oudere spräke säit följk Harde (huuchtjüsch), Harr (plååttjüsch), härad (swänsch, hæraþ aw üüljswänsch), hérað (islönjsch), herred (dånsch), hered/herad (norwäisch) unti hundred (änglisch). Commons: Hiird – Soomling foon bile än filme


Hiird En hiird wiar uun Denemark (uk uun Sleeswich an dialen faan Sweeden an Noorweegen, diar dialen faan Denemark wiar) en onerindialing faan fewalting. At wurd „hiird“ bedüüdet uursprüngelk „honertskap“. Uun dön nuurdgermaans spriiken as at wurd härad (üüb Sweedsk, faan Ualsweedsk: hæraþ), hérað (üüb Isluns), herred (üüb Deensk an Noorsk (Bokmål)) an herad (üüb Noorsk (Nynorsk)). Tondern Amt 3a Tondern Hiird 3b Højer Hiird an Højer 3c Slukshiird 3d Karhiird 3e Lundtoft Hiird 3f Wiidinghiird 3g Böökinghiird 3h Lunskap Sal 3i Lunskap Uasterlun-Feer an A Wik At kuupsteed Tondern Hüsem Amt an Briadsteed Amt, Eidersteed, Nuurdstrun 7a Hüsem Nuurd Hiird 7b Hüsem Süüd Hiird 7c Föögelsei Swåbstää an Runees an Swåbstää 7d Lunskap Nuurdstrun 7e Lunskap Briadsteed an Briadsteed 7f Lunskap Eidersteed uastdial 7g Lunskap Eidersteed waastdial 7h Lunskap Pelwerem A kuupsteeden Hüsem, Tönning an Garding


En hertooch (ualhuuchsjiisk herizogo, eegentelk feerer faan soldooten) as en aadelstiitel. Uun Frankrik het'er duc, uun Gratbritanien duke, uun Spoonien an Portugal duque, an uun Itaalien duca. En hertoochdoom as en regiuun, diar en hertooch onersteld as. Di hertooch salew as di könang faan sin könangrik onersteld. Sjiisk hertoochdoomen am't juar 1000: Hertoochdoom Schleswig


A Skirskööden (uk: Skirskööder?) (Odonata) san en order faan insekten. Am käänt amanbi 4.700 slacher, 85 diarfaan lewe uun Madeleuroopa. A jügen spään tesken 20 an 110 mm. Jo kön stal uun a loft stun, diaram het jo uk Weederpaas. Anax imperator. Gomphus vulgatissimus. Libellula forensis. Sympetrum sanguineum. Commonskategorii: Skirskööden – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Skirskööden


En eershoper as en drampel üüb a stich. Hi as diarför soocht, dat dü diar mä't auto ei aal tu gau auerwech süüsest. Miast wurd sok eershopern föör skuulen of jongensguarder iinbaud. Di ütjdruk woort uk brükt faan jongen, diar bi't sledin auer en pokel süüse, an do auer't hood sjit. Commonskategorii: Eershopern uun a struatenferkiar – Saamlang faan bilen of filmer amrumnews.de


En auto as en waanj mä motoor, diar för't keeren üüb struaten soocht as. Det iarst auto, Benz Patent-Motorwagen Nr.1 faan 1886. Ford Model T, det iarst auto, diar uun en autofabrik baud wurden as. VW Käfer, faan 1972 bit 2002 det miast baud auto üüb a welt. Det miast baud auto uun a DDR, di Trabant 601. Di Porsche 911 as wel di bekäändst sportwaanj. Commonskategorii: Autos – Saamlang faan bilen of filmer


A aadel (ualhuuchsjiisk adal of edili ‚a wäärdagsten‘, latiinsk nobilitas) as en skööl faan minsken, diar at määcht auer en fulk hää, an det määcht bluas uun't aanj famile widjer dää. Di ütjdruk woort fööraal uun sjiiskspreegen regiuunen brükt, huarööders sait am aristokratii. Daalang hää di aadel uun Euroopa nian grat määcht muar, man det leewent efter aanj reegeln, oort an wiis woort widjerhen bibehäälen. Oner a könang sted flook aadelslidj mä ünlik betiaknangen an rochten: Kuurföörst Ertshertooch Grathertooch Gratföörst Hertooch Pfalzgroof Lungroof Markgroof Föörst Groof Boraggroof Baroon (Freiher) Reder (soldoot, küd tu a aadel apstiig) Her, Aadelsmaan "faan . . ." of "tu . . ." (grat büür, "lunaadel") Institut Deutsche Adelsforschung


En könang of en könangin as di boperst faan en stoot. Auer di könang stäänt bluas noch a keiser. Di könang uun en monarchii as baas faan a regiarang, hi maaget a gesetsen, an hi as di huuchst rachter. Efter at Fransöösk Rewolutsioon san jodiar trii määchten apdiald wurden, an jo mut uun en demokratii ei muar tuup uun ian hun lei. Daalang haa könger of könanginen uun Euroopa nian politisk määcht muar, man jo representiare hör fulk. Aadel Wikiquote: Könang (sjiisk) Commonskategorii: Könger – Saamlang faan bilen of filmer


De Haifa Distrikt (üüb Hebreews: חֵיפָה מְחוֹז [me̞ˈxo̞z χei̯ˈfa], üüb Araabsk: منطقة حيفا Minṭaqat Ḥayfā) as een faan dön seeks distrikten faan Israel. A distrikt leit uun a nuurdwaast faan’t lun. Det hee 888.300 lidj (2008). At hoodsteed faan a distrikt as Haifa. Dön tjiin gratst steeden uun a distrikt san: A distrikt hee tau onerdistrikten: Israel, citypopulation.de Israel: Haifa District, citypopulation.de CBS, Central Bureau of Statistics, Statistical Abstract of Israel 2019 - No. 70: Population, by District, Sub-District and Religion, s. 1.


Norn as en ütjstörwen nuurdgermaans spriik, wat tu det 19. juarhunert üüb dön Shetland an üüb dön Orkney Eilunen spreegen wurd. De letst bekäänd spreeger faan't spriik wiar Walter Sutherland, diar 1850 üüb't eilun Unst stoorew, man det wurd faan en spriikwedenskapsmaan Jákup Jakobsen määldet, dat öler spreegern faan't spriik üüb't eilun Foula tu lääder uun't juarhunert lewet.


