Strunkrüüs (Plumbaginaceae) as en plaantenfamile uun det kategorii Caryophyllales an hiart tu a bloosenplaanten. Diar san 2 onerfamilin mä 836 slacher Onerfamile Plumbaginoideae mä 4 sköölen: Ceratostigma Bunge Dyerophytum Kuntze (Syn.: Vogelia Lam.) Plumbagella Spach Plumbago L. Onerfamile Staticoideae mä 23 sköölen: Aegialitis R.Br. Acantholimon Boiss., 165 slacher Hongerkralen (Armeria Willd., Syn.: Statice L.): 90 slacher Hongerkral (Armeria maritima) Bamiania Lincz. Bukiniczia Lincz. (Syn.: Aeoniopsis Rech. f.) Cephalorhizum Popov & Korovin Ceratolimon M.B.Crespo & M.D.Lledó Chaetolimon (Bunge) Lincz. Dictyolimon Rech. f. Eremolimon Lincz. Ghaznianthus Lincz. Gladiolimon Mobayen Goniolimon Boiss. Ikonnikovia Lincz. Limoniastrum Fabr. (Syn.: Bubania Girard) Limoniopsis Lincz. Halagruusen (Limonium Mill., Syn.: Afrolimon Lincz., Bakerolimon Lincz., Plegorhiza Molina, Statice L.): >300 slacher Halagruus (Limonium vulgare) Muellerolimon Lincz. Myriolimon M.D.Lledó et al. (Syn.: Myriolepis (Boiss.) M.D.Lledó et al.) Neogontscharovia Lincz. Popoviolimon Lincz. Psylliostachys (Jaub. & Spach) Nevski Saharanthus M.B.Crespo & M.D.Lledó (Syn.: Caballeroa Font Quer, nom. inval.) Vassilczenkoa Lincz. Plumbaginaceae uun Germplasm Resources Information Network (GRIN), Ministeerium för büürerei uun Ameerikoo, ARS, National Genetic Resources Program. National Germplasm Resources Laboratory, Beltsville, Maryland. Commonskategorii: Strunkrüüs – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Strunkrüüs


Hongerkralen (Armeria) san en plaantenskööl uun det famile faan't Strunkrüüs (Plumbaginaceae). Diar jaft at son 90 slacher faan. Jo waaks uun kuul bit miatag kliima üüb a hialer eerd. A. albi – A. alliacea – A. alpina – A. alpinifolia – A. ambifaria – A. arcuata – A. arenaria – A. aspromontana – A. atlantica – A. beirana – A. belgenciensis – A. berlengensis – A. bigerrensis – A. brutia – A. caballeroi – A. caespitosa – A. canescens – A. cariensis – A. carnotana – A. carpetana – A. castellana – A. castrovalnerana – A. castroviejoi – A. choulettiana – A. ciliata – A. cintrana – A. colorata – A. daveaui – A. denticulata – A. duriaei – A. duriensis – A. ebracteata – A. eriophylla – A. euscadiensis – A. filicaulis – A. fontqueri – A. gaditana – A. genesiana – A. girardii – A. helodes – A. hirta – A. hispalensis – A. humilis – A. icarica – A. intermedia – A. johnsenii – A. juniperifolia – A. langei – A. leucocephala – A. linkiana – A. littoralis – A. macrophylla – A. macropoda – A. maderensis – A. malacitana – A. maritima – A. masguindalii –


Halagruusen (Limonium) san en plaantenskööl uun det famile faan't Strunkrüüs (Plumbaginaceae). Diar hiar muar üs 300 slacher tu. Jo waaks üüb a hialer eerd. L. acuminatum – L. acutifolium – L. adilguneri – L. aegaeum – L. aegusae – L. afghanicum – L. afrum – L. albidum – L. albomarginatum – L. albuferae – L. album – L. alcudianum – L. algarvense – L. algusae – L. alicunense – L. alleizettei – L. alutaceum – L. ammophilon – L. amopicum – L. ampuriense – L. amynclaeum – L. anatolicum – L. angustebracteatum – L. anthericoides – L. antipaxorum – L. antonii-llorensii – L. aphroditae – L. apulum – L. aragonense – L. arboreum – L. archeothirae – L. arcuatum – L. arenosum – L. articulatum – L. artruchium – L. asparagoides – L. asperrimum – L. asterotrichum – L. astypalaeanum – L. athinense – L. atticum – L. aucheri – L. aureum – L. auriculaeursifolium – L. australe – L. avei – L. axillare – L. bahamense – L. balearicum – L. barceloi – L. battandieri – L. baudinii – L. bellidifolium – L. benmageci – L. bianorii – L. bicolor – L. biflorum – L. billardieri – L. binervosum


Düüsenknober (Polygonaceae) san en plaantenfamile uun det order faan a Caryophyllales an hiar sodenang tu a bloosenplaanten. Diar san tau onerfamilin mä sowat 1100 slacher uun jodiar sköölen: Aconogonon (Meisn.) Rchb.) Afrobrunnichia Hutch. & Dalziel Antigonon Endl. Atraphaxis L. Bistorta (L.) Adans. Kurnskraager (Bistorta officinalis) Brunnichia Banks ex Gaertn. Calligonum L.: mä 80 slacher. Coccoloba P.Browne: mä 120 slacher Strundrüüw (Coccoloba uvifera) Emex Neck. ex Campd. Bokwiaten (skööl) (Fagopyrum Mill.), mä 23 slacher Echt Bokwiaten (Fagopyrum esculentum) Fallopia Adans., mä 17 slacher Fallopia japonica Gymnopodium Rolfe Homalocladium (F.Muell.) L.H.Bailey Knorringia (Czukav.) Tzvelev Koenigia L. Leptogonum Benth. Muehlenbeckia Meisn. Neomillspaughia S.F.Blake Oxygonum Burch. ex Campd. Oxyria Hill) Parapteropyrum A.J.Li Persicaria (L.) Mill., mä ~150 slacher Kurnskraager (Persicaria bistorta) Noopknober (Persicaria maculosa) Höönfut/Höönfet (Persicaria spec. ??) Podopterus Bonpl. Polygonella Michx. Polygonum L., mä 65 slacher, diartu hiar uk: Spridjelgäärs (Polygonum aviculare) Kurnskraager (Polygonum bistorta) Polygonum cuspidatum Höönfut/Höönfet (Polygonum spec. ??) Pteropyrum Jaub. & Spach Rhabarber (skööl) (Rheum L.) Rumex L., mä 200 slacher, diartu hiar uk: Ruad Jüd (Rumex acetosa) Sürstaaler (Rumex acetosella) Rumex lunaria (üüb a Kanaaren) Ruprechtia C.A.Mey. Symmeria Benth. Triplaris Loefl. ex L. Acanthoscyphus Small Aristocapsa Reveal & Hardham Centrostegia A.Gray Chorizanthe R.Br. ex Benth. Dedeckera Reveal & J.T.Howell


Lobeelien (Lobelia) san en plaantenskööl uun det famile faan a Klookenbluumplaanten (Campanulaceae). Jo haa hör nööm efter di wedenskapsmaan Matthias de L’Obel (Lobelius) (1538 bis 1616). At jaft wel 300 bit 365 slacher: L. aberdarica – L. acrochila – L. acuminata – L. acutidens – L. adnexa – L. agrestis – L. aguana – L. alsinoides – L. alticaulis – L. amoena – L. anatina – L. anceps – L. andrewsii – L. angulata – L. appendiculata – L. aquaemontis – L. aquatica – L. archboldiana – L. archeri – L. ardisiandroidea – L. arnhemiaca – L. assurgens – L. aurita – L. australiensis – L. bambuseti – L. barkerae – L. barnsii – L. baumannii – L. beaugleholei – L. benthamii – L. bequaertii – L. berlandieri – L. blantyrensis – L. boivinii – L. boninensis – L. boykinii – L. brachyantha – L. brasiliensis – L. brevifolia – L. bridgesii – L. brigittalis – L. burttii – L. cacuminis – L. caeciliae – L. caerulea – L. caledoniana – L. calochlamys – L. camporum – L. canbyi – L. capillifolia – L. cardinalis – L. carens – L. caudata – L. chamaedryfolia – L. chamaepitys – L. cheranganiensis


Chlorophyta san en skööl faan weederplaanten an hiar tu a Green Algen (Chlorobionta). Chlorophyta lewe miast uun't plankton faan swetweeder. Enkelt slacher lewe uk uun't saaltweeder bi a küst. A miast green algen san Chlorophyta. At jaft wel son 4.500 slacher uun 12 klasen: Onerstam Prasinophytina: Mamiellophyceae, 16 slacher Nephroselmidophyceae, 26 slacher Prasinophyceae, 97 slacher Onerstam Tetraphytina: Chlorodendrophyceae, 43 slacher Chlorophyceae, 2.300 slacher Siphonocladophyceae, 401 slacher Trebouxiophyceae, 546 slacher Ulvophyceae, 522 slacher Ööder klasen: Bryopsidophyceae, 521 slacher Dasycladophyceae, 50 slacher Pedinophyceae, 22 slacher Pleurastrophyceae, 3 slacher Commonskategorii: Chlorophyta – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Chlorophyta


Green Algen (Chlorobionta) san en skööl faan weederplaanten. Jo hiar tuup mä a eegentelk Plaanten tu a Chloroplastida. Chlorophyta, det san a miasten Charophyta, bit üüb: Eegentelk Plaanten (= Möösk an Huuger Plaanten, Embryophyta) Chloroplastida


Hurnmöösk (Anthocerotophyta) as en ufdialang faan möösk (Bryophyta) mä 100 bit 150 slacher. Hurnmöösk komt uun miatag an troopisk kliima föör. Klas Leiosporocerotopsida Order Leiosporocerotales Famile Leiosporocerotaceae Klas Anthocerotopsida Order Anthocerotales Famile Anthocerotaceae Famile Foliocerotaceae Order Notothyladales Famile Notothylaceae Order Phymatocerotales Famile Phymatocerotaceae Order Dendrocerotales Famile Dendrocerotaceae Commonskategorii: Hurnmöösk – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Hurnmöösk


Bryophytina san det gratst onerufdialang faan Bleedenmöösk (Bryophyta). Diar san 5 klasen, man son 98% hiar tu a Bryopsida. Klas Andreaeopsida Klas Oedipodiopsida Klas Tetraphidopsida Klas Polytrichopsida Klas Bryopsida


Takakia as di nööm faan tau slacher möösk uun Aasien, an jo maage alian det onerufdialang Takakiophytina ütj. Takakia lepidizoides uun Japan Takakia ceratophylla uun Uast-Aasien Wikispecies hää en artiikel tu: Takakia


Liwermöösk (Marchantiophyta) as ian faan trii ufdialangen möösk (Bryophytes). Auerklas I Klas Treubiopsida Klas Haplomitriopsida Auerklas II Klas Blasiopsida Klas Marchantiopsida Auerklas III Klas Fossombroniopsida Klas Pallaviciniopsida Klas Pelliopsida Auerklas IV Klas Jungermanniopsida Commonskategorii: Liwermöösk – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Liwermöösk


Lycopodiopsida san en klas faan huuger plaanten mä trii plaantenfamilin. Jo lewet fööraal uun't eerdtidjääler karboon an san det grünjlaag faan stiankööl. Daalang jaft at man noch trii ordern, eder mä man ian famile: Lycopodiales mä Lycopodiaceae Austrolycopodium – Brownseya – Dendrolycopodium – Diphasiastrum – Diphasium – Huperzia – Lateristachys – Lycopodiastrum – Lycopodiella – Lycopodium – Palhinhaea – Phlegmariurus – Phylloglossum – Pseudodiphasium – Pseudolycopodiella – Pseudolycopodium – Spinulum Isoetales mä Isoetaceae Isoetes Selaginellales mä Selaginellaceae Selaginella Commonskategorii: Lycopodiophyta – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Lycopodiopsida


Pteridophyta (Monilophyta, Farnen) san en auerklas faan huuger plaanten. Auer det steed faan a Pteridophyta (= Monilophyta), an hük plaanten diartu hiar, as a wedenskap ei gans ians. Det klasifikatsion efter Smith gongt so: Smith an öödern: A classification for extant ferns 2006. Commonskategorii: Pteridophyta – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Pteridophyta


Marattiaceae san det iansagst plaantenfamile uun det klas Marattiopsida. Diar san wel 150 slacher uun sjauer sköölen: Angiopteris Hoffm. Christensenia Maxon, mä 2 slacher Danaea Sm., mä 16-30 slacher Marattia Sw., mä 6-60 slacher Smith an öödern: A classification for extant ferns, 2006 Commonskategorii: Marattiaceae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Marattiaceae


Polypodiopsida (=Filicopsida) san en klas faan huuger plaanten mä amanbi 11.000 slacher. Jo hiar tu a Pteridophyta. Kategoriin efter Smith: Osmundales Hymenophyllales Gleicheniales Schizaeales Salviniales Cyatheales Polypodiales Smith an öödern: A classification for extant ferns 2006 Commonskategorii: Polypodiopsida – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Polypodiopsida


Psilotopsida san en klas faan huuger plaanten mä tau familin. Diar san knaap 100 slacher uun tau kategoriin: Kategorii Ophioglossales Famile Ophioglossaceae mä amanbi 80 slacher Kategorii Psilotales Famile Psilotaceae mä 12 slacher Commonskategorii: Psilotopsida – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Psilotopsida


Cycadales san det iansagst plaantenorder mä sowat 300 slacher uun det klas Cycadopsida an hiar tu a siadplaanten. Jo like Pualmer an waaks uun a troopen. Commonskategorii: Cycadophyta – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Cycadophyta


Ginkgoales san det iansagst plaantenkategorii uun det klas Ginkgoopsida. Daalang jaft at man noch ään slach, det as di Ginkgo (Ginkgo biloba). Ginkgoaceae Ginkgo Grenana Nehvizdyella Karkeniaceae Karkenia Schmeissneriaceae Schmeissneria Umaltolepidiaceae Toretzia Umaltolepis Yimaiaceae Yimaia Trichopityaceae Trichopitys Wikispecies hää en artiikel tu: Ginkgo biloba


Gnetales san det iansagst plaantenorder uun det klas faan a Gnetopsida an hiar tu a siadplaanten (Spermatophyta). Daalang täält am jo mä tu a näädelbuumer (Coniferopsida). Diar san trii familin mä amanbi 70 slacher: Ephedraceae Dum. Ephedra mä amanbi 40 slacher Gnetaceae Lindl. Gnetum mä 28 bit 40 slacher Welwitschiaceae Hook. Welwitschia mä man ään slach: Welwitschia mirabilis, lewet uun't Namib-wüüst faan Namibia an Angola. Hat woort bit 2000 juar ual. Commonskategorii: Gnetophyta – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Gnetophyta


Chloroplastida of Viridiplantae san en skööl faan eukarioten, diar photosynthese bedriiw. Det san a green algen an a eegentelk plaanten. Diar san fööraal tau sköölen: Chlorophyta an Charophyta. A Chlorophyta an a miast Charophyta wurd üs green algen (Chlorobionta) betiakent. Chlorophyta Ulvophyceae Trebouxiophyceae Chlorophyceae Chlorodendrales Prasinophyceae Mesostigma Charophyta Coleochaetales Chlorokybus Klebsormidium Zygnemophyceae Zygnematales Desmidiales Streptophytina Charales Eegentelk plaanten (Bryophytes an Tracheophytes) Chloroplasten


