At wool tu di 20. Bundesdai as di 26. September 2021 weesen. CDU – Krastelk Demokraatisk Unioon foon Sjiisklun (ei uun Bayern) an CSU – Krastelk-Sosiaal Unioon (bluat uun Bayern). SPD – Sosiaaldemokraatisk Partei foon Sjiisklun (uun aal bundeslunen) FDP – Frei Demokraatisk Partei (uun aal bundeslunen) Bündnis 90/Die Grünen (uun aal bundeslunen) Die Linke (uun aal bundeslunen) AfD – Alternatiif för Sjiisklun (uun aal bundeslunen) SSW - Süüdsleeswigs Weelerferbant Fiiw partein haa ian of een kandidoot an tau partein, det AfD an Die Linke, haa tau kandidooten üs föörst maan/wüf: CSU/CSU - Armin Laschet SPD - Olaf Scholz FDP - Christian Lindner Bündnis 90/Die Grünen - Annalena Baerbock SSW - Stefan Seidler AfD - Alice Weidel AfD - Tino Chrupalla Die Linke - Janine Wissler Die Linke - Dietmar Bartsch A Bundesdai hää 299 woolkreiser. At regiarang saat ham tuup faan trii partein: SPD, A Greenen an FDP. Bundeskansler as Olaf Scholz wurden. Bundesdaiwoolkreis Nuurdfresklun - Dithmarschen Nuurd Ergebnisse Deutschland - Der Bundeswahlleiter. Ufrepen di 27. September 2021.


Et Åmt Arensharde (aw Dånsch: Arns Herred) as en åmt önj e Kris Slaswik-Flansborj önj Slaswik-Holstiinj. Et åmt läit önjt weesten foon e kris. Et heet 14.373 manschne (2019). E hoodstää foont åmt as Silberstedt. Et åmt heet 9 gemiine: Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein: 4. Quartal 2019, statistik-nord.de Schleswig-Flensburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Näädelbuumer (Coniferopsida of Pinophyta) san en klas faan plaanten an hiar tu a huuger plaanten (Tracheophytes). Iar tääld a Gnetopsida of Gnetophyta üs en aanj klas. Daalang wurd jo mä tu a näädelbuumer tääld. Konifeeren (Coniferales of Pinales) Araucariaceae Kauribuumer (Agathis) Araukaarien (Araucaria) Wollemia Cephalotaxaceae Cephalotaxus Tsüpresenplaanten (Cupressaceae) Tsüpresen (Cupressus) Wacholder (Juniperus) Leewentsbuumer (Thuja) . . . Actinostrobus – Athrotaxis – Austrocedrus – Callitris – Calocedrus – Chamaecyparis – Cryptomeria – Cunninghamia – Cupressus – Diselma – Fitzroya – Glyptostrobus – Juniperus – Libocedrus – Metasequoia – Microbiota – Neocallitropsis – Papuacedrus – Pilgerodendron – Platycladus – Sequoia – Sequoiadendron – Taiwania – Taxodium – Tetraclinis – Thuja – Thujopsis – Widdringtonia – (Callitropsis – Fokienia – Hesperocyparis – Xanthocyparis) Pinaceae Tanen (Abies) Cathaya Tseedern (Cedrus) Keteleeria Lerchen (Larix) Nothotsuga Fichten (Picea) Sjüüren (Pinus) Pseudolarix Douglaasien (Pseudotsuga) Hemlock (Tsuga) Podocarpaceae . . . Acmopyle – Afrocarpus – Dacrycarpus – Dacrydium – Falcatifolium – Halocarpus – Lagarostrobos – Lepidothamnus – Manoao – Microcachrys – Nageia – Parasitaxus – Pectinopitys – Pherosphaera – Phyllocladus – Podocarpus – Prumnopitys – Retrophyllum – Saxegothaea – Sundacarpus Sciadopityaceae Sciadopitys Iiwenplaanten (Taxaceae) Amentotaxus Austrotaxus Pseudotaxus Iiwenbuumer (Taxus) Nödiiwen (Torreya) Gnetales Ephedraceae Gnetaceae Welwitschiaceae Buumer Commonskategorii: Näädelbuumer


Et Åmt Eggebek (aw Dånsch: Eggebæk) as en åmt önj e Kris Slaswik-Flansborj önj Slaswik-Holstiinj. Et åmt läit önjt weesten foon e kris. Et heet 8926 manschne (2019). E hoodstää foont åmt as Eggebek. Et åmt heet 8 gemiine: Eggebek Janneby Jerrishoe Jörl Langstedt Sollerup Süderhackstedt Wanderup Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein: 4. Quartal 2019, statistik-nord.de