Det Gootisk Spriik (üüb Gootisk: *𐌲𐌿𐍄𐌹𐍃𐌺𐍉 𐍂𐌰𐌶𐌳𐌰 *gutisko razda) wiar en ütjstörwen uastgermaans spriik, wat faan a Gooten spreegen wurd. Det as det iansig auerlöwert skak faan dön uastgermaans spriiken an auer de soneemd Salwer Biibel (üüb Latiinsk: Codex Argenteus) faan Wulfila, tu liker tidj de äälst literaarisk auerlöwert skraftskak faan dön germaans spriiken. At spriik wurd üüb det Gootisk Alfabeet skrewen. En spriikwis faan't spriik, Krimgootisk, auerlewet tu det 17. of 18. juarhunert üüb't Krim. Uun det 4. juarhunert auersaat de gootisk baskop Wulfila (üüb Gootisk *𐍅𐌿𐌻𐍆𐌹𐌻𐌰; amanbi 311-333) mä’n skööl faan auersaatern a biibel uun’t gootisk. Bitu faan a Wulfilabiibel jaft at bluat letjet öler gootisk spriiktjüchnisen, hög ruuneniinskraften, a Skereins (biibelütjleiingen), en breegstak faan en kalender an uastgootisk uurkuntonerskraften ütj det 6. juarhunert. Efter a aanj faan dön gootisk riken ging uk det gootisk spriik tu det grat dial ferleesen. Bluat üüb det Krim hualeweilun, küd ham at spriik ap tu det 18. juarhunert hual, beföör det faan det Tataarisk Spriik, ian faan dön Türkisk Spriiken, ferdrüngen wurd. A hoodwurden uun det gootisk spriik hed fjauer faaler (noominatiif, akusatiif, geenitiif an daatiif) an uk en wokatiif faal, wat wilemsis det likedening üüs de nominatiif an likedening üüs


Det Wilmesaurisk Spriik (üüb Wilmesaurisk: Wymysiöeryś) as en waastgermaans spriik, wat ham ütj en madeltjiisk spriikwis kimen hee. Det wurt uun't steed Wilamowice bi Bielsko-Biała uun Poolen spreegen. Tu tidj jaft at amanbi 100 mamenspriiklern, muarhaidelk ääler lidj; at spriik as diarauer en spriik, wat faan ütjsterewin bedrüüwet wurt. De ünbestemet artikel: De bestemet artikel: Commons: Wilmesaurisk – Saamling faan biljen of filmer


Michigan [ˈmɪʃɪɡən] as en diiljstoot foon da Feriind Stoote. E diiljstoot läit önj't norden foon't lönj. Dåt heet 9.986.857 manschne (2019). E hoodstää foon e diiljstoot as Lansing. E diiljstoot as döör de Michigan Siie önj tou diile diiljd. Di Boower Siie läit önj't norden än di Huron Siie läit önj't ååsten. Da tiin grutst stääse önj e diiljstoot san: Michigan heet 83 counties: Kiik uk deer: List foon counties önj Michigan Keweenaw Houghton Ontonagon Gogebic Iron Baraga Marquette Dickin- son Meno- minee Delta Alger School- craft Luce Chippewa Mackinac Emmet Che- boygan Presque Isle Alpena Alcona Iosco Arenac Bay Tuscola Huron Sanilac Lapeer St. Clair Macomb Oak- land Wayne Monroe Lena- wee Hills- dale Branch St. Joseph Cass Berrien Van Buren Allegan Kent Ottawa Mus- kegon Oceana New- aygo Lake Mason Mani- stee Benzie Leelanau Grand Traverse Kal- kaska Antrim Charlevoix Otsego Mont- morency Oscoda Craw- ford Ros- common Oge- maw Glad- win Mid- land Saginaw Shia- wassee Gene- see Living- ston Wash- tenaw Jackson Calhoun Kala- mazoo Barry Ionia Mont- calm Me- costa Osce- ola Wex- ford Miss- aukee Clare Isa- bella Gratiot Clin- ton Eaton Ingham USA: States, citypopulation.de USA: Michigan, citypopulation.de 44.233333333333-84.833333333333Koordinaaten: 44° 14′ N, 84°


Uarklöögern (Dermaptera) san en kategorii faan insekten. Faan amanbi 1800 slacher lewe man aacht uun Sjiisklun. Commonskategorii: Uarklöögern – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Uarklöögern


Dön Austraalisk Spriiken san a spriiken, wat faan’t uurbefölkring faan Austraalien spreegen wurd. Jo san dial faan hög spriikfamiljin an isoliaret spriiken uun Austraalien an üüb enkelt eilunen, wat at feestlun amlei, huarbi at eilun Tasmaanien normoolerwiis ei diartureegnet wurt. Bispalen faan a spriiken san Pitjantjatjara, wat uun a maden faan't lun snaaked wurt an Darug, wat uun det Sydney Regiuun snaaket wurt.


Donna Theo Strickland (* 27. Mai 1959 uun Guelph, Ontario, Kanada) as en kanaadisk laser-füsikerin. Tu ham wurd 2018 tup mä Gérard Mourou an Arthur Ashkin „för boonbreegen ütjfinjingen uun’t berik faan’t laserfüsiik“ faan a Noobelpris för Füsiik tuspreegen. Efter Marie Curie an Maria Goeppert-Mayer as hat det traad wüf, diar a Nobelpris för Füsiik feit. Commons: Donna Strickland – Saamling faan biljen of filmer


Det Ahuachapán Department (üüb Spaans: Departamento de Ahuachapán) as ian faan dön fjauertanj departmenten faan El Salwadoor. At department leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 363.500 lidj (2017). At hoodsteed faan’t department as Ahuachapán. El Salvador, citypopulation.de


A Lüs (Phthiraptera) san en order faan Insekten. Amanbi 1.000 faan jo 3.500 bekäänd slacher lewe uun Madeleuroopa. Jo wurd tesken 1 an 6 mm grat. Amblycera Boopiidae - Gyropidae - Laemobothriidae - Menoponidae - Ricinidae - Trimenoponidae Anoplura Echinophthiriidae - Enderleinellidae - Haematopinidae - Hamophthiriidae - Hoplopleuridae - Hybothiridae - Linognathidae - Microthoraciidae - Neolinognathidae - Pecaroecidae - Pedicinidae - Pediculidae - Pthiridae - Polyplacidae - Ratemiidae Ischnocera Goniodidae - Heptapsogasteridae - Philopteridae - Trichodectidae Rhynchophthirina Haematomyzidae Minskenlüs (Pediculidae) Pediculus Hoodlüs (Pediculus humanus capitis) Commonskategorii: Lüs – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Lüs


Det Cabañas Department (üüb Spaans: Departamento de Cabañas) as ian faan dön fjauertanj departmenten faan El Salwadoor. At department leit uun a nuurd faan’t lun. Det hee 167.600 lidj (2017). At hoodsteed faan’t department as Sensuntepeque. El Salvador, citypopulation.de


Det Chalatenango Department (üüb Spaans: Departamento de Chalatenango) as ian faan dön fjauertanj departmenten faan El Salwadoor. Det hee 204.900 lidj (2017). At hoodsteed faan’t department as Chalatenango. El Salvador, citypopulation.de


Det Santa Ana Department (üüb Spaans: Departamento de Santa Ana) as ian faan dön fjauertanj departmenten faan El Salwadoor. Det hee 589.300 lidj (2017). At hoodsteed faan’t department a Santa Ana. El Salvador, citypopulation.de


Det Cuscatlán Department (üüb Spaans: Departamento de Cuscatlán) as ian faan dön fjauertanj departmenten faan El Salwadoor. Det hee 266.200 lidj (2017). At hoodsteed faan’t department as Cojutepeque. Cuzcatlán, en stoot, wat faan det 10. tu det 16. juarhunert uun a waast faan El Salwadoor faan daaling wiar. El Salvador, citypopulation.de