Charophyta san en skööl faan eukarioten, diar photosynthese bedriiw. Det san fööraal a eegentelk plaanten, oober uk noch hög ööder sköölen. Coleochaetales Chaetosphaeridium Coleochaete Chlorokybus Klebsormidium Zygnemophyceae Zygnematales Desmidiales Streptophytina Charales Eegentelk plaanten (Möösk an Huuger Plaanten) Commonskategorii: Charophyta – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Charophyta


Naachtskaad (Solanum) as en skööl faan 1.000 bit 2.300 plaantenslacher uun det famile faan a Naachtskaadplaanten (Solanaceae). S. subg. Brevantherum – S. subg. Leptostemonum – S. subg. Lyciosolanum – S. subg. Potatoe – S. subg. Solanum Tamarillo (Solanum betaceum) Raidbei (Solanum dulcamara) Tomoot (Solanum lycopersicum) Aubergine, Aiplaant (Solanum melongena) Hünjbei (Solanum nigrum) Irpel, Eerdaapel, Iartapel (Solanum tuberosum) Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Naachtskaad Wikispecies hää en artiikel tu: Solanum Alfa-Tomatin


Naachtskaadplaanten (Solanaceae) san en plaantenfamile mä amanbi 2.700 slacher. A miasten hiar tu det skööl Naachtskaad (Solanum). Cestroideae – Duckeodendroideae – Goetzeoideae – Nicotianoideae – Petunioideae – Schizanthoideae – Schwenckioideae – Solanoideae Acnistus – Alkekengi – Anisodus – Anthocercis – Anthotroche – Archiphysalis – Athenaea – Atrichodendron – Atropa – Atropanthe – Aureliana – Benthamiella – Bouchetia – Brachistus – Brachyhelus – Browallia – Brugmansia – Brunfelsia – Calibrachoa – Calliphysalis – Capsicophysalis – Capsicum – Cestrum – Chamaesaracha – Combera – Crenidium – Cuatresia – Cyphanthera – Datura – Deprea – Discopodium – Duboisia – Duckeodendron – Dunalia – Dyssochroma – Eriolarynx – Exodeconus – Fabiana – Grabowskia – Grammosolen – Hawkesiophyton – Henoonia – Heteranthia – Hunzikeria – Hyoscyamus – Iochroma – Jaborosa – Jaltomata – Juanulloa – Latua – Leptoglossis – Leucophysalis – Lycianthes – Lycium – Lycopersicum – Mandragora – Margaranthus – Markea – Melananthus – Mellissia – Merinthopodium – Metternichia – Nectouxia – Nicandra – Nicotiana – Nierembergia – Nothocestrum – Oryctes – Pantacantha – Parabouchetia – Pauia – Petunia – Phrodus – Physalis – Physochlaina – Plowmania – Protoschwenkia – Przewalskia – Quincula – Rahowardiana – Reyesia – Salpichroa – Salpiglossis – Saracha –


At Raidbei (Solanum dulcamara), uk Baterswet, Hünjbei (?) as en strük uun det plaantenfamile faan a Naachtskaadplaanten (Solanaceae). Hat as giftag, auer diar Solanin uun as. Bleeden Bloosknober Rip an ünrip früchten Commonskategorii: Raidbei – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Solanum dulcamara Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid Hünjbei


At Hünjbei (Solanum nigrum), uk Kaatbei as en plaant uun det famile faan a Naachtskaadplaanten (Solanaceae). Hat as giftag, auer diar Solanin uun as, woort dialwiis oober uk eden an uun a medesiin iinsaat. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Hünjbei Wikispecies hää en artiikel tu: Hünjbei Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid Hünjbei. Uun: FloraWeb.de. Raidbei


At tomoot (Solanum lycopersicum) as en plaantenslach uun det famile faan a naachtskaadplaanten (Solanaceae). Hat as nai mä di irpel, mä tabak an paprika, oober uk mä't raidbei. Uk wan det tomoot salew eden woort, san det krüüs an di staal oober giftag, auer diar Tomatidin uun as. Tables de composition des aliments, Institut scientifique d'hygiène alimentaire, éditions Jacques Lanore, 1985, ISBN 2-86268-055-9. Baltes: Lebensmittelchemie, Springer-Verlag 5.aplaag, ISBN 3-540-66525-0. Sidj 232. Wikibooks: Tomootenuunbau (sjiisk) Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Tomoot Wikispecies hää en artiikel tu: Tomoot Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


At Aubergine [obɛʁˈʒiːn] (Solanum melongena) of uk Aiplaant as en plaantenslach an en frücht uun det famile faan a Naachtskaadplaanten (Solanaceae). var. esculentum,„Nees“, mä trinj aifuremt früchten var. serpentinum,„L.H.Bailey“, mä lung an smääl früchten var. depressum,„L.H.Bailey“, mä letj früchten Uun Sjiisklun käänt am fööraal di onerslach Solanum melongena var. esculentum. At frücht At plaant At bloos Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Aubergine Wikispecies hää en artiikel tu: Solanum melongena Wikibooks: Auberginensaloot (sjiisk)


Paprika (Capsicum), uk Chili of Peperoni as en skööl faan plaanten uun det famile faan a Naachtskaadplaanten (Solanaceae). Paprika as nai mä flook ööder früchten, di irpel (Solanum tuberosum), at tomoot (Solanum lycopersicum), auberginen (Solanum melongena) an tabak (Nicotiana). Di nööm woort för det plaant of uk för a früchten brükt. Uun Euroopa käänt'am fööraal di slach Capsicum annuum mä flook onerslacher. Wat en paprika skarep smääk läät, as det Capsaicin diar uun. Green, ruad an güül paprika-früchten Uk Chilibuanen hiar tu a paprika-suurten Ruad paprika leit tu drügin uun Argentiinien C. annuum – C. baccatum – C. buforum – C. caballeroi – C. campylopodium – C. cardenasii – C. ceratocalyx – C. chacoense – C. chinense – C. coccineum – C. cornutum – C. dimorphum – C. dusenii – C. eshbaughii – C. eximium – C. flexuosum – C. friburgense – C. frutescens – C. galapagoense – C. geminifolium – C. hookerianum – C. hunzikerianum – C. lanceolatum – C. leptopodum – C. lycianthoides – C. minutiflorum – C. mirabile – C. mositicum – C. parvifolium – C. pereirae – C. praetermissum – C. pubescens – C. rhomboideum – C. schottianum – C. scolnikianum – C. tovarii – C.


Tabak (Nicotiana) as en plaantenskööl mä amanbi 75 slacher uun det famile faan a naachtskaadplaanten. Sodenang as tabak nai mä irpler, tomooten of paprika. Di latiinsk nööm komt faan di fransöösk konsuul Jean Nicot, di tabak siad uun Frankrik iinfeerd hää. Uun tabak as nikotiin, det as en alkaloid. Buumtabak (Nicotiana glauca) Büüren Tabak (Nicotiana rustica) Virginia Tabak (Nicotiana tabacum) Bleeden wurd tu drügin aphinget Laacht tabak Fiin skäären tabak Piiptabak Tabak woort fööraal rikt, üs sigaret, sigaar of uun a piip. Oober uk uun a medesiin woort tabak iinsaat. Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Nicotiana Wikispecies hää en artiikel tu: Nicotiana


Paprika (Capsicum annuum) of uk Spoonsk Pöber as en plaantenslach uun det famile faan a Naachtskaadplaanten (Solanaceae). Faan en hialer rä Capsicum-slacher woort fööraal Capsicum annuum uunbaud. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Capsicum annuum Wikispecies hää en artiikel tu: Capsicum annuum


Virginia Tabak (Nicotiana tabacum) as en plaantenslach an hiart tu det famile faan a Naachtskaadplaanten (Solanaceae). Faan aal a tabakslacher woort fööraal Virginia Tabak uunbaud. Hi as ans ütj jo tau slacher Nicotiana sylvestris an Nicotiana tomentosiformis iinkrüsagt wurden. A wichtagst suurten san Virginia Tabak: Di smaag as swet an üs fooder Burley Tabak: Di smaag as krääftag, bater an holtag Orient Tabak: Di smaag as swet, swaar an üs gäärs James J. Clarkson et al.: Phylogenetic relationships in Nicotiana (Solanaceae) inferred from multiple plastid DNA regions. Uun: Molecular Phylogenetics and Evolution, Binj 33, 2004. S. 75–90. Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Virginia Tabak Wikispecies hää en artiikel tu: Virginia Tabak Auer det giftaghaid (sjiisk) Nicotiana tabacum uun Germplasm Resources Information Network (GRIN), Ministeerium för büürerei uun Ameerikoo, ARS, National Genetic Resources Program. National Germplasm Resources Laboratory, Beltsville, Maryland.


Witj Huder (Calystegia sepium of Convolvulus sepium) of uk Paspötje het en plaant uun det famile Convolvulaceae. Calystegia sepium subsp. sepium: witj bloosen, wääkst uun tuuner Calystegia sepium subsp. baltica Rothm.: laachtruad bloosen, wääkst uun bosker an uun't raid, miast trinjam at Uastsia. Calystegia sepium subsp. sepium Calystegia sepium subsp. sepium Tiaknang ütj Sweeden, woorskiinelk onerslach baltica Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Witj Huder Wikispecies hää en artiikel tu: Witj Huder Witj Huder. Uun: FloraWeb.de.


A Calystegia san en skööl faan amanbi 30 plaantenslacher uun det famile Convolvulaceae. A miasten kem bluas uun Kalifornien föör. Richard K. Brummitt: Further New Names in the Genus Calystegia (Convolvulaceae). Uun: Kew Bulletin, Binj 35, Numer 2, 1980. S. 327–334. ISSN 0075-5974 Richard K. Brummitt: A Remarkable New Species of Calystegia (Convolvulaceae) from California. Uun: Kew Bulletin, Binj 29, Numer 3, 1974. S. 499–502. ISSN 0075-5974 Commonskategorii: Calystegia – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Calystegia


Strunhuder (Calystegia soldanella) het en plaant uun det famile Convolvulaceae. Jo waaks üüb arke weltdial bi a küst. Commonskategorii: Strunhuder – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Strunhuder Strunhuder. Uun: FloraWeb.de.


Convolvulaceae san en plaantenfamile uun det order faan a Solanales. A bloosen sä miast ütj üs en letjen traachter. At jaft wel son 1600 bit 1700 slacher. Aniseia – Argyreia – Astripomoea – Blinkworthia – Bonamia – Calycobolus – Calystegia – Camonea – Cardiochlamys – Cladostigma – Convolvulus – Cordisepalum – Cressa – Cuscuta – Daustinia – Decalobanthus – Dichondra – Dicranostyles – Dipteropeltis – Distimake – Duperreya – Erycibe – Evolvulus – Falkia – Hewittia – Hildebrandtia – Humbertia – Hyalocystis – Ipomoea – Itzaea – Jacquemontia – Keraunea – Lepistemon – Lepistemonopsis – Lysiostyles – Maripa – Merremia – Metaporana – Nephrophyllum – Neuropeltis – Neuropeltopsis – Odonellia – Operculina – Paralepistemon – Pentacrostigma – Petrogenia – Polymeria – Porana – Rapona – Remirema – Rivea – Sabaudiella – Seddera – Stictocardia – Stylisma – Tetralocularia – Tridynamia – Turbina – Wilsonia – Xenostegia Calystegia Witj Huder Strunhuder Ipomoea Ipomoea indica Convolvulaceae mei hal bi en stook of stam huuchwaaks an skrüüwe jo diar trinjam Bloosenmünster faan Convolvulaceae Commonskategorii: Convolvulaceae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Convolvulaceae


Antoine-Laurent de Jussieu (* 12. April 1748 uun Lyon; † 17. September 1836 uun Paris) wiar en fransöösken botaaniker. Sin amtelk ufkörtang uun't wedenskapelk literatüür as Juss. Sin wichtagst buk as Genera plantarum faan 1789, huar hi en süstemaatik faan a plaanten apbaud. Ferwisangen uun't Nuurdfresk Wikipedia üüb de Jussieu Commonskategorii: Antoine-Laurent de Jussieu – Saamlang faan bilen of filmer Literatüür faan of auer Antoine-Laurent de Jussieu uun a kataloog faan't Sjiisk Natsionaalbibleteek Autooreniindrach an List faan plaantennöömer för Antoine-Laurent de Jussieu uun a IPNI Taksonomii faan diarten an plaanten


1748 wiar det aacht-an-fiartigst juar faan det 18. juarhunert. 15. Febrewoore: Jeremy Bentham, ingels filosoof († 1832) 08. Marts: Wilhelm V., fürst faan Oraanien an Nassau an uk steedhualer faan a Neederlunen († 1806) 12. April: Antoine-Laurent de Jussieu, fransöösk botaaniker († 1836) 03. Mei: Emmanuel Joseph Sieyès, fraansöösk prääster, poliitiker an rewolutschuneer († 1836) 30. Jüüne: Jean Dominique Comte de Cassini, fraansöössk kartograaf an astronoom († 1845) 30. August: Jacques-Louis David, fraansöösk konstmooler († 1825) 01. Janewoore: Johann I Bernoulli, sweitser matemaatiker an dochter (* 1667)


1801 wiar det iarst juar faan det 19. juarhunert. At juar begand mä’n Tüürsdai uun de Gregoriaans kalender. 01. Janewoore: At Köningrik Gratbritanien ferianigt ham mä't Köningrik Irlun tu det Ferianigt Köningrik faan Gratbritanien an Irlun. 18. Janewoore: De rüs keiser Paul I. maaget Georgien tu'n rüs prowins. 23. Marts: Keiser Paul I. wurd uun en atentat faan ofisiaren uun san sliapdörnsk uun de St.-Michaels-Sloot uun Sankt Petersburg ambroocht. De naist dai wurd san dring Aleksander keiser. 02. April: Uun a Siaslacht faan Kopenhuuwen maaget det Ferianigt Köningrik de deensk flot, wat uun a huuwen uun Kopenhuuwen lai, tunant an twoong Denemark tu a ütjtreed faan't liiga faan det „bewoopnet neutraliteet“. 02. Marts: Andreas Peter Berggreen, deensk komponist an organist († 1880) 14. Marts: Kristian Jaak Peterson, eestnisk dachter († 1822) 31. Mei: Andreas Ludwig Jacob Michelsen, skriiwer († 1881) 03. Nofember: Karl Baedeker, tjiisk ferleier († 1859) 11.jul./ 23.greg. Marts: Paul I., hertooch faan Holstian-Gottorf an keiser faan Rüslun (* 1754) 21. Marts: Andrea Luchesi, italieens komponist (* 1741) 25. Marts: Novalis, dachter faan't ääderromantik (* 1772)


1802 wiar det öler juar faan det 19. juarhunert. At juar begand mä’n Freidai uun de Gregoriaans kalender. 04. Mei: Ütj de köningelk konstkoomer uun de deensk Christiansborg wurd a Gulhurner faan Gallehus steelen. 31. Mei: Gia Long wurd keiser faan Vietnam. 26. Febrewoore: Victor Hugo, fraansöösk dachter († 1885) 07. Marts: Edwin Landseer, ingels konstmooler († 1873) 09. April: Elias Lönnrot, finsk skriiwer († 1884) 24. Jüüle: Alexandre Dumas, fraansöösk dachter († 1870) 24. August: Niels Ditlev Riegels, deensk histooriker an jurnalist (* 1755) 17. Deetsember: Johannes Wiedewelt, deensk biljhauer (* 1731) 27. Deetsember: Jens Juel, deensk portretmooler (* 1745)