Et Åmt Geltinger Bucht (aw Dånsch: Gelting Bugt) as en åmt önj e Kris Slaswik-Flansborj önj Slaswik-Holstiinj. Et åmt läit önjt nordååsten foon e kris. Et heet 12.205 manschne (2019). E hoodstää foont åmt as Steinbergkirche. Et åmt heet 16 gemiine: Ahneby Esgrus Gelting Hasselberg Kronsgaard Maasholm Nieby Niesgrau Pommerby Rabel Rabenholz Stangheck Steinberg Steinbergkirche Sterup Stoltebüll Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein: 4. Quartal 2019, statistik-nord.de


Et Åmt Haddeby (aw Dånsch: Haddeby) as en åmt önj e Kris Slaswik-Flansborj önj Slaswik-Holstiinj. Et åmt läit önjt sööden foon e kris. Et heet 8983 manschne (2019). E hoodstää foont åmt as Busdorf. Et åmt heet 8 gemiine: Borgwedel Busdorf Dannewerk Fahrdorf Geltorf Jagel Lottorf Selk Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein: 4. Quartal 2019, statistik-nord.de


Et Åmt Hürup (aw Dånsch: Hyrup) as en åmt önj e Kris Slaswik-Flansborj önj Slaswik-Holstiinj. Et åmt läit önjt norden foon e kris. Et heet 8612 manschne (2019). E hoodstää foont åmt as Hürup. Et åmt heet 7 gemiine: Ausacker Freienwill Großsolt Hürup Husby Maasbüll Tastrup Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein: 4. Quartal 2019, statistik-nord.de


Et Åmt Kappeln-Land (aw Dånsch: Kappel-Land) as en åmt önj e Kris Slaswik-Flansborj önj Slaswik-Holstiinj. Et åmt läit önjt ååsten foon e kris. Et heet 1444 manschne (2019). E hoodstää foont åmt as Kappeln. Et åmt heet 4 gemiine: Arnis Grödersby Oersberg Rabenkirchen-Faulück Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein: 4. Quartal 2019, statistik-nord.de


Et Åmt Kropp-Stapelholm (aw Dånsch: Krop-Stabelholm) as en åmt önj e Kris Slaswik-Flansborj önj Slaswik-Holstiinj. Et åmt läit önjt söödweesten foon e kris. Et heet 16.930 manschne (2019). E hoodstää foont åmt as Kropp. Et åmt heet 14 gemiine: Alt Bennebek Bergenhusen Börm Dörpstedt Erfde Groß Rheide Klein Bennebek Klein Rheide Kropp Meggerdorf Stapel Tetenhusen Tielen Wohlde Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein: 4. Quartal 2019, statistik-nord.de


Et Åmt Langballig (aw Dånsch: Langeballe) as en åmt önj e Kris Slaswik-Flansborj önj Slaswik-Holstiinj. Et åmt läit önjt norden foon e kris. Et heet 8272 manschne (2019). E hoodstää foont åmt as Langballig. Et åmt heet 7 gemiine: Dollerup Grundhof Langballig Munkbrarup Ringsberg Wees Westerholz Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein: 4. Quartal 2019, statistik-nord.de


Et Åmt Mittelangeln (aw Dånsch: Midtangel) as en åmt önj e Kris Slaswik-Flansborj önj Slaswik-Holstiinj. Et åmt läit önjt norden foon e kris. Et heet 10.091 manschne (2019). E hoodstää foont åmt as Satrup. Et åmt heet 3 gemiine: Mittelangeln Schnarup-Thumby Sörup Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein: 4. Quartal 2019, statistik-nord.de


Et Åmt Oeversee (aw Dånsch: Oversø) as en åmt önj e Kris Slaswik-Flansborj önj Slaswik-Holstiinj. Et åmt läit önjt norden foon e kris. Et heet 10.892 manschne (2019). E hoodstää foont åmt as Tarp. Et åmt heet 3 gemiine: Oeversee Sieverstedt Tarp Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein: 4. Quartal 2019, statistik-nord.de


Et Åmt Schafflund (aw Dånsch: Skovlun) as en åmt önj e Kris Slaswik-Flansborj önj Slaswik-Holstiinj. Et åmt läit önjt nordweesten foon e kris. Et heet 12.769 manschne (2019). E hoodstää foont åmt as Schafflund. Et åmt heet 13 gemiine: Böxlund Großenwiehe Hörup Holt Jardelund Lindewitt Medelby Meyn Nordhackstedt Osterby Schafflund Wallsbüll Weesby Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein: 4. Quartal 2019, statistik-nord.de