Det La Libertad Department (üüb Spaans: Departamento de La Libertad) as ian faan dön fjauertanj departmenten faan El Salwadoor. Det hee 803.800 lidj (2017). At hoodsteed faan’t department a Santa Tecla El Salvador, citypopulation.de


Det La Paz Department (üüb Spaans: Departamento de La Paz) as ian faan dön fjauertanj departmenten faan El Salwadoor. Det hee 362.600 lidj (2017). At hoodsteed faan’t department a Zacatecoluca El Salvador, citypopulation.de


Noopen (Siphonaptera) san en kategorii faan insekten. Faan 2400 bekäänd slacher jaft at 70 uun Madeleuroopa. Noopen tääl tu a parasiiten. Jo wurd tesken 1,5 an 4,5 mm grat. Famile Slach (Ceratophyllidae) Rootnoop – Xenopsylla cheopis Rothschild, 1903 Buumkaatnoop – Monopsyllus sciurorum Schrank, 1803 Hannoop of Fögelnoop – Ceratophyllus gallinae Schrank, 1803 Düüwnoop – Ceratophyllus columbae Gervais, 1844 (Pulicidae) Minsknoop – Pulex irritans Linnaeus, 1758 Kaninnoop – Spilopsyllus cuniculi Dale, 1878 Kaatnoop – Ctenocephalides felis Bouché, 1835 Hünjnoop – Ctenocephalides canis Curtis, 1826 ... an noch en hialer rä muar slacher Commonskategorii: Noopen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Noopen


Det La Unión Department (üüb Spaans: Departamento de La Unión) as ian faan dön fjauertanj departmenten faan El Salwadoor. Det hee 268.400 lidj (2017). At hoodsteed faan’t department a La Unión. El Salvador, citypopulation.de


Det Morazán Department (üüb Spaans: Departamento de Morazán) as ian faan dön fjauertanj departmenten faan El Salwadoor. Det hee 203.800 lidj (2017). At hoodsteed faan’t department a San Francisco. El Salvador, citypopulation.de


Det San Miguel Department (üüb Spaans: Departamento de San Miguel) as ian faan dön fjauertanj departmenten faan El Salwadoor. Det hee 499.900 lidj (2017). At hoodsteed faan’t department a San Miguel. El Salvador, citypopulation.de


Det San Salvador Department (üüb Spaans: Departamento de San Salvador) as ian faan dön fjauertanj departmenten faan El Salwadoor. Det hee 1.786.400 lidj (2017). At hoodsteed faan’t department a San Salvador. El Salvador, citypopulation.de


Det San Vicente Department (üüb Spaans: Departamento de San Vicente) as ian faan dön fjauertanj departmenten faan El Salwadoor. Det hee 184.100 lidj (2017). At hoodsteed faan’t department a San Vicente. El Salvador, citypopulation.de


Det Sonsonate Department (üüb Spaans: Departamento de Sonsonate) as ian faan dön fjauertanj departmenten faan El Salwadoor. Det hee 506.500 lidj (2017). At hoodsteed faan’t department as Sonsonate. El Salvador, citypopulation.de


Det Usulután Department (üüb Spaans: Departamento de Usulután) as ian faan dön fjauertanj departmenten faan El Salwadoor. Det hee 374.900 lidj (2017). At hoodsteed faan’t department as Usulután. El Salvador, citypopulation.de


Besfleegen (Oestridae) san en famile faan twiijüget insekten an hiar tu a fleegen (Brachycera). Hör maasken kem üs parasiiten bi tetjdiarten föör. Fööraal klooksdiarten wurd befäälen. Am käänt amanbi 100 slacher, 10 diarfaan uun Madeleuroopa. Uun a troopen befaal besfleegen uk minsken. Cephalopina – Cephenemyia – Cobboldia – Cuterebra – Dermatobia – Gasterophilus – Gedoelstia – Gyrostigma – Hypoderma – Kirkioestrus – Neocuterebra – Ochotonia – Oestroderma – Oestromyia – Oestrus – Pallasiomyia – Pavlovskiata – Pharyngobolus – Pharyngomyia – Portschinskia – Przhevalskiana – Rhinoestrus – Ruttenia (Diptera) – Strobiloestrus – Suioestrus – Tracheomyia Commonskategorii: Besfleegen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Besfleegen Dasfleegen


Det Azuay Prowins (üüb Spaans: Provincia de Azuay [aˈswaj]) as ian faan dön fjauer-an-twuntig prowinsen faan Ekwadoor. Det hee 712.127 lidj (2010). At hoodsteed faan’t prowins as Cuenca. Ecuador, citypopulation.de


Det Bolívar Prowins (üüb Spaans: Provincia de Bolívar [boˈliβaɾ]) as ian faan dön fjauer-an-twuntig prowinsen faan Ekwadoor. Det hee 183.641 lidj (2010). At hoodsteed faan’t prowins as Guaranda. Ecuador, citypopulation.de


Det Cañar Prowins (üüb Spaans: Provincia de Cañar [kaˈɲaɾ]) as ian faan dön fjauer-an-twuntig prowinsen faan Ekwadoor. Det hee 225.184 lidj (2010). At hoodsteed faan’t prowins as Azogues. Ecuador, citypopulation.de


Det Carchi Prowins (üüb Spaans: Provincia de Carchi [ˈkaɾtʃi]) as ian faan dön fjauer-an-twuntig prowinsen faan Ekwadoor. Det hee 164.524 lidj (2010). At hoodsteed faan’t prowins as Tulcán. Ecuador, citypopulation.de


Det Chimborazo Prowins (üüb Spaans: Provincia de Chimborazo [tʃimboˈɾaso]) as ian faan dön fjauer-an-twuntig prowinsen faan Ekwadoor. Det hee 458.581 lidj (2010). At hoodsteed faan’t prowins as Riobamba. Ecuador, citypopulation.de


Det Cotopaxi Prowins (üüb Spaans: Provincia de Cotopaxi [kotoˈpaksi]) as ian faan dön fjauer-an-twuntig prowinsen faan Ekwadoor. Det hee 409.205 lidj (2010). At hoodsteed faan’t prowins as Latacunga. Ecuador, citypopulation.de


De Aguascalientes Bundesstoot (üüb Spaans: Estado de Aguascalientes [ˌaɣwaskaˈljentes], üüb Nahuatl: Tlahtohcayotl Aguascalientes) as een faan dön tau-an-dörtig bundesstooten uun Meksiko. Det hee 1.184.996 lidj (2010). At hoodsteed faan a bundesstoot as Aguascalientes. Mexico, citypopulation.de