1805 wiar det füft juar faan det 19. juarhunert. At juar begand mä’n Teisdai. 02. April: Hans Christian Andersen, deensk skriiwer († 1875) 19. April: Edmond de Coussemaker († 1876) 15. Oktuuber: Chatschatur Abowjan, armeensk skriiwer († 1848) 9. Mei: Friedrich von Schiller, tjiisk dachter an filosoof (* 1759) 21. Oktuuber: Horatio Nelson, ingels admirool (* 1758) 27. Deetsember: Isabelle de Charrière, neederluns-sweitser skriiwer an komponist (* 1740)


1806 wiar det seekst juar faan det 19. juarhunert. At juar begand mä’n Weedensdai uun de Gregoriaans kalender. Det Hilag Röömsk Rik woort apliaset. 20. Mei: John Stuart Mill, ingels filosoof an ökonoom († 1873) 29. Jüüne: Tjeerd Andringa, waastfresk konstmooler († 1827) 11. Febrewoore: Vicente Martín y Soler, spaans komponist (* 1754) 17. April: Rienk Jelgerhuis, waastfresk konstmooler (* 1729) 10. August: Michael Haydn, uasterriks komponist, bruler faan Josef Haydn (* 1737) 17. Oktuuber: Jean-Jacques Dessalines, keiser faan Haiti (* 1758)


1807 wiar det sööwenst juar faan det 19. juarhunert. At juar begand mä’n Tüürsdai uun de Gregoriaans kalender. 29. Mei: Mustafa IV. wurd sultaan faan det Osmaans Rik. 05. September: Haliglun wurd faan britisk saldooten faan a skeb Majestic, Quebec, Lynx, Firm, Bruizer, Sparkler, Archer, Constant, British Fair an Carrier besaatet. Corbet James d'Auvergne wurd de iarst britisk onerguwernöör faan't eilun. 19. Janewoore: Robert E. Lee, ameerikoons generool († 1870) 27. Febrewoore: Henry Wadsworth Longfellow, ameerikoons dachter († 1882) 4. Jüüle: Giuseppe Garibaldi, italjeens natsionalist († 1882)


1808 wiar det aachst juar faan det 19. juarhunert. At juar begand mä’n Freidai uun de Gregoriaans kalender. 26. Janewoore: Uun Sydney, Australien, wiar det Rum Rebeljuun, de iansig lokelk bewoopent staheu jin en regiaring uun det lun. William Bligh, a guwernöör faan New South Wales, wurd uun en meechtstridj faan det New South Wales Corps feestsaat. 13. Marts: Frederik VI. wurd köning faan Denemark an Noorweegen. 14. Marts: De Sweeds-Deensk Krich begand. 20. April: Keiser Napoleon III. faan Frankrik († 1873) 29. Deetsember: Andrew Johnson, 17. president faan dön Ferianigt Stooten († 1875) 03. Marts: Johann Christian Fabricius, bioloog (* 1745) 13. Marts: Christian VII., köning faan Denemark an Noorweegen (* 1749) 28. Jüüle: Selim III., sultaan faan det Osmaans Rik (* 1761)


1809 wiar det njüügenst juar faan det 19. juarhunert. 04. Janewoore: Louis Braille, ütjfinjer faan’t Brailleskraft († 1852) 19. Janewoore: Edgar Allan Poe, ameerikoons dachter († 1849) 03. Febrewoore: Felix Mendelssohn Bartholdy, tjiisk komponist († 1847) 12. Febrewoore: Charles Darwin, ingels natüürforsker († 1882) Abraham Lincoln, 16. president faan dön Ferianigt Stooten († 1865) 15. Marts: Joseph Jenkins Roberts, iarst an sööwenst president faan Libeeria († 1876) 01. April: Nikolai Gogolj, rüs skriiwer († 1852) 06. August: Alfred Lord Tennyson, ingels dachter († 1892) 31. Mei: Josef Haydn, uasterriks komponist (* 1732)


1812 wiar det twaalewst juar faan det 19. juarhunert. At juar wiar en skregeljuar an begand mä’n Weedensdai uun de Gregoriaans kalender. 30. April: Louisiana wurd de 18. stoot faan dön Ferianigt Stooten. 07. Febrewoore: Charles Dickens, ingels skriiwer († 1870) 28. Aprilmuun: Peter Hansen, Brüđer fan C. P. Hansen († 1829) 28. Marts: Arfst Arfsten, farwer, wiart, gertner an skriiwer († 1899) 12. Mei: Edward Lear, ingelsk mooler, tiakner an skriiwer († 1888) 11. Mei: Spencer Perceval, premier minister faan det Ferinigt Köningrik (* 1762)


1813 wiar det tretanjst juar faan det 19. juarhunert. At juar begand mä’n Freidai uun de Gregoriaans kalender. 04. Janewoore: Isaac Pitman, ütjwerker faan’n kurtskraft († 1897) 19. Marts: David Livingstone, skots forsker faan Aafrika († 1873) 05. Mei: Søren Kierkegaard, deensk filosoof an teolooge († 1855) 22. Mei: Richard Wagner, tjiisk komponist († 1883) 05. August: Ivar Aasen, noorsk spriikforsker an dachter († 1896) 09. Oktuuber: Giuseppe Verdi, italjeens komponist († 1901) 20. Janewoore: Christoph Martin Wieland, tjiisk skriiwer (* 1733)


1815 wiar det füftanjst juar faan det 19. juarhunert. 26. Febrewoore: Napoleon Bonaparte verleet Elba. 05. April: At ütjbreeg faan’t wulkaan Tambora üüb at eilun Sumbawa uun Indoneesien begand mä’n iarst eruptschoon. 18. Jüüne: Slacht bei Waterloo. 22. Jüüne: Napoleon toonket uf an wurd ap üüb at eilun St. Helena ferbanet. 31. Jüüle: Köning Frederik VI. faan Denemark wurd uun Frederiksborg Slootsark krüünet. 06. Janewoore: Julius Pintsch, tjiisk onernemer († 1884) 11. Janewoore: John Macdonald, kanaadisk premierminister († 1891) 01. Febrewoore: Assuerus Quaestius, waastfresk afkoot an konstsaamler († 1887) 09. Febrewoore: H.C. Stilling, deensk architekt († 1891) 17. Februar: J.E. Bøgh, deensk fotograaf († 1893) 20. Febrewoore: Carl Bille, deensk konstmooler († 1898) 01. April: Otto von Bismarck, tjiisk poliitiker an iarst rikskansler faan’t Tjiisk Rik († 1898) 24. April: Anthony Trollope, ingelsk dachter († 1882) 01. Jüüne: Köning Otto faan Grekenlun († 1867) 10. Deetsember: Ada Lovelace, britisk matemaatiker († 1852) 29. Deetsember: H.J. Hammer, deensk konstmooler († 1882) 26. April: Carsten Niebuhr, deensk-tjiisk forsker (* 1733) 20. September: Nicolas Desmarest, fraansöösk geoloog (* 1725) 13. Oktuuber: Joachim Murat, köning faan Neapel an marschal faan Frankrik (* 1767)


1823 wiar det trii-an-twuntigst juar faan det 19. juarhunert. At juar begand mä’n Weedensdai. 29. November: Juri Nikolajewitsch Golitsyn, rüs komponist († 1872) 26. Janewoore: Edward Jenner, ingels dochter (* 1749)


1824 wiar det fjauer-an-twuntigst juar faan det 19. juarhunert. At juar begand mä’n Tüürsdai. 16. September: Karl X. wurd köning faan Frankrik. 02. Marts: Bedřich Smetana, tschechisk komponist († 1884) 19. April: George Gordon Byron, britisk skriiwer (* 1788) 01. Jüüle: Lachlan Macquarie, füft Guvernöör faan New South Wales (* 1762)


1826 wiar det seeks-an-twuntigst juar faan det 19. juarhunert. At juar begand mä’n Söndai. 15. Janewoore: Uun Pariis kaam det iarst ütjgoow faan det fraansöösk bleed Figaro tu föörskiin. 01. Jüüne: Carl Bechstein, tjiisk klawiarbauer († 1900) 04. Jüüle: John Adams, US-ameerikoons poliitiker an 2. president faan dön Ferianigt Stooten (* 1735)


1828 wiar det aacht-an-twuntigst juar faan det 19. juarhunert. At juar wiar en skregeljuar an begand mä'n Teisdai uun de Gregoriaans kalender. 22. Janewoore: Arthur Wellesley, Hertooch faan Wellington, wurd premier-minister faan det Ferianigt Köningrik. 08. Febrewoore: Jules Verne, fraansöösk skriiwer († 1905) 18. Nofember: Félix Henri Giacomotti, fraansöösk konstmooler († 1909) 16. April: Francisco de Goya, spoonsk mooler (* 1746) 19. Nofember: Franz Peter Schubert, uasterriks komponist (* 1797)


1829 wiar det njüügen-an-twuntigst juar faan det 19. juarhunert. At juar begand mä’n Tüürsdai uun de Gregoriaans kalender. 18. Jüüne: Det Swan River Kolonii (lääder Western Australia) wurd grünjlaanjen. 04. Marts: Andrew Jackson treed sin baantje üüs sööwenst president faan dön Ferianigt Stooten uun. 08. Jüüne: John Everett Millais, britisk konstmooler († 1896) 16. Januwaari: Peter Hansen (* 1812) 18. Deetsember: Jean-Baptiste de Lamarck, bioloog (* 1744)


1831 wiar det ian-an-dörtigst juar faan det 19. juarhunert. At juar begand mä’n Saninj uun de Gregoriaans kalender. 06.-08. September: Slacht am Warschau. En rüs armee naam Warschau an't Nofemberstaheu kaam tu aanj. 18. Oktuuber: Friedrich III., keiser faan Tjiisklun († 1888) Ünbekäänd dootem Edward Faragher, manks skriiwer († 1908)


1832 wiar det tau-an-dörtigst juar faan det 19. juarhunert. At juar begand mä’n Söndai uun de Gregoriaans kalender. 10. Marts: Francisco de Paula Santander wurd president faan Kolumbien 27. Janewoore: Lewis Carroll, ingels skriiwer († 1898) 15. Deetsember: Gustave Eiffel, fraansöösk inschenjöör († 1923) 22. Marts: Johann Wolfgang von Goethe, tjiisk dachter (* 1749) 06. Jüüne: Jeremy Bentham, ingels filosoof (* 1748) 14. Nofember: Rasmus Rask, deensk indogermanist (* 1787)


1833 wiar det trii-an-dörtigst juar faan det 19. juarhunert. At juar begand mä’n Teisdai. 22. Febrewoore: Carl Ludwig Jessen, nuurdfresk konstmooler († 1917) 07. Mei: Johannes Brahms, komponist († 1897) 16. Nofember: René Desfontaines, fraansöösk botaaniker (* 1750)


1837 wiar det sööwen-an-dörtigst juar faan det 19. juarhunert. At juar begand mä’n Söndai. 26. Janewoore: Michigan wurd de 26. stoot faan dön Ferianigt Stooten. 20. Jüüne: Victoria wurd köningin faan det Ferianigt Köningrik. 18. Marts: Grover Cleveland, US-amerikoons poliitiker, 22. an 24. president faan dön Ferianigt Stooten († 1908) 27. Oktuuber: Ilia Tschawtschawadse, georgisk skriiwer († 1907) 11. Janewoore: François Gérard, fraansöösk konstmooler (* 1770) 10. Febrewoore: Aleksander Puschkin, rüs skriiwer an dachter (* 1799) 14. Jüüne: Giacomo Leopardi, italjeens dachter (* 1798) 20. Jüüne: Wilhelm IV., köning faan det Ferianigt Köningrik (* 1765)


1841 wiar det ian-an-fiartigst juar faan det 19. juarhunert. At juar begand mä’n Freidai uun de Gregoriaans kalender. 03. Mei: Koptein William Hobson wurd de iarst guvernöör faan Nei-Sialun. 19. Jüüne: Friedrich Erichsen, sölring koptein († 1914) 28. September: Georges Clemenceau, fraansöösk jurnalist, poliitiker an stootsmaan (* 1929) 20. Janewoore: Keiser Minh Mạng faan Wjetnam (* 1791)


1842 wiar det tau-an-fiartigst juar faan det 19. juarhunert. At juar begand mä’n Saninj uun de Gregoriaans kalender. 21. September: Abdülhamid II., 34. sultaan faan det Osmaans Rik († 1918)


1843 wiar det tri-an-fiartigst juar faan det 19. juarhunert. At juar begand mä’n Söndai. 26. Deetsember: Robert FitzRoy wurd de naist guvernöör faan Nei-Sialun. 03. Jüüne: Frederik VIII., köning faan Denemark († 1912) 05. Jüüne: Namine Witt, fering dachter († 1930) 09. Jüüne: Bertha von Suttner, uasterriks pasifist an skriiwer († 1914)


1845 wiar det fiiw-an-fiartigst juar faan det 19. juarhunert. At juar begand mä’n Weedensdai. 03. Marts: Florida wurd de 27. stoot faan dön Ferianigt Stooten. 29. Deetsember: Texas wurd de 28. stoot faan dön Ferianigt Stooten. 10. Marts: Aleksander III., keiser faan Ruslun († 1894) 27. Marts: Wilhelm Röntgen, tjiisk füsiker an ütjfinjer faan a röntgenstrualen († 1923) 10. August: Abai Kunanbajew, kasachisk skriiwer († 1904)


1847 wiar det sööwen-an-fiartigst juar faan det 19. juarhunert. At juar begand mä’n Freidai uun de Gregoriaans kalender. 05. Oktuuber: Iarst presidentskapswool uun Libeeria: wool faan Joseph Jenkins Roberts tu a president. 22. Oktuuber: Henriette Herz, skriiwer (* 1764) 04. Nofember: Felix Mendelssohn Bartholdy, komponist (* 1809)


1851 wiar det ian-an-föftigst juar faan det 19. juarhunert. 01. Jüüle: Dial faan't britisk kolonii faan New South Wales am a süüd faan de Murray Struum wurd det nei kolonii faan Victoria. 02. Deetsember: Aanj faan det Naist Fraansöösk Republiik; president Ludwig Napoleon wurd Keiser Napoleon III. faan det Naist Fraansöösk Rik. 02. Oktuuber: Ferdinand Foch, fraansöösk marschal uun de Iarst Wäältkrich († 1929) 01. Febrewoore: Mary Shelley, ingels skriiwer (* 1797) 02. April: Rama III., köning faan Siiam (* 1788) 10. Jüüle: Louis Daguerre, fraansöösk konstmooler an erfinjer (* 1787) 19. Deetsember: William Turner, ingels konstmooler (* 1775)


1853 wiar det trii-an-föftigst juar faan det 19. juarhunert. At juar begand mä’n Saninj uun de Gregoriaans kalender. 16. Oktuuber: Krimkrich - Rüslun ferklaaret det Osmaanisk Rik a krich. 30. Marts: Vincent van Gogh, holuns konstmooler († 1890) 05. Jüüle: Cecil Rhodes, britisk poliitiker an grünjlaanjer faan Rhodeesien († 1902)