Et Åmt Südangeln (aw Dånsch: Sydangel) as en åmt önj e Kris Slaswik-Flansborj önj Slaswik-Holstiinj. Et åmt läit önjt ååsten foon e kris. Et heet 13.414 manschne (2019). E hoodstää foont åmt as Böklund. Et åmt heet 15 gemiine: Böklund Brodersby-Goltoft Havetoft Idstedt Klappholz Neuberend Nübel Schaalby Stolk Struxdorf Süderfahrenstedt Taarstedt Tolk Twedt Uelsby Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein: 4. Quartal 2019, statistik-nord.de


Et Åmt Süderbrarup (aw Dånsch: Sønder Brarup) as en åmt önj e Kris Slaswik-Flansborj önj Slaswik-Holstiinj. Et åmt läit önjt ååsten foon e kris. Et heet 11.422 manschne (2019). E hoodstää foont åmt as Süderbrarup. Et åmt heet 13 gemiine: Böel Boren Loit Mohrkirch Norderbrarup Nottfeld Rügge Saustrup Scheggerott Steinfeld Süderbrarup Ulsnis Wagersrott Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein: 4. Quartal 2019, statistik-nord.de


Katharine Fedders (* 28. Janewoore 1867 uun Koolnbütel; † 19. Oktuuber 1941 uun Berlin), befreid Katharine Saling, bekäänd üs K. v. d. Eider wiar en huuchsjiisk skriiwer. Hat skrääw faan a minsken üüb Eidersteed. Kihrwedder (1906), efterdrükt 1994 Meerumschlungen (1908), efterdrükt 1995, nei ütjden 2020 faan Arno Bammé an Thomas Steensen Bis zum bitteren Ende (1911), efterdrükt 1998 Antje Möller (1911), efterdrükt 1997 Madame Engel (1912) [= Bis zum bitteren Ende (1911)] Eider, K. von der Eider, K. v. d. Eider, Käthe von der Eider, Kurt von der Fedders, Anne Katharine Fedders, Katharine Saling, Katharine Saling, Anne Katharine Dau, Jan: Realität und Fiktion in K. v. d. Eiders Schleswig-Holsteinischem Dorfroman "Kihrwedder". Klagenfurt. 1993. Arno Bammé: K. v. d. Eider, die Erzählerin eiderstedtischer Dorfgeschichten. München, Wien. 1997. Literatüür faan of auer Katharine Fedders uun a kataloog faan't Sjiisk Natsionaalbibleteek K. Fedders uun Nordfriisk Futuur (NFI)


E Kris Dithmjarsche as en lönjkris önj Slaswik-Holstiinj bai e Weestsiie. E kris läit önjt weesten foon e diiljstoot. Önjt norden läit Nordfraschlönj, önjt noordååsten Slaswik-Flansborj, önjt ååsten Rendsborj-Eckernförde, önjt söödååsten Steinborj, önjt sööden de Elbe Struum än önjt weesten e Weestsiie. Et heet 133.193 manschne (2019). E hoodstää foon e kris as Heide. Di Ääder Struum läit önjt norden än di Nord-Ååstsiie Kanool läit önjt sööden. E Kris Dithmjarsche heet tou åmtsfrie stääse än seeks åmte: E kris heet 114 gemiine. Kiik: List foon Gemiine önj e Kris Dithmjarsche. 1970: 134.000 (70.300 wüfe, 63.700 karmene). 1980: 130.400 (wüfe: 68.300, karmene: 62.200) 1990: 129.300 (wüfe: 66.400, karmene: 62.900) 2000: 137.200 (wüfe: 69.800, karmene: 67.400) Grünleeding E kris wörd 1970 grünläid, eefter da üülje krise Sööderdithmjarsche än Norderdithmjarsche tuhuupeläid wörd. E Kris Norderdithmjarsche (1965) E Kris Sööderdithmjarsche (1965) Üülje Gemiine Sunt e grünleeding foon e kris wörden daheere gemiine diile foon oudere gemiine: E krisdäi heet 54 sate. Jü leetst wool tu e krisdäi wus di 6ste önj e Krölemoune, 2018. 2 5 11 2 4 5 22 3 2 5 11 2 4 5 22 3 E riseltoote foon e kriswoole önj e iirnge 2018 än 2013: Et hood foon


f A Salwert (sjiisk: Sylvert) as en geesthuug waasten faan Wiisem üüb det eilun Feer, an mä 11 meetern di huuchst ponkt faan't eilun. Wat a Mount Everest för a eerd, as a Salwert för Feer. mapcarta.com