A Fleegen (Brachycera) san ian faan tau onerordern faan twiijüget insekten (Diptera). Det ööder oneroorder san a Magen (Nematocera). Acroceridae - Apioceridae - Apsilocephalidae - Apystomyiidae - Asilidae - Atelestidae - Athericidae - Austroleptidae - Bolbomyiidae - Bombyliidae - Brachystomatidae - Calliphoridae - Dolichopodidae - Drosophilidae - Empididae - Evocoidae - Hilarimorphidae - Hybotidae - Mydidae - Mythicomyiidae - Nemestrinidae - Oestridae - Pantophthalmidae - Pelecorhynchidae - Rhagionidae - Scathophagidae - Scenopinidae - Stratiomyidae - Syrphidae - Tabanidae - Therevidae - Vermileonidae - Xylomyidae - Xylophagidae ... an noch flooken muar Besfleegen (Oestridae) Bromern (Calliphoridae) Lucilia Green Fleeg, Gulfleeg (Lucilia sericata) Früchtfleegen (Drosophilidae) Drosophila Drosophila melanogaster Njoksfleegen (Scathophagidae) Scathophaga Njoksfleeg (Scathophaga stercoraria) Sweewfleegen (Syrphidae) Dasen (Tabanidae) Tabanus Hingstfleeg (Tabanus sudeticus) Küfleeg (Tabanus bovinus) Ian fleeg maaget nään somer. Prake a fleegen, do fu wi sonerweder. Commonskategorii: Fleegen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Fleegen Volkert Faltings an Reinhard Jannen: Fering-Öömrang Spreegwurdleksikon, Hüsem 2012


Di Lunkreis Amerlun (faan indogermaans: ameri = muur) as en lunkreis uun't nuurdwaasten faan Niidersaksen. Det kreisstääd as Westerstede. Uun't Amerlun san sääks ianhaidsgemeenen mä iinwenertaalen faan di 31. Detsember 2019 Ianhaidsgemeenen Landesamt für Statistik Niedersachsen, LSN-Online Regionaldatenbank, Tabelle 12411: Fortschreibung des Bevölkerungsstandes, Stant 31. Detsember 2019. (Halep üüb sjiisk) Landesamt für Statistik Niedersachsen, LSN-Online Regionaldatenbank, Tabelle 12411: Fortschreibung des Bevölkerungsstandes, Stant 31. Detsember 2019.: Commonskategorii: Lunkreis Amerlun – Saamlang faan bilen of filmer


Di Lunkreis Groofskap Bentheim leit uun't süüdwaasten faan Niidersaksen bi a grens tu a Neederlunen. Det kreisstääd as Nordhorn. Iinwenertaalen faan di 31. Detsember 2019. Ianhaidsgemeenen Bad Bentheim, stääd (15.609) Nordhorn, kreisstääd (53.711) Wietmarschen (12.336) Samtgemeenen mä uunslööden gemeenen (* diar sat at ferwaltang) Landesamt für Statistik Niedersachsen, LSN-Online Regionaldatenbank, Tabelle 12411: Fortschreibung des Bevölkerungsstandes, Stant 31. Detsember 2019. (Halep üüb sjiisk) Landesamt für Statistik Niedersachsen, LSN-Online Regionaldatenbank, Tabelle 12411: Fortschreibung des Bevölkerungsstandes, Stant 31. Detsember 2019. Commonskategorii: Lunkreis Groofskap Bentheim – Saamlang faan bilen of filmer


David Hume [hju:m] (* 26. April/ 7. Mei 1711 uun Edinburgh, Skotlun; † 25. August 1776 uk diar) wiar en skots filosoof, ökonoom an histooriker. Hi wiar een faan dön bedüüdenst fertreedern faan det skots apkleering an wurt tu det filosoofisk rachting faan’t empirismus tureegnet. Sin skeptisk an metafüüsikfrei filosoofiarin reeget Immanuel Kant tu sin Kritiik faan det Rian Fernonft uun. Persöönelkhaiden faan't Apkleering: (uun Frankrik) Jean-Jacques Rousseau, Voltaire; (uun't Ferianigt Köningrik) Thomas Hobbes, David Hume, John Locke; (uun Holun) Baruch de Spinoza, (uun Tjiisklun) Henriette Herz, Marcus Herz, Immanuel Kant, Gottfried Wilhelm Leibniz. Commons: David Hume – Saamling faan biljen of filmer


Det El Oro Prowins (üüb Spaans: Provincia de El Oro [el ˈoɾo]) as ian faan dön fjauer-an-twuntig prowinsen faan Ekwadoor. Det hee 600.659 lidj (2010). At hoodsteed faan’t prowins as Machala. Ecuador, citypopulation.de


Magen (Nematocera) san en onerorder faan twiijüget insekten (Diptera). Anisopodidae - Axymyiidae - Bibionidae - Blephariceridae - Bolitophilidae - Canthyloscelididae - Cecidomyiidae - Ceratopogonidae - Chaoboridae - Chironomidae - Corethrellidae - Culicidae - Deuterophlebiidae - Diadocidiidae - Ditomyiidae - Dixidae - Hesperinidae - Keroplatidae - Lygistorrhinidae - Mycetophilidae - Nymphomyiidae - Pachyneuridae - Pediciidae - Perissommatidae - Psychodidae - Ptychopteridae - Rangomaramidae - Scatopsidae - Sciaridae - Simuliidae - Tanyderidae - Thaumaleidae - Tipulidae - Trichoceridae - Valeseguyidae ... an noch flooken muar Medern (Tipulidae) Tipula Meder (Tipula paludosa) Steegmagen, Moskiiten (Culicidae) Aedes Aedes aegypti Culex Mag (Culex pipiens) Commonskategorii: Magen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Magen


Det Esmeraldas Prowins (üüb Spaans: Provincia de Esmeraldas [ezmeˈɾaldas]) as ian faan dön fjauer-an-twuntig prowinsen faan Ekwadoor. Det hee 534.092 lidj (2010). At hoodsteed faan’t prowins as Esmeraldas. Ecuador, citypopulation.de


At Galápagos Prowins (üüb Spaans: Provincia de Galápagos) as ian faan dön fjauer-an-twuntig prowinsen faan Ekwadoor. Det hee 25.124 lidj (2010). At hoodsteed faan’t prowins as Puerto Baquerizo Moreno. Det prowins amfaadet a Galapagos Eilunen. Ecuador, citypopulation.de Commons: Galápagos (Prowins) – Saamling faan biljen of filmer Galapagos Eilunen


Det Guayas Prowins (üüb Spaans: Provincia de Guayas) as ian faan dön fjauer-an-twuntig prowinsen faan Ekwadoor. Det hee 3.645.483 lidj (2010). At hoodsteed faan’t prowins as Guayaquil. Guayaquil Durán Ecuador, citypopulation.de


Det Imbabura Prowins (üüb Spaans: Provincia de Imbabura [imbaˈβuɾa]) as ian faan dön fjauer-an-twuntig prowinsen faan Ekwadoor. Det hee 398.244 lidj (2010). At hoodsteed faan’t prowins as Ibarra. Ecuador, citypopulation.de


Det Loja Prowins (üüb Spaans: Provincia de Loja) as ian faan dön fjauer-an-twuntig prowinsen faan Ekwadoor. Det hee 448.966 lidj (2010). At hoodsteed faan’t prowins as Loja. Ecuador, citypopulation.de


Det Los Ríos Prowins (üüb Spaans: Provincia de Los Ríos) as ian faan dön fjauer-an-twuntig prowinsen faan Ekwadoor. Det hee 778.115 lidj (2010). At hoodsteed faan’t prowins as Babahoyo. Ecuador, citypopulation.de