1854 wiar det fjauer-an-föftigst juar faan det 19. juarhunert. 17. Febrewoore: De Oranje Freistoot wurd grünjlaanjen. 27. Marts: Krimkrich - Det Ferianigt Köningrik ferklaaret Rüslun a krich. 28. Marts: Krimkrich - Frankrik ferklaaret Rüslun a krich. 20. September: A Briten an Fransuusen woon a Slacht faan Alma jin a Rüsen. 25. Oktuuber: Krimkrich - Uun a Slacht faan Balaklawa kaam't tu a duasred faan det lacht brigaad. 31. Janewoore: Stefan Stambolow, bulgaars poliitiker an premierminister († 1895) 16. Oktuuber: Oscar Wilde, ingels skriiwer († 1900) 20. Oktuuber: Arthur Rimbaud, fraansöösk dachter († 1891) 04. Nowember: C. P. Christiansen, sölrang dachter († 1922) 23. Deetsember: Gustav Fischer, tjiisk ferleeger an bukhanelsmaan († 1910) 30. Deetsember: Johannes Hansen, skriiwer († 1877) 26. Janewoore: Peter von Scholten, generoolguwernöör faan dön Deensk-Waastindien (* 1784) 20. August: Friedrich Wilhelm Joseph Schelling, tjiisk filosoof (* 1775) 15. Deetsember: Kamehameha III., köning faan Hawaii (* 1813)


1856 wiar det seeks-an-föftigst juar faan det 19. juarhunert. At juar wiar en skregeljuar an begand mä'n Teisdai uun de Gregoriaans kalender. 31. Jüüle: At steed Christchurch uun Nei-Sialun wurd grünjlaanjen. 15. Oktuuber: Det Nuurdtjiisk Beenk wurd uun Hamborig grünjlaanjen. 04. Nofember: Presidentskapswool uun dön Ferianigt Stooten. 06. Mei: Sigmund Freud, uasterriks neurolooge an begrünjiger faan't psychoanalyse († 1939) 21. Jüüne: Friedrich Kluge, sjiisk filoloog († 1926) 10. Jüüle: Nikola Tesla, serbisk ütjfinjer an elektro-ingenjöör († 1943) 03. August: Alfred Deakin, austraalisken poliitiker an premierminister († 1919) 27. August: Iwan Franko, ukrainisk skriiwer († 1916) 17. Febrewoore: Heinrich Heine, tjiisk dachter an jurnalist (* 1797) 29. Jüüle: Robert Schumann, tjiisk komponist (* 1810)


1858 wiar det aacht-an-föftigst juar faan det 19. juarhunert. At juar begand mä’n Freidai uun de Gregoriaans kalender. 11. Mei: Minnesota wurd de 32. stoot faan dön Ferianigt Stooten. Ünbekäänd dootem Glélé wurd köning faan Dahomey. 07. Janewoore: Elieser Ben-Jehuda, jurnalist an skriiwer († 1922) 18. Marts: Rudolf Diesel, tjiisk ütjfinjer († 1913) 20. Nofember: Selma Lagerlöf, sweeds skriiwer († 1940) 10. Oktuuber: Onno Harmens Sytstra, waastfresk skriiwer († 1939) 27. Oktuuber: Theodore Roosevelt, 26. president faan dön Ferianigt Stooten († 1919) 22. Marts: Eeltsje Hiddes Halbertsma, waastfresk skriiwer an dochter (* 1797) 05. Mei: Gerrit van der Wielen, waastfresk architekt (* 1767)


1859 wiar det njüügen-an-föftigst juar faan det 19. juarhunert. At juar begand mä’n Saninj uun de Gregoriaans kalender. 14. Febrewoore: Oregon wurd de 33. stoot faan dön Ferianigt Stooten. 10. Deetsember: At nuurddial faan det britisk kolonii faan New South Wales wurd det nei kolonii faan Queensland. 27. Janewoore: Wilhelm II., keiser faan Tjiisklun an köning faan Preussen († 1941) 15. Mei: Pierre Curie, fraansöösk wedenskapsmaan († 1906) 22. Mei: Arthur Conan Doyle, skots skriiwer († 1930) 15. Deetsember: Ludwik Lejzer Zamenhof, poolsk spriikwedenskapsmaan, skeper faan't Esperanto († 1917) 06. Mei: Alexander von Humboldt (* 1769) 08. Jüüle: Oscar I., köning faan Sweeden an Noorweegen (* 1799) 16. Deetsember: Wilhelm Grimm, tjiisk spriikwedenskapsmaan an määrkeskriiwer (* 1786)


1861 wiar det ian-an-söstigst juar faan det 19. juarhunert. At juar begand mä’n Teisdai. Janewoore 02. Janewoore: Wilhelm I. wurd köning faan Preussen. 09. Janewoore: Mississippi spleed ham faan dön Ferianigt Stooten uf. 10. Janewoore: Florida spleed ham faan dön Ferianigt Stooten uf. 11. Janewoore: Alabama spleed ham faan dön Ferianigt Stooten uf. 19. Janewoore: Georgia spleed ham faan dön Ferianigt Stooten uf. 26. Janewoore: Louisiana spleed ham faan dön Ferianigt Stooten uf. 29. Janewoore: Kansas wurd de 34. stoot faan dön Ferianigt Stooten. Febrewoore 01. Febrewoore: Texas spleed ham faan dön Ferianigt Stooten uf. 08. Febrewoore: Dön Konföderiaret Stooten foon Ameerika wurd faan Alabama, Florida, Georgia, Louisiana, Mississippi, South Carolina an Texas grünjlaanjen. 09. Febrewoore: Jefferson Davis wurd uun Montgomery, Alabama tu de prowisoorisk president faan dön Konföderiaret Stooten weelet. 18. Febrewoore: Jefferson Davis wurd amtelk de prowisoorisk president faan dön Konföderiaret Stooten. Marts-Deetsember 04. Marts: Abraham Lincoln wurd de 16. president faan dön Ferianigt Stooten. 12. April: A uungrip üüb Fort Sumter uun South Carolina begand: a began faan de Ameerikoons Bürgerkrich. 13. April: A konföderiareten naam Fort Sumter. 17. April: Virginia spleed ham faan dön Ferianigt Stooten uf. 06. Mei: Arkansas spleed ham faan dön Ferianigt Stooten


1866 wiar det seeks-an-söstigst juar faan det 19. juarhunert. At juar begand mä’n Mundai. Ünbekäänd Dootem Carl Theodor August Graf von Scheel-Plessen wurd de iarst boowerpresident faan det Sleeswich-Holstian Prowins. 29. Mei: Akop Akopjan, armeens-sowjeetisk lyriker († 1937)


1868 wiar det aacht-an-söstigst juar faan det 19. juarhunert. At juar wiar en skregeljuar an begand mä’n Weedensdai uun de Gregoriaans kalender. 01. Marts: Sophie von Hohenberg-Chotek, wüf faan de uasterriks truunfuliger Franz Ferdinand († 1914) 18. Mei: Nikolaus II., keiser faan Ruslun († 1918) 29. Mei: Abdülmedschid II., letst osmaans kaliif († 1944)


1876 wiar det seeks-an-sööwentigst juar faan det 19. juarhunert. 30. Mei: Sultaan Abdülasis faan det Osmaans Rik wurd ufsaat. San nefe Murad V. wurd sultaan faan det Osmaans Rik. 01. August: Colorado wurd de 38. stoot faan dön Ferianigt Stooten. 31. August: Sultaan Murad V. faan det Osmaans Rik wurd ufsaat. San bruler Abdülhamid II. wurd sultaan. 05. Janewoore: Konrad Adenauer, iarst bundeskansler faan det Bundesrepubliik Tjiisklun (* 1967) 29. April: Zewditu, keiserin faan Ethioopien 1916-1930 († 1930) 18. September: James Scullin, premier-minister faan Austraalien († 1953) 10. Janewoore: Edmond de Coussemaker (* 1805) 24. Febrewoore: Joseph Jenkins Roberts, iarst an sööwenst president faan Libeeria (* 1809) 04. Jüüne: Abdülasis, 32. Sultaan faan det Osmaans Rik (* 1830)


1877 wiar det sööwen-an-sööwentigst juar faan det 19. juarhunert. At juar begand mä’n Mundai. 01. Janewoore: Köningin Victoria faan det Ferianigt Köningrik wurd keiserin faan Inje. 05. Marts: Rutherford B. Hayes wurd president faan dön Ferianigt Stooten. 09. Mei: Rumeenien wurd suwereen. Ünbekäänd Dootem At Chronik der Friesischen Uthlande faan C.P. Hansen wurd utden. 22. Janewoore: Hjalmar Schacht, tjiisk poliitiker, beenkiir, minister an riksbeenkpresident († 1970) 13. Febrewoore: Jāzeps Mediņš, letisk komponist († 1947) 17. Febrewoore: André Maginot, fraansöösk poliitiker († 1932) 27. Mei: Isadora Duncan, US-ameerikoons daanser († 1927) 09. Jüüne: Anne Marie Basse, deensk konstmooler († 1960) 02. Jüüle: Hermann Hesse, tjiisk-sweitserisk skriiwer († 1962) 13. Jüüle: Erik Scavenius, deensk poliitiker an stootsmaan, minister-president († 1962) 04. September: Kārlis Ulmanis, minister-president an president faan Letlun († 1942) 11. September: Feliks Dserschinski, rüs beruufsrewolutschoneer († 1926) 22. Nofember: Endre Ady, ungaars skriiwer († 1919) 06. Mei: Johan Ludvig Runeberg, fins skriiwer (* 1804) 03. September: Adolphe Thiers, president faan Frankrik (* 1797) 17. September: William Henry Fox Talbot, ingels footopioniir (* 1800) 17. Oktuuber: Johann Carl Fuhlrott, tjiisk natüürforsker (* 1803) 25. Oktuuber: Johannes Hansen, skriiwer (* 1854)


1880 wiar det tachentigst juar faan det 19. juarhunert. 30. Oktuuber: Tegucigalpa wurd at hoodsteed faan Honduuras. 02. Nofember: Presidentskapswoolen uun dön Ferianigt Stooten: James A. Garfield wurd tu a president woolet. Ünbekäänd Dootem Georg von Steinmann wurd boowerpresident faan det Sleeswich-Holstian Prowins. 01. Janewoore: Schalom Asch, jidisch skriiwer an dramaatiker († 1957) 10. Janewoore: Manuel Azaña, spoons poliitiker an stootspresident († 1940) 27. Jüüne: Helen Keller, US-ameerikoons skriiwer († 1968) 08. August: Earle Page, premier-minister faan Austraalien († 1961) 26. August: Guillaume Apollinaire, fraansöösk dachter († 1918) 31. August: Wilhelmina, köningin faan Holun († 1962) 22. September: Christabel Pankhurst, britisk wüfenrochtler († 1958) 01. Nofember: Alfred Wegener, tjiisk meteoroloog, poolar- an geowedenskapsmaan († 1930) 31. Deetsember: George C. Marshall, US-ameerikoons generool an stootsmaan († 1959) 08. Mei: Gustave Flaubert, fraansöösk skriiwer (* 1821) 05. Oktuuber: Jacques Offenbach, tjiisk-fraansöösk komponist (* 1819) 13. Deetsember: Martin Gropius, tjiisk architekt (* 1824)


1882 wiar det tau-an-tachentigst juar faan det 19. juarhunert. 25. Janewoore: Virginia Woolf, britisk skriiwer († 1941) 30. Janewoore: Franklin Delano Roosevelt, 32. president faan dön Ferianigt Stooten († 1945) 07. Jüüle: Janka Kupala, witjrüs skriiwer († 1942) 2. Jüüne: Giuseppe Garibaldi, italjeens natsionalist (* 1807) 6. Deetsember: Anthony Trollope, ingels dachter (* 1815)


1883 wiar det trii-an-tachentigst juar faan det 19. juarhunert. At juar begand mä’n Mundai. 28. April: Benito Mussolini, diktaatoor faan Itaaljen († 1945) 05. Jüüne: John Maynard Keynes, britisk ökonoom, poliitiker an matemaatiker († 1946) 03. Jüüle: Franz Kafka, böömisk skriiwer († 1924) 14. Marts: Karl Marx, tjiisk filosoof, ökonoom an jurnalist (* 1818)


1884 wiar det fjauer-an-tachentigst juar faan det 19. juarhunert. At juar wiar en skregeljuar an begand mä'n Teisdai uun de Gregoriaans kalender. 18. Janewoore: Arthur Ransome, britisk skriiwer († 1967) 19. Marts: Elias Lönnrot, finsk skriiwer (* 1802)


1886 wiar det seeks-an-tachentigst juar faan det 19. juarhunert. At juar begand mä’n Freidai uun de Gregoriaans kalender. 30. Mei: Lorenz Braren, konstruktöör, onernemer an föörfeedernforsker († 1953) 16. September: Dorothea von Arronet, tjiisk-baltisk konstmooler, graafiker an ilustraator († 1973) 03. Oktuuber: Alain-Fournier, fraansöösk skriiwer († 1914) 01. Deetsember: Rex Stout, US-ameerikoons skriiwer († 1975)


1887 wiar det sööwen-an-tachentigst juar faan det 19. juarhunert. At juar begand mä’n Saninj uun de Gregoriaans kalender. 12. August: Erwin Schrödinger, füüsiker († 1961) 06. Oktuuber: Le Corbusier, architekt († 1965)


1892 wiar det tau-an-neegentigst juar faan det 19. juarhunert. 03. Janewoore: J. R. R. Tolkien, ingels skriiwer an filoloog († 1973) 01. Marts: Ryūnosuke Akutagawa, jaapaans skriiwer († 1927) 11. Mei: Margaret Rutherford, ingels schauspeler († 1972) 08. Jüüle: Richard Aldington, ingels skriiwer († 1962) 23. Jüüle: Haile Selassie I., letst ethioopisk keiser († 1975) 10. Janewoore: Heinrich Dorn, tjiisk komponist (* 1804)


1894 wiar det fjauer-an-neegentigst juar faan det 19. juarhunert. At juar begand mä’n Mundai. 15. Janewoore: Agoli-Agbo wurd köning faan Dahomey. 13. Marts: Uun Korea sluch saldooten faan't regiaring det iarst Donghak-Staheu faan büüren deel. 01. August: De Iarst Jaapaans-Schiinees Krich begand. 01. Nofember: Nikolaus II. wurd keiser faan Ruslun. 20. Janewoore: Nishiwaki Junzaburō, jaapaans skriiwer († 1982) 30. Janewoore: Keiser Boris III. faan Bulgaarien († 1943) 10. Febrewoore: Harold Macmillan, britisk poliitiker an premier-minister († 1986) 14. Marts: Hans Reiffenstuel, tjiisk konstmooler († 1980) 13. April: Arthur Fadden, premier-minister faan Austraalien († 1973) 15. April: Nikita Chruschtschow, sowjetisk poliitiker an hood faan't regiaring († 1971) 13. Jüüle: Isaak Babel, sowjetisk skriiwer († 1941) 26. Jüüle: Aldous Huxley, britisk skriiwer († 1963) 24. August: Rudolf Geiger, tjiisk meteoroloog an kliimatoloog († 1981) 18. September: Ermilo Abreu Gómez, meksikaans skriiwer († 1971) 20. Deetsember: Robert Menzies, austraalisk premier-minister († 1978) 31. Deetsember: Pola Negri, poolsk schauspeler († 1987) 05. Jüüle: Betty Paoli, tjiisk skriiwer (* 1814) 08. Jüüle: Wladimir Nikititsch Kaschperow, rüs komponist (* 1827) 01. Nofember: Aleksander III., keiser faan Ruslun (* 1845) 20. Nofember: Anton Rubinstein, rüs komponist, klawiarspeler an dirigent (* 1829) 03. Deetsember: Robert Louis Stevenson, skots