A Fichten (Picea) san en skööl faan näädelbuumer uun det famile faan a Pinaceae. Di iansagst slach uun Madeleuroopa as Picea abies, huar'am uk Ruad-Tan tu sait. Hat hää mä a Tanen oober niks tu dun. P. abies – P. alcoquiana – P. asperata – P. aurantiaca – P. balfouriana – P. brachytyla – P. breweriana – P. chihuahuana – P. crassifolia – P. engelmannii – P. farreri – P. glauca – P. glehnii – P. jezoensis – P. koraiensis – P. koyamae – P. likiangensis – P. linzhiensis – P. mariana – P. martinezii – P. maximowiczii – P. meyeri – P. morrisonicola – P. neoveitchii – P. obovata – P. omorika – P. orientalis – P. pungens – P. purpurea – P. rubens – P. schrenkiana – P. sitchensis – P. smithiana – P. spinulosa – P. torano – P. wilsonii Fichtenbuum (Picea abies), tiaknang ütj Koehler, 1887. Commonskategorii: Fichten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Fichten


Clayton County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Georgia. At county leit uun a nuurd faan a bundesstoot. Det hee 292.256 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Jonesboro. USA: Administrative Division. citypopulation.de


Clinch County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Georgia. At county leit uun a süüd faan a bundesstoot. Det hee 6618 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Homerville. USA: Administrative Division. citypopulation.de


At Risem Muur as en weesen muurregiuun tesken Risem-Lonham an Naibel (3). Noch uun't 15. juarhunert wiar det en geesteilun. Hat as leederhen tu a Kurnkuuch wurden. Uun't 16. juarhunert begand det iindikin faan a Uastermaask (1) an Waastermaask (2) uun't Böökinghiird. Efter't Risem Muur as det Nuurdfresk spriakwiis Mooring näämd, det san a warianten faan Risem-Lonham (Ååstermooring) an Naibel (Weestermooring). Tu't Böökinghiirder Frasch hiar oober uk a warianten faan't Waastermaask uun Galmsbel, Doogebel, Foortuft, Waiguurd mä tu.


Et Åmt Burg-Sankt Michaelisdonn as en åmt önj e Kris Dithmjarsche önj Slaswik-Holstiinj. Et åmt läit önjt söödååsten foon e kris. Et heet 15.443 manschne (2019). E hoodstää foont åmt as Burg (Dithmarschen). Gemiine Averlak Brickeln Buchholz Burg (Dithmarschen) Dingen Eddelak Eggstedt Frestedt Großenrade Hochdonn Kuden Quickborn Sankt Michaelisdonn Süderhastedt Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein: 4. Quartal 2019, statistik-nord.de


Et Åmt Büsum-Wesselburen as en åmt önj e Kris Dithmjarsche önj Slaswik-Holstiinj. Et åmt läit önjt weesten foon e kris. Et heet 12.818 manschne (2019). E hoodstää foont åmt as Büsum. Gemiine Büsum Büsumer Deichhausen Friedrichsgabekoog Hedwigenkoog Hellschen-Heringsand-Unterschaar Hillgroven Norddeich Oesterdeichstrich Oesterwurth Reinsbüttel Schülp Strübbel Süderdeich Warwerort Wesselburen Wesselburener Deichhausen Wesselburenerkoog Westerdeichstrich Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein: 4. Quartal 2019, statistik-nord.de


Et Åmt Kirchspielslandgemeinde Heider Umland as en åmt önj e Kris Dithmjarsche önj Slaswik-Holstiinj. Et åmt läit önjt norden foon e kris. Et heet 15.702 manschne (2019). E hoodstää foont åmt as Heide, uk wan et stää niinj diilj foont åmt as. Gemiine Hemmingstedt Lieth Lohe-Rickelshof Neuenkirchen Norderwöhrden Nordhastedt Ostrohe Stelle-Wittenwurth Weddingstedt Wesseln Wöhrden Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein: 4. Quartal 2019, statistik-nord.de