Det Manabí Prowins (üüb Spaans: Provincia de Manabí) as ian faan dön fjauer-an-twuntig prowinsen faan Ekwadoor. Det hee 1.369.780 lidj (2010). At hoodsteed faan’t prowins as Portoviejo. Portoviejo Manta Ecuador, citypopulation.de


Det Morona Santiago Prowins (üüb Spaans: Provincia de Morona Santiago) as ian faan dön fjauer-an-twuntig prowinsen faan Ekwadoor. Det hee 147.940 lidj (2010). At hoodsteed faan’t prowins as Macas. Ecuador, citypopulation.de


Det Napo Prowins (üüb Spaans: Provincia de Napo) as ian faan dön fjauer-an-twuntig prowinsen faan Ekwadoor. Det hee 103.697 lidj (2010). At hoodsteed faan’t prowins as Tena. Ecuador, citypopulation.de


Det Orellana Prowins (üüb Spaans: Provincia de Orellana) as ian faan dön fjauer-an-twuntig prowinsen faan Ekwadoor. Det hee 136.396 lidj (2010). At hoodsteed faan’t prowins as Puerto Francisco de Orellana. Ecuador, citypopulation.de


A Kraaben (Coleoptera) san mä 350.000 slacher det gratst order faan a insekten – an uk daalang noch wurd arke juar hunerten faan nei slacher beskrewen. Acanthocnemidae – Aderidae – Agapythidae – Agyrtidae – Akalyptoischiidae – Alexiidae – Amphizoidae – Anthicidae – Anthribidae – Archeocrypticidae – Artematopodidae – Aspidytidae – Attelabidae – Belidae – Biphyllidae – Boganiidae – Boridae – Bostrichidae – Bothrideridae – Brachyceridae – Brachypsectridae – Brentidae – Buprestidae – Byrrhidae – Byturidae – Callirhipidae – Cantharidae – Carabidae – Caridae – Cavognathidae – Cerambycidae – Cerophytidae – Cerylonidae – Chaetosomatidae – Chalcodryidae – Chelonariidae – Chrysomelidae – Ciidae – Clambidae – Cleridae – Cneoglossidae – Coccinellidae – Corylophidae – Crowsoniellidae – Cryptophagidae – Cucujidae – Cupedidae – Curculionidae – Cybocephalidae – Cyclaxyridae – Dascillidae – Decliniidae – Dermestidae – Derodontidae – Discolomatidae – Disteniidae – Dryophthoridae – Dryopidae – Dytiscidae – Elateridae – Elmidae – Endecatomidae – Endomychidae – Epimetopidae – Erotylidae – Eucinetidae – Eucnemidae – Eulichadidae – Georissidae – Gyrinidae – Haliplidae – Helophoridae – Helotidae – Heteroceridae – Histeridae – Hobartiidae – Hydraenidae – Hydrochidae – Hydrophilidae – Hydroscaphidae – Hygrobiidae – Ischaliidae – Jacobsoniidae – Jurodidae – Kateretidae – Laemophloeidae – Lamingtoniidae –


Det Pastaza Prowins (üüb Spaans: Provincia de Pastaza) as ian faan dön fjauer-an-twuntig prowinsen faan Ekwadoor. Det hee 83.933 lidj (2010). At hoodsteed faan’t prowins as Puyo. Ecuador, citypopulation.de


Det Pichincha Prowins (üüb Spaans: Provincia de Pichincha) as ian faan dön fjauer-an-twuntig prowinsen faan Ekwadoor. Det hee 2.576.287 lidj (2010). At hoodsteed faan’t prowins as Quito. Ecuador, citypopulation.de


Det Santa Elena Prowins (üüb Spaans: Provincia de Santa Elena) as ian faan dön fjauer-an-twuntig prowinsen faan Ekwadoor. Det hee 308.693 lidj (2010). At hoodsteed faan’t prowins as Santa Elena. Ecuador, citypopulation.de


Det Santo Domingo de los Tsáchilas Prowins (üüb Spaans: Provincia de Santo Domingo de los Tsáchilas) as ian faan dön fjauer-an-twuntig prowinsen faan Ekwadoor. Det hee 368.013 lidj (2010). At hoodsteed faan’t prowins as Santo Domingo de los Colorados. Ecuador, citypopulation.de


Det Sucumbíos Prowins (üüb Spaans: Provincia de Sucumbíos) as ian faan dön fjauer-an-twuntig prowinsen faan Ekwadoor. Det hee 176.472 lidj (2010). At hoodsteed faan’t prowins as Nueva Loja. Ecuador, citypopulation.de


Det Tungurahua Prowins (üüb Spaans: Provincia de Tungurahua) as ian faan dön fjauer-an-twuntig prowinsen faan Ekwadoor. Det hee 504.583 lidj (2010). At hoodsteed faan’t prowins as Ambato. Ecuador, citypopulation.de


Det Zamora Chinchipe Prowins (üüb Spaans: Provincia de Zamora Chinchipe [saˈmoɾa tʃinˈtʃipe]) as ian faan dön fjauer-an-twuntig prowinsen faan Ekwadoor. Det hee 91.376 lidj (2010). At hoodsteed faan’t prowins as Zamora. Ecuador, citypopulation.de


De Baja California Bundesstoot (üüb Spaans: Estado de Baja California [ˌbaxa kaliˈfornja], üüb Nahuatl: Tlahtohcayotl Tlani California) as een faan dön tau-an-dörtig bundesstooten uun Meksiko. Det hee 3.155.070 lidj (2010). At hoodsteed faan a bundesstoot as Mexicali. Mexicali Tijuana Peninsular Ranges Mexico, citypopulation.de


De Baja California Sur Bundesstoot as een faan dön tau-an-dörtig bundesstooten uun Meksiko. Det hee 637.026 lidj (2010). At hoodsteed faan a bundesstoot as La Paz. Mexico, citypopulation.de


De Campeche Bundesstoot (üüb Spaans: Estado de Campeche [kamˈpetʃe], üüb Nahuatl: Tlahtohcayotl Campeche) as een faan dön tau-an-dörtig bundesstooten uun Meksiko. Det hee 822.441 lidj (2010). At hoodsteed faan a bundesstoot as Campeche. Mexico, citypopulation.de


De Chiapas Bundesstoot as een faan dön tau-an-dörtig bundesstooten uun Meksiko. Det hee 4.796.580 lidj (2010). At hoodsteed faan a bundesstoot as Tuxtla Gutiérrez Mexico, citypopulation.de


De Chihuahua Bundesstoot (üüb Spaans: Estado de Chihuahua [tʃiˈwawa], üüb Nahuatl: Tlahtohcayotl Chihuahua) as een faan dön tau-an-dörtig bundesstooten uun Meksiko. Det hee 3.406.465 lidj (2010). At hoodsteed faan a bundesstoot as Chihuahua. Mexico, citypopulation.de


Di Lunkreis Celle as en lunkreis uun't uastelk Niidersaksen. Iinwenertaalen faan di 31. Detsember 2019: Ianhaidsgemeenen Samtgemeenen mä uunslööden gemeenen (* Ferwaltangssteed): Gemeenfrei regiuun (uun't nuurdwaasten) Lohheide (764) Landesamt für Statistik Niedersachsen, LSN-Online Regionaldatenbank, Tabelle 12411: Fortschreibung des Bevölkerungsstandes, Stant 31. Detsember 2019. (Halep üüb sjiisk) Landesamt für Statistik Niedersachsen, LSN-Online Regionaldatenbank, Tabelle 12411: Fortschreibung des Bevölkerungsstandes, Stant 31. Detsember 2019. Commonskategorii: Lunkreis Celle – Saamlang faan bilen of filmer