1895 wiar det fiiw-an-neegentigst juar faan det 19. juarhunert. At juar begand mä’n Teisdai. 17. April: De Iarst Schiinees-Jaapaans Krich kaam tu aanj. 08. Nofember: De röntgenstrualen wurd faan Wilhelm Röntgen ütjfünjen. 18. Deetsember: Det Sleeswich-Holstian Lunsbibleteek wurd üüs en prowinsiaal bibleteek grünjlaanjen. Nuurd-Uastsia-Kanool, doomools Kaiser-Wilhelm-Kanal as klaar. 01. Janewoore: J. Edgar Hoover, grünjleier faan det Federal Bureau of Investigation (FBI) († 1972) 13. Febrewoore: Kurt Noack, tjiisk komponist († 1945) 31. Marts: Otto Griebel, tjiisk konstmooler († 1972) 23. April: Ngaio Marsh, nei-sialuns skriiwer († 1982) 27. August: Heinrich Will, tjiisk konstmooler († 1943) 04. Oktuuber: Buster Keaton, US-amerikoons schauspeler an regisöör († 1966) 20. Febrewoore: Frederick Douglass, ameerikoons skriiwer (* 1818) 28. September: Louis Pasteur, fransöösk wedenskapsmaan (* 1822)


1896 wiar det seeks-an-neegentigst juar faan det 19. juarhunert. At juar wiar en skregeljuar an begand mä’n Weedensdai uun de Gregoriaans kalender. 04. Janewoore: Utah wurd de 45. stoot faan dön Ferianigt Stooten. 01. Marts: Bi a Slacht faan Adua sluch det ethioopisk armee oner Keiser Menelik II. en italjeens armee oner generool Baratieri. 6.-15. April: Iarst Olympisk Spalen faan’t naitidj wiar uun Atheen. 03. Nofember: Presidentskapswool uun det Ferianigt Stooten: wool faan William McKinley tu a president. 04. Janewoore: André Masson, fraansöösk konstmooler († 1987) 08. Janewoore: Paul Verlaine, fraansöösk dachter (* 1844) 20. Mei: Clara Schumann, tjiisk klawiarspeler, komponist, klawiarprufesor an editöör (* 1819)


1898 wiar det aacht-an-neegentigst juar faan det 19. juarhunert. At juar begand mä’n Saninj uun de Gregoriaans kalender. 25. April: De Spaans-Ameerikoons Krich begand. 12. August: At Republiik faan Hawaii wurd faan dön Ferianigt Stooten anektiaret. 10. Deetsember: De Spaans-Ameerikoons Krich kaam tu aanj. 07. Janewoore: Al Bowlly, süüdaafrikoons pop- an jazzsschongster († 1941) 10. Febrewoore: Bertolt Brecht, tjiisk dramaatiker an lüüriker († 1956) 09. April: Paul Robeson, US-ameerikoons schauspeler, schongster, sportler, skriiwer an bürgerrochtsmaan († 1976) 23. April: Lucius D. Clay, US-ameerikoons militeer an poliitiker († 1978) 29. April: Hinrich C. Hinrichsen, fering skuulmääster an skriiwer († 1978) 03. Mai: Golda Meïr, israeelisk poliitiker († 1978) 05. Jüüne: Federico García Lorca, spaans skriiwer († 1936) 22. Jüüne: Erich Maria Remarque, tjiisk skriiwer († 1970) 19. Jüüle: Herbert Marcuse, tjiisk-ameerikoons filosoof († 1979) 24. September: Howard Walter Florey, austraalisk patoloog († 1968) 26. September: George Gershwin, US-ameerikoons komponist († 1937) 26. Deetsember: Gerhardus Jan Adema, waastfresk konstmooler († 1981) 14. Janewoore: Lewis Carroll, britisk skriiwer, matmaatiker an fotograaf (* 1832) 19. Mei: William Ewart Gladstone, britisk poliitiker (* 1809) 30. Jüüle: Otto von Bismarck, tjiisk poliitiker an iarst rikskansler faan’t Tjiisk Rik (* 1815) 20. September: Theodor Fontane, tjiisk skriiwer


1899 wiar det njüügen-an-neegentigst juar faan det 19. juarhunert. 11. Oktuuber: De Naist Buurenkrich begand. 23. Febrewoore: Erich Kästner, tjiisk skriiwer, dreibukskriiwer an kabaretist († 1974) 11. Maarts: Frederik IX., köning faan Denemark (1947-1972). 24. August: Jorge Luis Borges, argentiins skriiwer († 1986) 29. Janewoore: Alfred Sisley, fransöösk konstmooler (* 1839) 06. Febrewoore: Leo von Caprivi, tjiisk militeer an stootsmaan (* 1831) Marts: Arfst Arfsten, farwer, wiart, gertner an skriiwer (* 1812) 01. Jüüne: Klaus Groth, plaattjiisk dachter an skriiwer (* 1819)


1800 wiar det letst juar faan at 18. juarhunert. At juar begand mä’n Weedensdai uun de Gregoriaans kalender. 18. Janewoore: At Bank faan Frankrik wurd faan Napoleon Bonaparte grünjlaanjen. 20. Marts: Efter a Slacht faan Heliopolis fool Egypten tu Frankrik. Det fraansöösk armee oner generool Jean-Baptiste Kléber san order besiigt osmaans saldooten oner a gratwesir Jusuf Pascha. faan April tu Oktuuber: Presidentskapswool uun dön Ferianigt Stooten: wool faan Thomas Jefferson tu a president. 20. Jüüne: A fraansuusen naam at steed Turin. 05. September: Malta, dat faan a fraansuusen besaat weesen wiar, fool uun a hunen faan a Briten. 01. Janewoore: Filipina Brzezińska, poolsk komponist an klawiarspeler († 1886) 07. Janewoore: Millard Fillmore, US-ameerikoons poliitiker an president († 1874) Moritz Daniel Oppenheim, tjiisk portreet- an histoorienmooler († 1882) 08. Janewoore: Wilhelm Schumacher, tjiisk skriiwer an tidjingsferleier († 1837) 06. Febrewoore: Achille Devéria, fraansöösk konstmooler an litograaf († 1857) 07. Febrewoore: Theodor von Zwehl, tjiisk stootsminister († 1875) 11. Febrewoore: William Henry Fox Talbot, ingels footopioniir († 1877) 02. Marts: Jewgeni Abramowitsch Baratynski, rüs ofisiar, skriiwer an dachter († 1844) 16. Marts: Ninkō, keiser faan Jaapaan († 1846) 08. April: Ernst Förster, tjiisk konstmooler, konstskriiwer an dachter († 1885) 15. April: James


At banaan (Musa) as en plaant uun det famile faan a banaanen (Musaceae). At jaft wel amanbi 100 slacher faan banaanen. Tu iidjen as fööraal det suurt Musa × paradisiaca aptaanj wurden. So wurd banaanen ferkääft Wil banaanen haa hard stian Banaanplaanten 12 mg vitamiin C üüb 100g 20 µg folsüren üüb 100g föl Kalium, Magnesium, Phosphor, Iisen, Mangaan, Kööber an soker Commonskategorii: Banaanen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Banaanen


Zingiberales san en order mä aacht plaantenfamilin. Jo haa hör nööm efter Zingiber (Ingefeer) an san sodenang a Ingefeeroortagen. efter APG III: Kostusplaanten (Costaceae) Bluumraid (Cannaceae) Homersjuaren (Heliconiaceae) Orchidantha (Lowiaceae) Strimelbleedplaanten (Marantaceae) Banaanen (Musaceae) Strelitzienplaanten (Strelitziaceae) Ingefeerplaanten (Zingiberaceae) Angiosperm Phylogeny Group: An update of the Angiosperm Phylogeny Group classification for the orders and families of flowering plants: APG III In: Botanical Journal of the Linnean Society, 161:2, 2009, S. 105-121 Commonskategorii: Zingiberales – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Zingiberales


Banaanen (Musaceae) san en plaantenfamile mä 35 bit 42 slacher uun det kategorii Zingiberales. Musa L.: mä amanbi 30 slacher. Diar hiart uk at kultuur-banaan tu. Ensete Horan.: mä 6 bit 10 slacher. Musella (Franchet) C.Y.Wu ex H.W.Li: mä man ään slach: Musella lasiocarpa Commonskategorii: Banaanen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Banaanen


A Crassulaceae san en plaantenfamile uun det order faan a Stianbreegern (Saxifragales). Sok plaanten haa böös sjok bleeden, huar jo weeder uun saamle kön. efter Thiede an Eggli: Onerfamile Sempervivoideae Arn. Triibus Telephieae (’t Hart) H.Ohba & Thiede Sinocrassula A. Berger Kungia K.T. Fu Meterostachys Nakai Orostachys Fisch. ex A. Berger Hylotelephium H. Ohba Triibus Umbiliceae Meisn. Umbilicus DC. Pseudosedum A. Berger Rhodiola L. Phedimus Raf. Triibus Semperviveae Dumort. Sempervivum L. Petrosedum Grulich (= Sedum ser. Rupestria A. Berger) Triibus Aeonieae Thiede Aichryson Webb & Berthel. Monanthes Haw. Aeonium Webb & Berthel. Triibus Sedeae Fr. Pistorinia DC. Rosularia (DC.) Stapf Prometheum (A. Berger) H. Ohba Afrovivella A. Berger Sedella Britton & Rose Dudleya Britton & Rose Sedum L. Villadia Rose Lenophyllum Rose Graptopetalum Rose Thompsonella Britton & Rose Echeveria DC. Pachyphytum Link et al. Onerfamile Kalanchoideae A.Berger Adromischus Lem. Cotyledon L. Kalanchoe Adans. Tylecodon Toelken Onerfamile Crassuloideae Burnett Crassula L. Hypagophytum A. Berger An do san diar noch hybriden: × Cremnadia C.H. Uhl × Cremneria Moran × Cremnopetalum × Cremnosedum Kimnach & G. Lyons × Cremsonella C.H. Uhl × Dudleveria G.D. Rowley × Grapsonella G.D. Rowley × Graptoladia C.H. Uhl × Graptophytum × Graptosedum G.D. Rowley × Graptoveria G.D. Rowley


Wat menst dü? Stianpöber (Hylotelephium) Stianpöber (Sedum)


Stianpöber as en skööl faan plaanten uun det famile (Crassulaceae). Di nööm komt faan det greks wurd „ύλη“ (hyle) för walt an „τηλέφιον“ (telephion) för waltplaanten. H. anacampseros – H. angustum – H. bonnafousi – H. callichromum – H. caucasicum – H. cauticola – H. cyaneum – H. erythrostictum – H. ewersii – H. furusei – H. maximum – H. mingjinianum – H. pallescens – H. parvistamineum – H. pluricaule – H. populifolium – H. sanguineum – H. sieboldii – H. sordidum – H. specksii – H. spectabile – H. subcapitatum – H. tatarinowii – H. telephioides – H. telephium – H. tianschanicum – H. uralense – H. ussuriense – H. verticillatum – H. viride – H. viviparum Hylotelephium anacampseros Hylotelephium cauticola Hylotephium sieboldii Hylotelephium spectabile Hylotelephium telephium subsp. maximum Hylotelephium telephium subsp. fabaria Commonskategorii: Stianpöber – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Stianpöber


Stianpöber as en skööl faan amanbi 420 plaantenslacher uun det famile Crassulaceae. Sedum burrito Sedum debile Bleeden münster S. sect. Bracteata – S. sect. Centripetalia – S. sect. Filipes – S. sect. Fruticisedum – S. sect. Gormania – S. sect. Hobsonia – S. sect. Japonica – S. sect. Lanceolata – S. sect. Mexicali – S. sect. Oreades – S. sect. Orientalia – S. sect. Pachysedum – S. sect. Primuloida – S. sect. Sedum – S. sect. Smithia – S. sect. Stolonifera – S. sect. Tetrorum (Sedum adolphii) Sedum nussbaumerianum Commonskategorii: Stianpöber (Sedum) – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Stianpöber (Sedum)


Luuken (Sempervivum) san en skööl faan amanbi 200 plaantenslacher uun det famile Crassulaceae. Di latiinsk nööm komt faan semper för ‚leewen‘ an vivus för ‚laben‘ an ment wel soföl üs "lewet iiwag". Auer 7000 suurten san för guarder aptaanj wurden. Luuken san nai mä Aeonium. Sempervivum calcareum Sempervivum globiferum subsp. globiferum Huar Luuken natüürelkerwiis föörkem Commonskategorii: Luuken – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Luuken


A Riiblisen (Ribes) san det iansagst skööl uun det plaantenfamile Grossulariaceae mä 140 bit 160 slacher. R. subg. Berisia – R. subg. Grossularia – R. subg. Grossularioides – R. subg. Parilla – R. subg. Ribes (Eegentelk) Riiblis (Ribes rubrum) Solbei (Ribes nigrum) Stikelbei, Stekebäär (Ribes uva-crispa) Commonskategorii: Riiblisen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Riiblisen


At (Eegentelk) Riiblis (Ribes rubrum) het uun Bayern an Uastenrik bal jüst so: Rote Ribisel. Hat as en plaant an uk en frücht uun det famile faan a Grossulariaceae. Plaanten Bloos At jaft uk witj riiblisen Plooket riiblisen Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Riiblisen (Ribes rubrum) Wikispecies hää en artiikel tu: Riiblisen (Ribes rubrum)


Vorlage:Infobox Chemikalie/Summenformelsuche vorhanden Capsaicin (CPS) as en alkaloid an komt uun paprika-plaanten (Capsicum) föör. Diar kön Capsaicinoiden ütj wonen wurd. Jo haa nian klöör an smaääk skarep. Hü skarep wat smääkt, koon mä det Scoville-skaala meeden wurd: Dootenbleed (E)-Capsaicin bi Merck, ufrepen di 5. August 2010. The Merck Index. An Encyclopaedia of Chemicals, Drugs and Biologicals. 14. aplaag, 2006, S. 286, ISBN 978-0-911910-00-1. Dootenbleed Capsaicin bi Sigma-Aldrich, ufrepen di 15. März 2011. Capsaicin bi ChemIDplus Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


At DIN 31635 leit en ianhaidelk amskriiwen faan araabisk tu latiinsk buksteewen fääst. w:de:DIN_31635 Detdiar sidj skal di (iarst ans) widjer feer.