Di Lunkreis Cloppenburg (plaatsjiisk: Landkreis Cloppenborg, seeltersk: Loundkring Kloppenbuurich) leit uun't nuurdwaastelk Niidersaksen. Diar leit uk det gemeen Saaterlun, huar saaterfresk (seeltersk) snaaket woort. Iinwenertaalen faan di 31. Detsember 2019. Ianhaidsgemeenen Landesamt für Statistik Niedersachsen, LSN-Online Regionaldatenbank, Tabelle 12411: Fortschreibung des Bevölkerungsstandes, Stant 31. Detsember 2019. (Halep üüb sjiisk) Landesamt für Statistik Niedersachsen, LSN-Online Regionaldatenbank, Tabelle 12411: Fortschreibung des Bevölkerungsstandes, Stant 31. Detsember 2019. Commonskategorii: Lunkreis Cloppenburg – Saamlang faan bilen of filmer


Di Lunkreis Friesland as en lunkreis uun't nuurdwaastelk Niidersaksen bi a Nuurdsia. Sin kreisstääd as Jever. Iinwenertaalen faan di 31. Detsember 2019.. Ianhaidsgemeenen Landesamt für Statistik Niedersachsen, LSN-Online Regionaldatenbank, Tabelle 12411: Fortschreibung des Bevölkerungsstandes, Stant 31. Detsember 2019. (Halep üüb sjiisk) Landesamt für Statistik Niedersachsen, LSN-Online Regionaldatenbank, Tabelle 12411: Fortschreibung des Bevölkerungsstandes, Stant 31. Detsember 2019. Commonskategorii: Lunkreis Friesland – Saamlang faan bilen of filmer


Det Yola Spriik wiar en spriikwiis faan Ingels, wat iar uun det Wexford Graafskap (üüb Yola: Weisforthe) uun a süüduast faan Irlun spreegen wurd. Det wiar’t spriik faan lidj, wat uun det 12. juarhunert do siidelt an Madelingels spruch. Auer föl juarhunerten hed a spreegern faan detheer spriik bluat letjet kontakt mä dön öler dialen, huar Ingels spreegen wurd, ei lewet Yola dön likedening lütferanringen üüs Ingels mä. At spriik stoorew uun det 19. juarhunert ütj. Üüb't spriik het a nööm faan't spriik ual. Nai mä't Yola as Fingaalisk, diar uun a uast faan Irlun (Graafskap Fingal) snaaket wurden as. Pronoomen ich (ik), hea of hey (hi), shoo (hat w.), wough, w’ (wi), ye (jam), hi, h’, thye (jo). w’ ouse (mä üs) mee (man, min), thee friend (dan frinj), oor hoane (üüs hun). Werben ich aam (of ’cham): ik san; ich waas (of ’chas): ik wiar. ich ha (of ’cha): ik haa; w’had (of waad): wi hed. ich wull (of ’chull): ik wal; ich would (of ’chood): ik wul. Taalen oan (1), twye, twyne (2), dhree (3), voure (4), veeve (5), zeese (6), zeven (7), ayght (8), neen (9), dhen (10). Poole, J., (1867), A glossary, with some pieces


Di Lunkreis Wittmund as en lunkreis uun Uastfresklun. Diar hiar uk tau uastfresk eilunen mä tu. Sin kreisstääd as Wittmund. Iinwenertaalen faan di 31. Detsember 2019. Ianhaidsgemeenen Friedeburg (10.154) Langeoog, eilun (1817) Spiekeroog, eilun (809) Wittmund, kreisstääd (20.313) Samtgemeenen mä uunslööden gemeenen (* Diar sat at ferwaltang) Landesamt für Statistik Niedersachsen, LSN-Online Regionaldatenbank, Tabelle 12411: Fortschreibung des Bevölkerungsstandes, Stant 31. Detsember 2019. (Halep üüb sjiisk) Landesamt für Statistik Niedersachsen, LSN-Online Regionaldatenbank, Tabelle 12411: Fortschreibung des Bevölkerungsstandes, Stant 31. Detsember 2019. Commonskategorii: Lunkreis Wittmund – Saamlang faan bilen of filmer


Wat menst dü? A weeder-kraaben A insekten Kraab (stäärbil)


Desmond Mpilo Tutu (* 7. Oktuuber 1931 uun Klerksdorp, Süüdaafrika, † 26. Detsember 2021) wiar en süüdaafrikoons anglikaans geistelkmaan an menskenrochtmaan. Hi wiar faan 1986 tu 1996 ertsbaskop faan Kaapsteed an priimas faan det Church of the Province of South Africa. För sin menskenrochtaktiwiteeten wurd hi 1984 mä de Nobelpris för Frees ütjteeknet. Faan 1995 tu 1998 wiar hi föörmaan faan det süüdaafrikoons Woorhaids- an Fersööningskomischuun.


Sir Seretse Goitsebeng Maphiri Khama (* 1. Jüüle 1921 uun Serowe; † 13. Jüüle 1980 uun Gaborone) wiar faan 1966 tu 1980 de iarst president faan Botsuana.


Ellen Johnson Sirleaf (* 29. Oktuuber 1938 uun Monrovia) wiar faan 2006 tu 2018 presidentin faan Libeeria. Hat wiar det iarst wüf, diar troch en wool det amt faan en stootsbaas uun Aafrika fing. 2011 fing hat a Nobelpris för Frees. Commons: Ellen Johnson Sirleaf – Saamling faan biljen of filmer


Dwight David „Ike“ Eisenhower (* 14. Oktuuber 1890 uun Denison, Texas, üüs David Dwight Eisenhower; † 28. Marts 1969 uun Washington, D.C.) wiar en US-amerikoons generool an faan 1953 tu 1961 de 34. president faan dön Ferianigt Stooten. Presidenten faan dön Ferianigt Stooten (1945-2001): Harry S. Truman (1945-1953), Dwight Eisenhower (1953-1961), John F. Kennedy (1961-1963), Lyndon B. Johnson (1963-1969), Richard Nixon (1969-1974), Gerald Ford (1974-1977), Jimmy Carter (1977-1981), Ronald Reagan (1981-1989), George H.W. Bush (1989-1993), Bill Clinton (1993-2001).


Émile Édouard Charles Antoine Zola (* 2. April 1840 uun Pariis; † 29. September 1902 uk diar) wiar en fraansöösk skriiwer, konstmooler an jurnalist. Hi wiar begrünjiger faan’t rachting faan det Naturalismus uun europeeisk literatüür. Hi wiar uk en aktiiw jurnalist an sin artikel J’accuse …! (Ik klaag uun…!; 1898) spelet en kairol uun det Dreyfus-Afeer an Frankrik an druch tu det leeder rehabilitiaring faan de feelskelk auer lunferriad feruurdialed ofsiar Alfred Dreyfus bi.


Ulf Bästlein (* 1959 uun Flensborag, Schleswig-Holstian) as en sjiisken sjongster. Sin stem as basbariton. Bästlein hää promowiaret uun jo feeg germanistik an ualfilologii. Hi as profeser för sjongen bi't Konstuniwersiteet Graz (Uastenrik). Hans-Momsen-Pris 2018 Fersiinstorden faan't lun Schleswig-Holstian 2021 Literatüür faan of auer Ulf Bästlein uun a kataloog faan't Sjiisk Natsionaalbibleteek Ulf Bästlein bi't wääbsteed faan't Konstuniwersiteet Graz


At Dragseth Duo, det san Manuel Knortz an Kalle Johannsen. Jo haa uun a 1980er juaren begand, folkmusiik tu maagin. Hör nööm haa's efter „Dragseths Gasthof“ uun Hüsem. Leederhen as diar noch Jens Jesse tukimen, so dat's nü en trio san an Dragseth het. Jo spele aanj staken uun plaatsjiisk an huuchsjiisk, man uk ingelsk staken. 1990 Bad Bevensen-Pris 2008 Hans-Momsen-Pris 1987: Vundaag 1988: Es ist ein Flüstern … 1991: Lichtjahre 2004: Hiimstoun (mä Drones & Bellows) 2006: The Promised Shore 2008: Songs from the Porch (mä Backporch Stringband) 2010: Soweit … – Songs 1990–2010 2011: Stää un Stünn 2017: Drift 2017: Der Schimmelreiter (Hiarbuk, leesen faan Hans-Peter Bögel) Wääbsteed (atelier-knortz.de)


Dit Dragseth Duo, dit sen Manuel Knortz en Kalle Johannsen. Jat haa ön di 1980er Jaaren bigent en spöli Folkmusiik. Jaar Noom kumt fan di Wertskep „Dragseths Gasthof“ ön Hüsem. Leeterhen es jit Jens Jesse diartökemen, en sa waar diar en Trio fan, wat jit Dragseth jit. Ja spöli ain Steken sa üs uk ialer Steken üp Platdütsk, dütsk en friisk. Uk Engelsk Steken kum fuar. 1990 Bad Bevensen-Pris 2008 Hans-Momsen-Pris 1987: Vundaag 1988: Es ist ein Flüstern … (Dragseth Duo singt Storm) 1991: Lichtjahre 2004: Hiimstoun (mä Drones & Bellows) 2006: The Promised Shore 2008: Songs from the Porch (me di Backporch Stringband) 2010: Soweit … – Songs 1990–2010 2011: Stää un Stünn 2017: Drift 2017: Der Schimmelreiter (Hiirbok, leesen faan Hans-Peter Bögel) Weebsir (atelier-knortz.de)


Navya SAS set ön Villeurbanne (nai bi Lyon) ön Frankrik en waar 2014 grünjlair. Navya becht Autos, wat salev köör ken (Autonoomi Autos). 2015 waar di litj Bus Arma fuarstelt, en des gelt üs dit jest autonoomi Wain wat üs Seerie becht uur en fuar di Straat töleten es. Sent Oktoober 2015 jeft et di Navya Arma, en autonoomi Elektrowain fuar Persoonen üp kuurt Waien. Bit tö 15 Mensken ken me bit tö 45 m/h önerwai wiis. Sent di Aprilmuun fan 2016 sen soks Wainern bi dit Atoomkraftwerk Civaux ön Frankrik üp Wai. Jest Forsjuken üp Straat haa ön di Juuni fan 2016 me tau Wainerön di Naiforkiir fan Sitten/Swaits bigent. Fan di September 2016 ön foraascht em dit uk ön Lyon me di Naiforkiir fuar di Büürern. Sent Mai 2017 uur uk ön Koppl bi Salzburg forsaacht.. Des fent em uk öner "Digibus" ön't nat. Di 23. Oktober 2018 kām en Nanya naa Söl, wat fuar di SVG (Sylter Verkehrsgesellschaft) laap skel. 2014 heer Christoph Sapet di Firma iipenmaaket, fuarof her hi al di Videospölmaakerii Infogrames Studios. Ön di Januwaari fan 2016 kürt di Firma 4,1 Mio. Euro Risikojil fan Finansinwestooren fo. Ön di Oktoober kām jit 30 Mio.


Sileo es en dütsk Omnibus firma wesen. Di Sileo GmbH jert tö di Bozankaya-Firmenker, hur bluat Batteriibusi becht waar. Di Firma seet ön Salzgitter-Watenstedt. Sent 2020 es fan di Fabriik nönt muar aur. 2022 ging di Nat-Sir jit, man fan di Bus Modeli wiar niin Skelter tö se. Ön di April fan 2022 waar uk des ofstelt. Di Sileo GmbH waar ön't Jaar 2014 grünjlair. Al 1989 her Murat Bozankaya en Injenjöörkontoor ön Wolfenbüttel (Bozankaya Business Consultant & Commerce (BBC & C)) bigent. 1997 kām uk ön Wolfenbüttel di Bozankaya Metall & Kunststoff GmbH bitöt leeterhen toog em om naa Salzgitter. Me di Jaaren waar fan dit Konstruktsjoonskontoor Bozankaya en Systeem-Töstjüürer fuar Faartjüchfabriken. 2010 kür em ön Ankara (Türkei) di Turkish Commercial Vehicles (TCV) grünjlii, en diarme kür em salev Busi bech. 2012 kām en Diesel-Statbus üt, en fan des Konstruktsjoon waar uk di Sileo maaket. Diarfuar wiar men jit en Firma, di Sileo GmbH nöörig, aurdat em en Āpleersysteem, dit Single-Cell-Loading-Batteriesystem (SCL) bech wil. Di Sileo GmbH es fan 2014. Di 27. August 2017 bruan Produktsjoonshali en Forwaltingsbechnig hiilendal of. Di jest Bus-Bisteling kām ön di Juuli fan 2015 iin, en dit wiar fuar di SWB Bus und Bahn


En Triiwain-Bus es en Forkiirsmerel fan trii Diilen, hur masi Mensken me langs kum ken. Hat jeft üp Straat man fuaral Solo- en Tauwain-Busi. Bit nü laap sok Busi fuaral me Dieselmaskiinen. Fan Firmen sa üs Sileo jeft et des Art fan Autos uk me Elektromaskiinen. "Triiwain-Bus", üp dütsk "Doppelgelenkbus" bi Commons saacht.