Alkaloiiden (det wurd komt faan araabisk القلية, DMG al-qalya ‚ääsk‘ an greks -oides: ‚lik‘, det ‚liket ääsk‘) san natüürelk föörkemen cheemisk ferbinjangen, an jo haa grat iinflööd üüb di minsk an sin sünjhaid. Diar wurd son 10.000 ferbinjangen tu tääld. Alkaloiiden san giftag. Alkaloiden mä heterocyclisk Stikstoof Pyrrolidin-Alkaloiden: t. b. Hygrin Steroid-Alkaloiden: t. b. Solanin Pyridin-Alkaloiden: t. b. Nicotin, Anabasin Piperidin-Alkaloiden: t. b. Piperin Tropan-Alkaloiden: t. b. Atropin, Cocain, Hyoscyamin, Scopolamin Chinolin-Alkaloiden: t. b. Chinin, Chinidin Isochinolin-Alkaloiden: t. b. Morphin, Codein, Papaverin, Berberin, Tubocurarin Indol-Alkaloiden: t. b. Ajmalin, Ergotamin, Yohimbin, Reserpin, Strychnin Purin-Alkaloiden: t. b. Coffein, Theophyllin, Theobromin Alkaloiden mä acyclisk Stikstoof: t. b. Ephedrin, Mescalin Commonskategorii: Alkaloid – Saamlang faan bilen of filmer Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


Solbei (Ribes nigrum) het en plaant an uk sin früchten uun det famile Grossulariaceae. Uun a Sweits sait'am uk Cassis. 'ECM': grat beien, kurt drüüwen 'Titania': stark plaant, kurt staal 'Tsema': lung drüüwen 'Ometa': madellung drüüwen, gud smaag 'Bona': grat beien, gud smaag 'Silvergieters Suarten': stark plaant, grat an swet beien Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Solbeien Wikispecies hää en artiikel tu: Solbeien Solbei. Uun: FloraWeb.de.


At Stikelbei, (fe.) Stekebäär, (sö.) Stekelsbiar (Ribes uva-crispa, uk: Ribes grossularia) as en plaant an uk sin früchten uun det famile Grossulariaceae. Hat komt uun Euroopa, Aasien an Nuurdafrikoo föör. Rip früchten faan en ruad suurt Bloos Tiaknang 'Achilles': ruad früchten, gud smaag 'Green kuugel': grat früchten, laachtgreen, swet-sür 'Invicta': green, madelgrat 'Pax': ruad, hiaret früchten 'Xenia': laachtruad, grat früchten, gud smaag Online-Bereegnang faan't Universität Hohenheim Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Stikelbeien Wikispecies hää en artiikel tu: Stikelbeien


Henepplaanten (Cannabaceae) san en plaantenfamile uun det order faan a Rosales mä amanbi 170 slacher. A wichtagsten san was henep an hoop. efter GRIN: Aphananthe Planch. (Syn.: Homoioceltis Blume, Mirandaceltis Sharp) Henep (Cannabis L.) Celtis (Syn.: Momisia F.Dietr., Sparrea Hunz. & Dottori) Chaetacme Planch. (Syn.: Chaetachme Planch., orth. var.) Gironniera Gaudich. (Syn.: Helminthospermum Thwaites, Nematostigma Planch.) Hoop (Humulus L., Syn.: Humulopsis Grudz., Lupulus Mill.) Lozanella Greenm. (iar uun Ulmaceae) Parasponia Miq. Pteroceltis Maxim. Trema Lour. (Syn.: Sponia Comm. ex Decne.) Cannabaceae uun Germplasm Resources Information Network (GRIN), Ministeerium för büürerei uun Ameerikoo, ARS, National Genetic Resources Program. National Germplasm Resources Laboratory, Beltsville, Maryland. Commonskategorii: Henepplaanten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Henepplaanten


Hoop (Humulus) as en skööl faan trii plaantenslacher uun det famile faan a henepplaanten (Cannabaceae). Jo kem bluas üüb a nuurdelk eerdheleft föör. Di wichtagst slach as di Echt Hoop, diar woort biir faan maaget. Echt Hoop (Humulus lupulus L.) Japoonsk Hoop (Humulus scandens (Lour.) Merr., Syn.: Antidesma scandens Lour., Humulopsis scandens (Lour.) Grudzinskaja, Humulus japonicus Sieb. & Zucc.) Yunnan-Hoop (Humulus yunnanensis Hu) Commonskategorii: Hoop (Humulus) – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Hoop (Humulus)


Wat menst dü? Hoop, det plaant Hein Hoop


Echt Hoop (Humulus lupulus) as en plaant uun det famile faan a Henepplaanten (Cannabaceae). Diar woort biir faan maaget. Hoop woort uk uun a medesiin iinsaat. Hoopplaanten Hoopfrüchten Ual hooppres Hallertauer Mittelfrüher Hersbrucker Spät Spalter Tettnanger Hallertauer Tradition Perle Spalter Select Saphir Opal Smaragd Northern Brewer Nugget Wye Target Hallertauer Magnum Hallertauer Taurus Hallertauer Merkur Herkules Commonskategorii: Echt Hoop – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Humulus lupulus Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


Braannäädelplaanten (Urticaceae) san en plaantenfamile uun det order faan a Rosales. Diar hiar wel son 2.625 slacher tu. Boehmerieae – Cecropieae – Elatostemateae – Forsskaoleae – Parietarieae – Urticeae Aboriella Bennet Achudemia Blume Archiboehmeria C.J.Chen Astrothalamus C.B.Rob. Australina Gaudich. Boehmeria Jacq. Cecropia Loefl. (Syn.: Ambaiba Adans.) Chamabainia Wight Coussapoa Aubl. Cypholophus Wedd. Debregeasia Gaudich. Dendrocnide Miq. Didymodoxa E.Mey. ex Wedd. Discocnide Chew Droguetia Gaudich. Elatostema J.R.Forst. & G.Forst. Forsskaolea L. Gesnouinia Gaudich. Gibbsia Rendle Girardinia Gaudich. Gyrotaenia Griseb. Hemistylus Benth. Hesperocnide Torr. Hyrtanandra Miq. (Syn.: Gonostegia Turcz. und Memorialis Buch.-Ham. ex Wedd.) Laportea Gaudich. Lecanthus Wedd. Leucosyke Zoll. & Moritzi Maoutia Wedd. Meniscogyne Gagnep. Metatrophis F.Br. Musanga C.Sm. ex R.Br. Myrianthus P.Beauv. Myriocarpa Benth. Nanocnide Blume Neodistemon Babu & A.N.Henry Neraudia Gaudich. Nothocnide Blume ex Chew Obetia Gaudich. Oreocnide Miq. Parietaria L. Pellionia Gaudich. Petelotiella Gagnep. Phenax Wedd. Pilea Lindl. Pipturus Wedd. Poikilospermum Zipp. ex Miq. Pourouma Aubl. Pouzolzia Gaudich. (mä Gonostegia Turczaninow) Procris Comm. ex Juss. Rousselia Gaudich. Sarcochlamys Gaudich. Sarcopilea Urb. Soleirolia Gaudich. Touchardia Gaudich. Urera Gaudich. Braannäädler (Urtica L.) Commonskategorii: Urticaceae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Urticaceae


Braannäädler, (sö.) Blaanern (Urtica) san en skööl faan plaanten uun det famile Urticaceae. Urtica atrovirens Req. ex Loisel. Urtica bianorii (Knoche) Paiva Urtica cannabina L. Grat Braannäädel (Urtica dioica L.) Urtica kioviensis Rogow. Urtica membranacea Poir. ex Savigny Urtica morifolia Poir. Urtica pilulifera L. Urtica pubescens Ledeb. Urtica rupestris Guss. Urtica sondenii (Simmons) Avrorin ex Geltman Urtica stachyoides Webb & Benth. Letj Braannäädel (Urtica urens L.) Urtica angustifolia Fisch. ex Hornem. Urtica ardens Link Urtica aspera Petrie Urtica atrichocaulis (Hand.-Mazz.) C.J.Chen Urtica aucklandica Hook.f. Urtica australis Hook.f. Urtica ballotifolia Wedd. Urtica berteroana Phil. Urtica buchtienii Ross Urtica chamaedryoides Pursh Urtica circularis Sorarú Urtica echinata Benth. Urtica ferox G.Forst. Urtica fissa E.Pritz. Urtica flabellata Kunth Urtica glomeruliflora Steud. Urtica haussknechtii Boiss. Urtica hyperborea Jacq. ex Wedd. Urtica incisa Poir. Urtica laetevirens Maxim. Urtica leptophylla Kunth Urtica lilloi (Hauman) Geltman Urtica linearifolia (Hook.f.) Cockayne Urtica longispica Killip Urtica macbridei Killip Urtica magellanica Juss. ex Poir. Urtica mairei H.Lév. Urtica masafuerae Phil. Urtica mexicana Liebm. Urtica mollis Steud. Urtica orizabae Liebm. Urtica parviflora Roxb. Urtica platyphylla Wedd. Urtica praetermissa V.W.Steinm. Urtica spiralis Blume Urtica taiwaniana S.S.Ying Urtica thunbergiana Sieb.& Zucc. Urtica triangularis Hand.-Mazz. Urtica trichantha (Wedd.) Acevedo & Navas Commonskategorii: Braannäädler – Saamlang


At Grat Braannäädel (Urtica dioica) as en plaantenslach uun det famile Urticaceae. Uun Euroopa san diar tau onerslacher: Urtica dioica subsp. dioica Urtica dioica subsp. subinermis Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Grat Braannäädel Wikispecies hää en artiikel tu: Grat Braannäädel Grat Braannäädel. Uun: FloraWeb.de. Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


Vietnam as en lönj önj Aasien. Deer booge amenbai 87 miljoon mansche. Jü politiik önj Vietnam heed bloot iinj partai, dåt as jü kommunistische partai. Ca Mau Dong Hoi Ho Chi Minh-stää Vung Tau


At Letj Braannäädel (Urtica urens) as en plaantenslach uun det famile Urticaceae. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Letj Braannäädel (Urtica urens) Wikispecies hää en artiikel tu: Letj Braannäädel (Urtica urens) Letj Braannäädel. Uun: FloraWeb.de. Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


Iiperplaanten (Ulmaceae) san en plaantenfamile uun det order faan a Rosales. Diar jaft at sööwen sköölen faan, diar miast üüb a nuurdelk eerdheleft waaks. efter GRIN: Ampelocera Hemiptelea Holoptelea Phyllostylon Planera Iipern (Ulmus) mä 20 bit 30 slacher Zelkova mä 7 slacher Ulmaceae uun Germplasm Resources Information Network (GRIN), Ministeerium för büürerei uun Ameerikoo, ARS, National Genetic Resources Program. National Germplasm Resources Laboratory, Beltsville, Maryland. Commonskategorii: Iiperplaanten (Ulmaceae) – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Iiperplaanten


Iipern (Ulmus), efter't holt uk Rüster näämd, san en skööl faan plaanten uun det famile faan a Iiperplaanten (Ulmaceae). Diar jaft at son 40 ünlik slacher faan. Iipern sterew uun Madeleuroopa so biletjen ütj, auer jo ei jin iinslebet kraankhaiden uun kem. Wan faan iipern snaaket woort, as miast at Fial-Iiper (Ulmus minor) mend Fial-Iiper (Ulmus minor) Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Iipern (Ulmus) Wikispecies hää en artiikel tu: Iipern (Ulmus)


A Fial-Iiper of uk man ianfach Iiper (Ulmus minor) as en somergreenen bleedenbuum uun det famile faan a Iiperplaanten (Ulmaceae). Uun Madeleuroopa stareft at Iiper so suutjis ütj, auer hat faan di skemel Ophiostoma (novo-) ulmi befäälen woort an diar ei jinuun koon. Di swaamp befäält fööraal ääler buumer, diar sjoker üs 15 cm uun a stam san. Ööders kön Iipern 600 juar ual an 40 m huuch wurd. Ulmus minor subsp. angustifolia. (Syn. U. minor var. cornubiensis) Ulmus minor subsp. minor (Syn. U. carpinifolia) Ulmus minor var. plotii Ulmus minor subsp. sarniensis Ulmus minor var. vulgaris (Syn. U. procera). Siad faan Ulmus minor Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Fial-Iipern Wikispecies hää en artiikel tu: Fial-Iipern Fial-Iiper. Uun: FloraWeb.de.


Wat menst dü? Skemel, di witj hingst Di skemelridjer, di romoon faan Theodor Storm Skemel (swaamp), di wääkst, wan wat ferskemelt


Skemel san eukariooten uun det hoodkategorii faan a Swaampen (Fungi). Fööraal tau klasen faan swaampen wurd üs skemel betiakent: Eurotiomycetes Zygomycetes Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Skemel Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


Ruusenplaanten (Rosaceae) san en grat plaantenfamile uun det order faan a Rosales. Sodenang san jo nai mä Henepplaanten, Iipern an Braannäädler. Amygdaloideae Amygdaleae – Exochordeae – Gillenieae – Kerrieae – Lyonothamneae – Maleae – Neillieae – Osmaronieae – Sorbarieae – Spiraeeae Dryadoideae Dryadeae Rosoideae Agrimonieae – Colurieae – Potentilleae – Roseae – Rubeae – Ulmarieae Spiraeoideae Pyreae At jaft wel son 3.000 plaantenslacher uun detdiar famile. Diar hiar uk föl früchten tu: Aapelbeien (Aronia) Sokerplumen (Amelanchier) Haageduurnbuumer (Crataegus) Kwitenbuumer (Cydonia) Kwitenbuum (Cydonia oblonga) Eriobotrya Loquat (Eriobotrya japonica) Eerdbeien (Fragaria) Guard-Eerdbei (Fragaria × ananassa) Aapelbuumer (Malus) Aapelbuum (Malus domestica) Stianfrüchtbuumer (Prunus) Aprikoos (Prunus armeniaca) Käärsbuum (Prunus cerasus) Plumbuum (Prunus domestica) Mandelbuum (Prunus dulcis) Drüüwenkäärs (Prunus padus) Firsich (Prunus persica) Japoonsk Blooskäärs (Prunus serrulata) Sleesuurn (Prunus spinosa) Peerbuumer (Pyrus) Peerbuum (Pyrus communis) Nashi (Pyrus pyrifolia of uk Pyrus sinensis) Ruusen, (fe.) Rocht Ruusen (Rosa) Hünjruus, Haagruus, Wil Ruus (Rosa canina) Irpelruus (Rosa rugosa) Dünemruus (Rosa spinosissima) Beienbosker (Rubus) Braandebei (Rubus fruticosus agg.) Himbei (Rubus idaeus) Madlunsia-Braandebei (Rubus ulmifolius) Fögelbeien (Sorbus) (Echt) Fögelbei (Sorbus aucuparia) Sweedsk Fögelbei (Sorbus intermedia) Commonskategorii: Ruusenplaanten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Ruusenplaanten


Ho Chi Minh-stää (iir Saigon) as jü grutste stää önj Vietnam. Jü stää heet 7.113.150 inboogere (2009).


At Braandebei (Rubus fruticosus agg.) as en frücht an en plaant uun det famile faan a Ruusenplaanten (Rosaceae). Diar san muar üs 2.000 slacher, diar det Braandebei like. Rubus fruticosus as diarbi salew en saamelnööm ("agg.") för en hialer rä slacher. Miast as wel di slach Rubus plicatus mend. Commonskategorii: Braandebeien (Rubus) – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Rubus fruticosus Wikispecies hää en artiikel tu: Rubus plicatus Braandebei. Uun: FloraWeb.de.


At Himbei (Rubus idaeus) as en frücht an en plaant uun det famile faan a Ruusenplaanten (Rosaceae). Diar san muar üs 2.000 slacher, diar det himbei like. Commonskategorii: Braandebeien (Rubus) – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Rubus idaeus Himbei. Uun: FloraWeb.de.