Di Sileo S12 es en Baterii-Liinienbus fan twelev Meetern Leengdi. Di Bechningsaart jit Liigerböörtbus, dat diar uk Mensken me Rulstööl of dānen ek sa gur tö Fut sen, iinkum ken. Di Sileo S12 uur fan di dütsk-türkisk Firma Sileo becht. Di Öndreft giar aur en Elektroportaalaksi me tau weeterköölet Asychroon-Elektromaskiinen (ark 120 kW) fan ZF ön Friedrichshafen (ZF AVE 130). Uk di Fuarderaks es fan ZF (ZF RL 82 EC Rigid Portal) sa üs uk di Stjüüring (ZF 8098 Servocom). Üp Taak fan di Bus es di Köörbaterii fastmaaket, wat normaalerwiis en Lithium-Iirsenphosphaat-Batterii es, wat en Kapatsiteet fan 230 kWh heer. Dierme skel di Bus 230 bis 300 km skafi. Di Baterii es fan 340 Selen becht, wat enkelt aurwachet en railt uur (Single-Cell-Loading, SCL). Di Bus ken me 4 bis 100 kW Leerkraft āpleeren uur. Em ken di Sileo S 12 me tau of trii Düüren fuar Passajiiri fo.. Di Konsept fan di Bateriibus es nii, en diarom uur dit tö Proof iinseet. Di Omnibus-Verkehr Aalen (OVA) fing en Sileo S12 me di Numer AA-OV 840, wat ön di 22. Detsembermuun 2016 ön di Plaats fuar di Baahof fuarstelt waar. Ön di Juuli fan 2015 heer di SWB Bus


Di Streetscooter GmbH (Ain Skriifwiis StreetScooter) ön Aachen becht Elektroautos me Bateriien. Sent hok Jaaren es dit en Daachterfirma fan di Dütsk Post. Uk elektrisk Lastenweelen uur bi Streetscooter becht. 2020 waar bikeent, dat di Post diarme weđer āphual wel. Ön di Juuni fan 2010 heer Achim Kampker töhop me Günter Schuh di Firma üs en Forskingsprojekt fan di RWTH Aachen bigent. Töhop me 80 üđer Firmen skul en Elektroauto fuar kuurt Waien üttaacht uur. Des Wain skul fuar 5.000 € plus Baterii (-hüür) önberen uur. Diarfan waar man en ain Firma. Ön di Mai fan 2011 waar dit Concept Zeitgeist fuar't jest Lop weeget, ön di Hārefst kām di jest Streetscooter Compact ön di Internationale Automobil-Ausstellung (IAA) ön Frankfurt tö se. Achterön kām di Minilaster Work. 2012 heer Kampker di Foriining Netzwerk für bezahlbare und nachhaltige Elektromobilität grünjlair en waar Fuarseeter diarfan. Bi di RWTH Aachen waar me en Multimateriaal-3D-Prenter fan Stratasys en Elektroauto-Prototyp becht, en des waareti ek leenger üs jen Jaar. Des Auto wiar di Streetscooter C16, diar ön di 25. Oktoober fan 2014 ön di EuroMold weeget uur kür. 2014 waar uk 200 Stek fan di Minilaster Streetscooter Work becht, hurfan di Post 70 aurnoom. -


Antoine Marie Jean-Baptiste Roger Vicomte de Saint-Exupéry wiar en fraansöösk skriiwer an piloot. Hi wiar al tu sin leewentstidjen en bekäänd an lokelk skriiwer an wurd en kultskriiwer faan a efterkrichsjuartjiinsten. Sin stak De letj prens hiart mä auer 140 miljuunen ferkeeft ekslempaaren tu dön lokelkst buken uun a wäält.


Det Eastern Prowins as ian faan dön fiiw prowinsen faan Sierra Leone. Det hee 1.642.370 lidj (2005). At hoodsteed faan't prowins as Kenema. At prowins hee trii distrikten: Sierra Leone, citypopulation.de Sierra Leone: Administrative Division, citypopulation.de Sierra Leone: Administrative Division, citypopulation.de


Det Northern Prowins as ian faan dön fiiw prowinsen faan Sierra Leone. Det hee 853.662 lidj (2017). At hoodsteed faan't prowins as Makeni. At prowins hee fiiw distrikten: Sierra Leone, citypopulation.de


Det Southern Prowins as ian faan dön fiiw prowinsen faan Sierra Leone. Det hee 1.441.308 lidj (2005). At hoodsteed faan't prowins as Bo. At prowins hee fjauer distrikten: Sierra Leone, citypopulation.de


Det North West Prowins as ian faan dön fiiw prowinsen faan Sierra Leone. Det hee 1.162.065 lidj (2017). At hoodsteed faan't prowins as Port Loko. At prowins hee trii distrikten: Sierra Leone, citypopulation.de


Det Western Area as ian faan dön fiiw prowinsen faan Sierra Leone. Det hee 1.500.234 lidj (2017). At hoodsteed faan't prowins as Freetown. At prowins hee tau distrikten: Western Area Lun Western Area Steed Sierra Leone, citypopulation.de


Di e.GO Mobile AG es en Elektroautofabriik ön Aachen. Di Firma waar ön't Jaar 2015 grünjlair, en 2017 kür ön di Mai dit jest Model, di e.GO Life weeget uur. Sent des Tir ken em dit Auto uk fuarof bistel, en tö dit Jen fan 2018 skel di jest Wainer üp Straat kum. Dit Start-Up-Firma es üt en Werktjüchmaskiinenlaboor bi di RWTH Aachen wukset en uur üt di RWTH ütgrünjet. Fööret uur di Firma fan di RWTH-Profesor Günther Schuh. Schuh heer ön't Jaar 2010 uk di Firma Streetscooter me ön Gang braacht. wat sent 2014 en Daachterselskep fan di Dütsk Post es. Dit jest Produkt fan di e.Go mobile AG wiar en Spaasmaskiin fuar Wukseni, dit e.Go Kart Di 17. Marts 2017 waar dit jest Seerienauto, di e.Go Life bi di CeBiT weeget. En Pop Up Store es en Laaden, wat lerig es en hur em sin Produkt fuar di Tir, diar di Laaden lerig staan wöör, diar tö Forkoopin iinstelt. Sok heer di e.G mobile AG ön Bonn en Neuss. Iin ön di Firma ön aachen jeft et jit en Showroom, hur em forskeligi Ütstafiaringen fan di e.Go Life önluki en köör ken. e.go Life Di e.Go Life es


Di e.GO Life es en mal litj Elektroauto fan di e.GO Mobile AG ön Aachen. Di Wain ken sent di Maimuun fan 2017 fuarbistelt uur, fan 2019 ön skel em di uk fo. Dit Auto uur me trii Maskiinen önböören. Di litjest Versioon me 20 kW skel 15.900 € kosti, en diarfan giar tö Tiren jit di Preemie fan 4.000 € of, wat em fan di Regiaring fair, wan em en Elektroauto koopet. Kontoorsföörer es Günther Schuh, en Profesor bi di RWTH Aachen, diart al bi Streetscooter me grünjet en aarbert her. Di e.Go Life uur ön dit Campus fan di RWTH konstruiaret, en diar es Schuh Profesor fuar Produktsjoonssystematik. Jerst skul dit Auto bluat en lecht wain fuar senerlig kuurt Waien wiis, man da waar diar dach muar en Auto fan (Autoklas M1). Ön di Marts 2017 waar dit Auto bi di CeBiT ön Hannover üs klaar weeget. Ön di Aprilmuun fan 2017 waar bikeent, dat di Fabrik diar becht uur skel, hur Philips wesen wiar, en dit es ön di Uasten fan Aachen. Ön di Septembermuun waar sair, dat al 1.200 Mensken en e.Go Lifer bistelt her en di Wain me trii forskeligi Maskiinen ön di Somer fan