Beienbosker san en skööl faan flook düüsen plaantenslacher uun det famile faan a Ruusenplaanten (Rosaceae). Bekäänd slacher san at: Braandebei (Rubus fruticosus agg.) Himbei (Rubus idaeus) Madlunsia-Braandebei (Rubus ulmifolius) Commonskategorii: Beienbosker – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Beienbosker


At Madlunsia-Braandebei (Rubus ulmifolius) as en frücht an en plaant uun det famile faan a Ruusenplaanten (Rosaceae). Diar san tau onerslacher: Rubus ulmifolius var. inermis Rubus ulmifolius var. ulmifolius Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Madlunsia-Braandebei Wikispecies hää en artiikel tu: Madlunsia-Braandebei


Dong Hoi as en stää önj e Prowins Quang Binh, Vietnam. Jü stää heet 103.988 inboogere (2009). Fluuchplaats Dong Hoi


Aapelbuumer (Malus) san en skööl faan 42 bis 55 slacher uun det plaantenfamile faan a ruusenplaanten (Rosaceae). Di wichtagst slach as was di Malus domestica, huar en hialer rä suurten faan aptaanj wurden san. M. sect. Chloromeles M. angustifolia – M. coronaria – M. ioensis M. sect. Gymnomeles M. baccata – M. floribunda – M. halliana – M. hupehensis – M. mandshurica – M. rockii – M. sargentii – M. sikkimensis – M. spontanea – M. toringo M. × arnoldiana – M. × hartwigii – M. × zumi M. sect. Malus M. asiatica – M. crescimannoi – M. domestica – M. muliensis – M. orientalis – M. prunifolia – M. pumila – M. sieversii – M. spectabilis – M. sylvestris M. × astracanica – M. × eleyi – M. × magdeburgensis – M. × micromalus M. sect. Sorbomalus M. fusca – M. kansuensis – M. komarovii – M. toringoides – M. transitoria M. sect. Yunnanenses M. honanensis – M. ombrophila – M. prattii – M. yunnanensis Nothospecies M. × adstringens – M. × asiatica – M. × atrosanguinea – M. × dawsoniana – M. × platycarpa – M. × purpurea – M. × riversicarnea – M. × robusta – M.


Fögelbeien (Sorbus) san en skööl faan 100 plaantenslacher uun det famile faan a Ruusenplaanten (Rosaceae). Jo waaks üüb a nuurdelk eerdheleft. "Echt" Fögelbei (Sorbus aucuparia) Sorbus aria Sorbus scalaris (Echt) Fögelbei (Sorbus aucuparia) Sweedsk Fögelbei (Sorbus intermedia) Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Sorbus Wikispecies hää en artiikel tu: Sorbus


At (Echt) Fögelbei (Sorbus aucuparia, L. ; Syn. Pyrus aucuparia, Gaertner) as en bleedenbuum uun det famile faan a Ruusenplaanten (Rosaceae). Bloosen Früchten (juupen) Buum Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Fögelbeien Wikispecies hää en artiikel tu: Fögelbeien Fögelbei. Uun: FloraWeb.de.


Eerdbeien (Fragaria) san en skööl faan sowat 20 plaantenslacher uun det famile faan a ruusenplaanten (Rosaceae). Fragaria chiloensis (L.) Duchesne Fragaria daltoniana J. Gay Fragaria iinumae Makino Fragaria iturupensis Staudt Fragaria moupinensis (Franch.) Cardot Fragaria moschata (Duch.) Weston Fragaria nilgerrensis Schltdl. ex J. Gay Fragaria nipponica Makino Fragaria nubicola (Hook. f.) Lindl. ex Lacaita Fragaria orientalis Losinsk. Fragaria vesca L. Fragaria virginiana Mill. Fragaria viridis (Duch.) Weston Fragaria yezoensis Hara Guard-eerdbei (Fragaria × ananassa) (Duch.) Decne. & Naudin Fragaria × vescana Rud. Bauer & A. Bauer Leo Fox, John Langley, Torkild Hinrichsen: Die Erdbeere, Verführung in Rot. Kulturgeschichte einer Frucht aus den Vierlanden. Husum Druck, Husum. 2001. ISBN 3-89876-002-2. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Eerdbeien Wikispecies hää en artiikel tu: Eerdbeien


At Guard-Eerdbei (Fragaria × ananassa, Syn. Fragaria × magna) as det kultiwiaret Eerdbei uun det famile faan a Ruusenplaanten (Rosaceae). Hat as ütj amerikoonsk slacher iinkrüsagt wurden. Rip Eerdbei Eerdbeibloos Plooket Eerdbeien Eerdbeitort Eerdbeikuuks Eerdbeien mä moolk Commonskategorii: Guard-Eerdbeien – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Guard-Eerdbeien


Haageduurnbuumer (Crataegus) san en skööl faan 200 bit 300 bosker of letj buumer uun det plaantenfamile faan a Ruusenplaanten (Rosaceae). Uun Euroopa käänt am 22 slacher, uun Sjiisklun trii. Miast ment am wel di slach Crataegus monogyna, hi as oober swaar mad öödern tu käänen. Di nööm komt faan haag = iinwoksen stak lun, huar di bosk hal üüb a waaler wääkst. En haageduurnbuum bleut. Bloosen Früchten A slacher uun Sjiisklun het: Crataegus monogyna Jacq. Crataegus laevigata (Poir.) D. C. (Syn.: C. oxyacantha auct.) Crataegus rhipidophylla Gand. (Syn.: C. rosiformis Janka, C. curvisepala Lindm.) Commonskategorii: Haageduurnbuumer – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Haageduurnbuumer


A Kwitenbuum (Cydonia oblonga) as di iansagst plaantenslach uun det skööl Cydonia an hiart tu a ruusenplaanten (Rosaceae). Hi as en ualen kultuurbuum. Bloos, frücht an siad Bloosen Kwiten"bruad" ‘Bereczki’: mil an mä grat früchten ‘Bourgeaut’ ‘Champion’ ‘Cydopom’ ‘Cydora’ ‘Cydora Robusta’ ‘Konstantinopel-kwit’ ‘Lungfrüchten’ ‘Leskovač’, ‘Leskovac’ of ‘Lescovac’ ‘Portugiisk peerenkwit’ ‘Quebec’ ‘Radonia’ ‘Ronda’ ‘Toronto’ ‘van Deman’ ‘Vranja’ of ‘Vrania’ ‘Wudonia’ Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Kwiten (Cydonia oblonga) Wikispecies hää en artiikel tu: Kwiten (Cydonia oblonga)


Peerbuumer (Pyrus) san en skööl faan 25 bit 28 slacher uun det famile faan a ruusenplaanten (Rosaceae). Faan bedüüdang för a büürerei san oober fööraal tau slacher: Pyrus communis an Pyrus pyrifolia. Peerbuumer bleu Peerknob Bloos efter GRIN Pyrus armeniacifolia T.T.Yu Pyrus austriaca A. Kern. Pyrus autumnalis Koidz. Pyrus betulifolia Bunge Pyrus boissieriana Buhse Pyrus bretschneideri Rehder Pyrus calleryana Decne. Pyrus × canescens Spach = P. × nivalis × P. salicifolia Pall. (Kultuur-)Peerbuum (Pyrus communis L., Syn.: Pyrus asiae-mediae Popov, Pyrus balansae Decne., Pyrus bourgaeana Decne., Pyrus caucasica Fed., Pyrus communis subsp. bourgaeana (Decne.) Nyman, Pyrus communis var. mariana Willk., Pyrus domestica Medik., Pyrus elata Rubtzov, Pyrus medvedevii Rubtzov) Pyrus cordata Desv. Pyrus cossonii Rehder Pyrus crenata Buch.-Ham. ex D.Don Pyrus dimorphophylla Makino Pyrus elaeagrifolia Pall. Pyrus fauriei C.K.Schneid. Pyrus gharbiana Trab. Pyrus glabra Boiss. Pyrus hondoensis Nakai & Kikuchi Pyrus hopeiensis T.T.Yu Pyrus koehnei C.K.Schneid. Pyrus korshinskyi Litv. Pyrus ×lecontei Rehder = P. communis × P. elaeagrifolia, Syn.: Salbeiblatt-Birne (P. salviifolia DC.) Pyrus pashia Buch.-Ham. ex D.Don (Syn.: Pyrus kumaoni Decne. ex Hook. f., Pyrus nepalensis Hort ex Decne., Pyrus pashia var. kumaoni (Decne. ex Hook. f.) Stapf, Pyrus variolosa Wall. ex Brandis) Pyrus mamorensis Trab. Pyrus maximowicziana Nakai


Wat menst dü Peerbuum, det frücht of di buum Elektrisk peer, det lamp


A peerbuum (Pyrus communis) as en buum uun det famile faan a ruusenplaanten (Rosaceae). Hi as en ualen kultuurbuum mä en hialer rä suurten. 'Alexander Lucas' 'Conference' 'Forelenpeer' 'Ääder faan Trévoux' 'Gellerts Böderpeer' 'Grat kaathood' 'Gud Luise' 'Dr. Jules Guyot' 'Karcherpeer' 'Knauspeer' 'Köstelk faan Charneux' 'Saftpeer' 'Packhams' 'Palmiskpeer' 'Schweizer Weederpeer' 'Williams Christ' http://ndb.nal.usda.gov/ Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Peerbuum Wikispecies hää en artiikel tu: Peerbuum Peerbuum. Uun: FloraWeb.de.


At nashi (Pyrus pyrifolia of uk Pyrus sinensis) (japoonsk: 梨, nashi, det ment peer) as en peerbuum uun det famile faan a ruusenplaanten (Rosaceae). Hat het uk japoonsk peer. Ööders üs at kultuur-peer mä aal sin suurten komt at nashi oober ei faan Pyrus communis uf. Buark Bloos Frücht Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Nashi (Pyrus pyrifolia) Wikispecies hää en artiikel tu: Nashi (Pyrus pyrifolia)


A Ruusen, (fe.) Rocht Ruusen (Rosa) san en skööl faan 100 bit 250 plaantenslacher uun det famile faan a Ruusenplaanten (Rosaceae). Hör früchten san juupen. Twiig an juupen faan Rosa rubiginosa Bloosenmünster faan Rosa tomentosa Ruuspuurter Hünjruus, Haagruus, Wil Ruus (Rosa canina) Irpelruus (Rosa rugosa) Dünemruus (Rosa spinosissima) Commonskategorii: Ruusen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Ruusen


At Hünjruus, Haagruus of Wil Ruus (Rosa canina) as en Ruusenplaant uun det famile Rosaceae. Twiig, bloos an frücht Bloos Juupen Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Hünjruus (Rosa canina) Wikispecies hää en artiikel tu: Hünjruus (Rosa canina) Hünjruus. Uun: FloraWeb.de.


Wat menst dü? Ruusen, a plaanten Ruus (kraankes)


At irpelruus (Rosa rugosa) as en wil ruus uun det famile faan a Rosaceae. R. rugosa suurt 'Blanc Double de Coubert' R. rugosa suurt 'Dagmar Hastrup' Juupen faan R. rugosa Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Irpelruusen Wikispecies hää en artiikel tu: Irpelruusen


At Dünemruus (Rosa spinosissima of Rosa pimpinellifolia) as en wil Ruus uun det famile Rosaceae. Juup Puurter Bosk Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Dünemruusen Wikispecies hää en artiikel tu: Dünemruusen Dünemruus. Uun: FloraWeb.de.


Stianfrüchtbuumer san en skööl faan muar üs 200 plaantenslacher uun det famile faan a Ruusenplaanten (Rosaceae). P. subg. Amygdalus – P. subg. Cerasus – P. subg. Emplectocladus – P. subg. Prunus Aprikoos (Prunus armeniaca) Käärsbuum (Prunus cerasus) Plumbuum (Prunus domestica) Mandelbuum (Prunus dulcis) Loorbeikäärs (Prunus laurocerasus), uk: Käärsloorbei Drüüwenkäärs (Prunus padus) Firsich (Prunus persica) Japoonsk Blooskäärs (Prunus serrulata) Sleesuurn (Prunus spinosa) Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Stianfrüchtbuumer Wikispecies hää en artiikel tu: Stianfrüchtbuumer


Faxe Komuun as en däänsk komuun uun't regiuun Sjælland. Hat as 404,90 km² grat an hää 37.161 iinwenern (Stant 1. Janewoore 2022). At ferwaltang sat uun Haslev. Det sarkspal Hårlev Sogn leit tu en graten dial uun't Stevns Komuun. Det sarkspal Sædder Sogn leit tu en graten dial uun't Køge Komuun. www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Statistikbanken -> Befolkning og valg -> KM1: Befolkningen 1. januar, 1. april, 1. juli og 1. oktober efter sogn og folkekirkemedlemsskab (däänsk) Commonskategorii: Faxe Komuun – Saamlang faan bilen of filmer


Greve Komuun as en däänsk komuun üüb't eilun Sialun uun't regiuun Sjælland mä 50.818 iinwenern (Stant 1. Janewoore 2022). At ferwaltang sat uun Greve Strand. www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Statistikbanken -> Befolkning og valg -> KM1: Befolkningen 1. januar, 1. april, 1. juli og 1. oktober efter sogn og folkekirkemedlemsskab (däänsk) Commonskategorii: Greve Komuun – Saamlang faan bilen of filmer 55.58388888888912.295277777778Koordinaaten: 55° 35′ N, 12° 18′ O


Guldborgsund Komuun as en däänsk komuun uun't regiuun Sjælland. Diar hiart det eilun Falster tu an di uastelk dial faan't eilun Lolland. Det komuun as 900,60 km² grat an hää 60.310 iinwenern (Stant 1. Janewoore 2022).. At ferwaltang sat uun Nykøbing Falster. Guldborg amfaadet Brarup Sogn an Majbølle Sogn. Gedser Sogn as sant di 1. Oktuuber 2010 en aanj sarkspal. (efter Guldborgsund Komuun) Iisalmi uun Finlun Eutin uun Schleswig-Holstian Liepāja uun Letlun Kreis Harju uun Estlun www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Statistikbanken -> Befolkning og valg -> KM1: Befolkningen 1. januar, 1. april, 1. juli og 1. oktober efter sogn og folkekirkemedlemsskab (däänsk) Guldborgsund Komuun. Archiwiaret faan det originool di 30. August 2010. Ufrepen di 26. Jüüle 2010. Commonskategorii: Guldborgsund Komuun – Saamlang faan bilen of filmer


Holbæk Komuun as en däänsk komuun üüb Sialun mä 72.810 iinwenern (Stant 1. Janewoore 2022) an en grate faan 577,20 km². Hat hiart tu't regiuun Sjælland, at ferwaltang sat uun Holbæk. Commonskategorii: Holbæk Komuun – Saamlang faan bilen of filmer www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Statistikbanken -> Befolkning og valg -> KM1: Befolkningen 1. januar, 1. april, 1. juli og 1. oktober efter sogn og folkekirkemedlemsskab (däänsk)


Kalundborg Komuun as en däänsk komuun üüb Sialun mä 48.368 iinwenern (Stant 1. Janewoore 2022) an en grate faan 575,10 km². Hat hiart tu't regiuun Sjælland, at ferwaltang sat uun Kalundborg. www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Statistikbanken -> Befolkning og valg -> KM1: Befolkningen 1. januar, 1. april, 1. juli og 1. oktober efter sogn og folkekirkemedlemsskab (däänsk) Commonskategorii: Kalundborg Komuun – Saamlang faan bilen of filmer


Køge Komuun as en däänsk komuun üüb Sialun mä 61.718 iinwenern (1. Janewoore 2022) an en grate faan 256,50 km². Hat hiart tu't Regiuun Sjælland, at ferwaltang sat uun Køge. www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Statistikbanken -> Befolkning og valg -> KM1: Befolkningen 1. januar, 1. april, 1. juli og 1. oktober efter sogn og folkekirkemedlemsskab (däänsk) Commonskategorii: Køge Komuun – Saamlang faan bilen of filmer


Lejre Komuun as en däänsk komuun üüb Sialun mä 28.623 iinwenern (Stant 1. Janewoore 2022) an en grate faan 238,90 km². Hat hiart tu't regiuun Sjælland, at ferwaltang sat uun Kirke Hvalsø. Kyndeløse Sydmark leit dialwiis uk uun't Rye Sogn. Det stääd Lejre amfaadet a sarkspalen Allerslev Sogn an Rorup Sogn. www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Statistikbanken -> Befolkning og valg -> KM1: Befolkningen 1. januar, 1. april, 1. juli og 1. oktober efter sogn og folkekirkemedlemsskab (däänsk) Commonskategorii: Lejre Komuun – Saamlang faan bilen of filmer


Lolland Komuun as en däänsk komuun an leit üüb't eilun Lolland uun't regiuun Sjælland. Diar lewe 40.107 iinwenern (Stant 1. Janewoore 2022). www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Statistikbanken -> Befolkning og valg -> KM1: Befolkningen 1. januar, 1. april, 1. juli og 1. oktober efter sogn og folkekirkemedlemsskab (däänsk) Commonskategorii: Lolland Komuun – Saamlang faan bilen of filmer


Næstved Komuun as en däänsk komuun üüb't eilun Sialun mä 83.801 iinwenern (Stant 1. Janewoore 2022) an en grate faan 676,40 km². Hat hiart tu't regiuun Sjælland, at ferwaltang sat uun Næstved. Det stääd Næstved amfaadet a sarkspalen Sankt Jørgens Sogn, Sankt Mortens Sogn an Sankt Peders Sogn, an tu en dial uk a sarkspalen Herlufsholm, Holsted, Rønnebæk an Vejlø. Brøderup woort sant 2010 tuup tääld mä Tappernøje. www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Statistikbanken -> Befolkning og valg -> KM1: Befolkningen 1. januar, 1. april, 1. juli og 1. oktober efter sogn og folkekirkemedlemsskab (däänsk) Commonskategorii: Næstved Komuun – Saamlang faan bilen of filmer


Wat meenst Dü? Dit Ailön Söl' (Sölring) Det eilun Sal (Öömrang) Di Föri Sylt (Föriskep, 1927) Di Föri Sylt Express


Odsherred Komuun as en däänsk komuun uun't regiuun Sjælland mä 32.881 iinwenern (1. Janewoore 2022) an en grate faan 354,10 km². At ferwaltang sat uun Højby, oober det grast stääd as Nykøbing Sjælland. Commonskategorii: Odsherred Komuun – Saamlang faan bilen of filmer www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Statistikbanken -> Befolkning og valg -> KM1: Befolkningen 1. januar, 1. april, 1. juli og 1. oktober efter sogn og folkekirkemedlemsskab (däänsk)


Ringsted Komuun as en däänsk komuun uun't regiuun Sjælland mä en grate faan 294,60 km² an 35.141 iinwenern (Stant 1. Janewoore 2022). At ferwaltang sat uun Ringsted. Det stääd Ringsted amfaadet a sarkspalen Ringsted Sogn an Benløse Sogn. www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) www.statistikbanken.dk → Befolkning og valg → Folketal → Tabel BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Statistikbanken -> Befolkning og valg -> KM1: Befolkningen 1. januar, 1. april, 1. juli og 1. oktober efter sogn og folkekirkemedlemsskab (däänsk) Commonskategorii: Ringsted Komuun – Saamlang faan bilen of filmer


Roskilde Komuun as en däänsk komuun üüb't eilun Sialun mä 89.447 iinwenern (1. Janewoore 2022) an en grate faan 211,80 km². Hat hiart tu't regiuun Sjælland, at ferwaltang sat uun Roskilde. Roskilde amfaadet a sarkspalen Himmelev Sogn, Roskilde Domsogn, Roskilde Søndre Sogn, Sankt Jørgensbjerg Sogn, Vindinge Sogn an Vor Frue Sogn. Havdrup leit tu en graten dial uun't Havdrup Sogn uun't Solrød Komuun. Det stääd Viby amfaadet Syv Sogn an dialwiis uk Dåstrup Sogn. Irlun Dublin uun Irlun (sant 2008) Grichenlun Kujalleq uun Greenlun (sant 1996) Litauen Pasvalys uun Litauen (sant a 1990er juaren) Sweeden Vara uun Sweeden (sant a 1970er juaren) Roskilde as auer det ferbinjang MECINE (Medium Cities In Europe) uk ferbünjen mä Joensuu uun Finlun, Linköping uun Sweeden an Tønsberg uun Norweegen. Commonskategorii: Roskilde Komuun – Saamlang faan bilen of filmer www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Statistikbanken -> Befolkning og valg -> KM1: Befolkningen 1. januar, 1. april, 1. juli og 1. oktober efter sogn og folkekirkemedlemsskab (däänsk)


Slagelse Komuun as en däänsk komuun üüb't eilun Sialun mä 79.691 iinwenern (1. Janewoore 2022) an en grate faan 568,00 km². Hat hiart tu't regiuun Sjælland, at ferwaltang sat uun Slagelse. Uun Agersø wene sant 2009 maner üs 200 iinwenern. Slagelse amfaadet Antvorskov Sogn, Nørrevang Sogn, Ottestrup Sogn, Sankt Mikkels Sogn an Sankt Peders Sogn. Skælskør amfaadet Skælskør Sogn an Eggeslevmagle Sogn. Sant 2008 wene uun Eggeslevmagle maner üs 200 iinwenern. Korsør amfaadet a sarkspalen Halskov Sogn an Sankt Povls Sogn. www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Statistikbanken -> Befolkning og valg -> KM1: Befolkningen 1. januar, 1. april, 1. juli og 1. oktober efter sogn og folkekirkemedlemsskab (däänsk) Commonskategorii: Slagelse Komuun – Saamlang faan bilen of filmer


Solrød Komuun as en däänsk komuun bi at Køge Bugt uun't nuurden faan Køge uun't regiuun Sjælland mä en grate faan 40,10 km² an 23.794 iinwenern (Stant 1. Janewoore 2022). ¹ Lille Skensved leit tu en graten dial uun't Højelse Sogn uun't Køge Komuun ² Solrød Strand amfaadet a sarkspalen Karlstrup Sogn, Solrød Sogn an Jersie Sogn. www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Statistikbanken -> Befolkning og valg -> KM1: Befolkningen 1. januar, 1. april, 1. juli og 1. oktober efter sogn og folkekirkemedlemsskab (däänsk) Commonskategorii: Solrød Komuun – Saamlang faan bilen of filmer


Sorø Komuun as en komuun üüb't däänsk eilun Sialun. Tu't stääd Sorø hiar a sarkspalen Pedersborg Sogn an Sorø Sogn. www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Commonskategorii: Sorø Komuun – Saamlang faan bilen of filmer Amtelk wääbsidj faan't komuun (däänsk)


Stevns Komuun as en däänsk komuun uun't regiuun Sjælland mä 23.473 iinwenern (Stant 1. Janewoore 2022) an en grate faan 250,10 km². En graten dial faan Rødvig leit uun't Havnelev Sogn, di ööder dial uun't Lille Heddinge Sogn. En letjen dial faan Hårlev Sogn leit uun't Faxe Komuun. Vedskølle leit tu en graten dial uun't Køge Komuun. Sloot Gjorslev Stevns Klint www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Statistikbanken -> Befolkning og valg -> KM1: Befolkningen 1. januar, 1. april, 1. juli og 1. oktober efter sogn og folkekirkemedlemsskab (däänsk) Commonskategorii: Stevns Komuun – Saamlang faan bilen of filmer


Vordingborg Komuun as en däänsk komuun üüb a eilunen Sialun an Møn mä 45.352 iinwenern (Stant 1. Janewoore 2022) an en grate faan 619,60 km². Hat hiart tu't regiuun Sjælland, at ferwaltang sat uun Vordingborg. www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Statistikbanken -> Befolkning og valg -> KM1: Befolkningen 1. januar, 1. april, 1. juli og 1. oktober efter sogn og folkekirkemedlemsskab (däänsk) Commonskategorii: Vordingborg Komuun – Saamlang faan bilen of filmer


Albertslund Komuun as en däänsk komuun uun't regiuun Hovedstaden an uk dial faan't Hovedstadsområdet mä en grate faan 23,20 km² an 27.599 iinwenern (Stant 1. Janewoore 2022). At ferwaltang sat uun Albertslund, sowat 14 km waasten faan Kopenhuuwen. Mölndal, Sweeden, sant 1971 Grabow, Sjiisklun, sant 1972 Borken, Sjiisklun, sant 1987 Sisimiut, Greenlun, sant 1991 Říčany, Tschechien, sant 1993 Whitstable, Ingelun, sant 1995 East Renfrewshire, Skotlun, sant 1996 www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Statistikbanken -> Befolkning og valg -> KM1: Befolkningen 1. januar, 1. april, 1. juli og 1. oktober efter sogn og folkekirkemedlemsskab (däänsk) Commonskategorii: Albertslund Komuun – Saamlang faan bilen of filmer 55.65961612.357064Koordinaaten: 55° 39′ 34,6″ N, 12° 21′ 25,4″ O


Allerød Komuun as en däänsk komuun uun't regiuun Hovedstaden mä en grate faan 67,40 km² an 25.867 iinwenern (Stant 1. Janewoore 2022). At ferwaltang sat uun Lillerød. ABlovstrød Sogn leit tu en dial uk uun't Hørsholm Komuun. BDet stääd Birkerød leit fööraal uun't Rudersdal Komuun, oober tu en letjen dial uk uun't Allerød Komuun an uun't Furesø Komuun. CDet stääd Lillerød amfaadet Lillerød Sogn an Engholm Sogn. DDet stääd Lynge amfaadet Lynge Sogn an Uggeløse Sogn. www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Statistikbanken -> Befolkning og valg -> KM1: Befolkningen 1. januar, 1. april, 1. juli og 1. oktober efter sogn og folkekirkemedlemsskab (däänsk) Commonskategorii: Allerød Komuun – Saamlang faan bilen of filmer 55.86666666666712.366666666667Koordinaaten: 55° 52′ N, 12° 22′ O


Ballerup Komuun [ˈbalʔəʀob] as en däänsk komuun uun't regiuun Hovedstaden mä en grate faan 34,00 km² an 49.274 iinwenern (Stant 1. Janewoore 2022). At ferwaltang sat uun't stääd Ballerup. www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Commonskategorii: Ballerup Komuun – Saamlang faan bilen of filmer 55.73333333333312.366666666667Koordinaaten: 55° 44′ N, 12° 22′ O


Brøndby Komuun as en däänsk komuun uun't regiuun Hovedstaden mä en grate faan 21,00 km² an 35.651 iinwenern (Stant 1. Janewoore 2022). At ferwaltang sat uun Brøndby naibi Kopenhuuwen. Botkyrka, Sweeden Dorogomilovo, Ruslun Prag 2 (Mestske Casti Praha 2), Tschechien Stange, Norweegen Bezirk Steglitz-Zehlendorf, Berlin, Sjiisklun www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Statistikbanken -> Befolkning og valg -> KM1: Befolkningen 1. januar, 1. april, 1. juli og 1. oktober efter sogn og folkekirkemedlemsskab (däänsk) Commonskategorii: Brøndby Komuun – Saamlang faan bilen of filmer 55.65307648333312.411686183333Koordinaaten: 55° 39′ 11″ N, 12° 24′ 42″ O


Dragør Komuun [ˈdʀɑːwøːʔʀ] as en däänsk komuun uun't regiuun Hovedstaden üüb't eilun Amager mä en grate faan 18,30 km² an 14.640 iinwenern (Stant 1. Janewoore 2022). Det stääd Dragør amfaadet Dragør Sogn an dialwiis uk Store Magleby Sogn. www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Statistikbanken -> Befolkning og valg -> KM1: Befolkningen 1. januar, 1. april, 1. juli og 1. oktober efter sogn og folkekirkemedlemsskab (däänsk) Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Dragør 55.612.683333333333Koordinaaten: 55° 36′ N, 12° 41′ O


Egedal Komuun as en däänsk komuun uun't regiuun Hovedstaden mä en grate faan 125,90 km² an 44.375 iinwenern (Stant 1. Janewoore 2022). At ferwaltang sat uun Stenløse. ASmørumnedre leit uun't Smørum Sogn, uun't Måløv Sogn uun't Ballerup Komuun naibi an tu en letjen dial uk uun't Værløse Sogn uun't Furesø Komuun. BSmørumovre hää maner üs 200 iinwenern. www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Statistikbanken -> Befolkning og valg -> KM1: Befolkningen 1. januar, 1. april, 1. juli og 1. oktober efter sogn og folkekirkemedlemsskab (däänsk) Commonskategorii: Egedal Komuun – Saamlang faan bilen of filmer 55.76855833333312.212763888889Koordinaaten: 55° 46′ N, 12° 13′ O


Fredensborg Komuun as en däänsk komuun üüb't eilun Sialun uun't regiuun Hovedstaden mä 41.211 iinwenern (Stant 1. Janewoore 2022) an en grate faan 112,10 km². At ferwaltang sat uun Kokkedal. www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Statistikbanken -> Befolkning og valg -> KM1: Befolkningen 1. januar, 1. april, 1. juli og 1. oktober efter sogn og folkekirkemedlemsskab (däänsk) Commonskategorii: Fredensborg Komuun – Saamlang faan bilen of filmer


Frederiksberg Komuun [fʀɛðəʀegsˈbɛʀʔ] as en stääd an en däänsk komuun naibi Kopenhuuwen üüb't eilun Sialun mä en grate faan 8,70 km² an 103.608 iinwenern (Stant 1. Janewoore 2022). Det komuun woort mä tu't stääd Kopenhuuwen tääld. www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Statistikbanken -> Befolkning og valg -> KM1: Befolkningen 1. januar, 1. april, 1. juli og 1. oktober efter sogn og folkekirkemedlemsskab (däänsk) stääd Frederiksberg Commonskategorii: Frederiksberg Komuun – Saamlang faan bilen of filmer 55.67583333333312.511111111111Koordinaaten: 55° 41′ N, 12° 31′ O


Frederikssund Komuun [fʀɛðəʀegˈsonʔ] as en däänsk komuun üüb't eilun Sialun uun't regiuun Hovedstaden mä en grate faan 247,10 km² an 45.800 iinwenern (Stant 1. Janewoore 2022). At ferwaltang sat uun't stääd Frederikssund. A Uvelse Sogn leit tu en graten dial uun't Hillerød Komuun. Ingelun - Ramsgate Ingelun - Somerset Sweeden - Kumla, Sweeden Sweeden - Mjölby, Sweeden Finlun - Sipoo, Finlun Norweegen - Aurskog-Høland, Norweegen Spoonien - Catoira, Spoonien Poolen - Kowary, Poolen www.statistikbanken.dk: Tabelle BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Statistikbanken -> Befolkning og valg -> KM1: Befolkningen 1. januar, 1. april, 1. juli og 1. oktober efter sogn og folkekirkemedlemsskab (däänsk) Commonskategorii: Frederikssund Komuun – Saamlang faan bilen of filmer