Et Åmt Kirchspielslandgemeinden Eider as en åmt önj e Kris Dithmjarsche önj Slaswik-Holstiinj. Et åmt läit önjt norden foon e kris. Et heet 18.658 manschne (2019). E hoodstää foont åmt as Hennstedt. Gemiine Barkenholm Bergewöhrden Dellstedt Delve Dörpling Fedderingen Gaushorn Glüsing Groven Hemme Hennstedt Hollingstedt Hövede Karolinenkoog Kleve Krempel Lehe Linden Lunden Norderheistedt Pahlen Rehm-Flehde-Bargen Sankt Annen Schalkholz Schlichting Süderdorf Süderheistedt Tellingstedt Tielenhemme Wallen Welmbüttel Westerborstel Wiemerstedt Wrohm Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein: 4. Quartal 2019, statistik-nord.de


Et Åmt Marne-Nordsee as en åmt önj e Kris Dithmjarsche önj Slaswik-Holstiinj. Et åmt läit önjt söödweesten foon e kris. Et heet 13.170 manschne (2019). E hoodstää foont åmt as Marne. At ailönj Trischen hiirt tut åmt. Gemiine Diekhusen-Fahrstedt Friedrichskoog Helse Kaiser-Wilhelm-Koog Kronprinzenkoog Marne Marnerdeich Neufeld Neufelderkoog Ramhusen Schmedeswurth Trennewurth Volsemenhusen Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein: 4. Quartal 2019, statistik-nord.de


Et Åmt Mitteldithmarschen as en åmt önj e Kris Dithmjarsche önj Slaswik-Holstiinj. Et åmt läit önj e mal foon e kris. Et heet 23.170 manschne (2019). E hoodstääse foont åmt san Meldorf än Albersdorf. Gemiine Albersdorf Arkebek Bargenstedt Barlt Bunsoh Busenwurth Elpersbüttel Epenwöhrden Gudendorf Immenstedt Krumstedt Meldorf Nindorf Nordermeldorf Odderade Offenbüttel Osterrade Sarzbüttel Schafstedt Schrum Tensbüttel-Röst Wennbüttel Windbergen Wolmersdorf Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein: 4. Quartal 2019, statistik-nord.de


Dithmarschen Krais Dithmarschen Krais es iaan fan de elben Kraiser fan Sleeswich-Holstean. Dat hat 133.193 Lid’n (2019). E Hoadstad fan e Krais es Heide. Germany: Administrative Division, citypopulation.de


Pfeltsisk (aanj nööm: Pälzisch) as en skööl faan spriakwiisen, diar iindiald wurd tu en Waastpfeltsisk an en Uastpfeltsisk (mä Kuurpfeltsisk) onerskööl. Ferskeel: - tu't Mooselfrenkisk uun't nuurden: dat/das - tu't Hesisk uun't nuurduasten: fescht/fest - tu't Süüdfrenkisk uun't süüden: appel/apfel - tu't Lothringisk uun't süüdwaasten: hus/haus Süüdpfeltsisk: Unser Vadder im Himmel / Dei(n) Name sell heilich sei, / Dei Kenichsherrschaft sell kumme, / Dei(n) Wille sell gschehe / uf de Erd genauso wie im Himmel. / Geb uns heit das Brot, was mer de Daach brauchen, / un vergeb uns unser Schuld / genauso wie mir denne vergewwe, wo an uns schuldich worre sin. / Un fiehr uns nit in Versuchung, / rett uns awwer vum Beese. / Dir gheert jo die Herrschaft / un die Kraft / un die Herrlichkeit / bis in alli Ewichkeit. / Amen. Waastpfeltsisk: Unser Babbe im Himmel / Dei Nåme soll heilich sinn, / Dei Reich soll komme, / Was de willsch, soll basseere / uf de Erd grad wie im Himmel. / Geb uns heit es Brot, was mer de Daach iwwer brauche, / un vergeb uns unser Schuld / genauso wie mer dene vergewwe, wo uns Unrecht geduhn hann.* / Un fiehr


Hesisk as en skööl faan spriakwiisen, diar fööraal uun Hessen, man uk diar ambi snaaket wurd. Onersköölen: - Süüdhesisk (Frankfurt, Wiesbaden, Darmstadt) - Madelhesisk (Taunus, Lahn, Wetterau) - Witgensteiner (tesken Madel- an Nuurdhesisk) - Nuurdhesisk - Uasthesisk (Fulda) Wikipedia üüb Hesisk Commonskategorii: Hesisk – Saamlang faan bilen of filmer


Herzogdoom Lauenbörri Krais De Herzogdoom Lauenbörri Krais es iaan fan de elben Kraiser fan Sleeswich-Holstean. E Krais lait uun’e Siidoos fan’t Bundeslun. Uun’e Noort lait Lübeck, uun’e Oos Mecklenbörri-Feerpommern, uun’e Siid lai Niidersaksen en Hambörri en uun’e Wes lait de Stormarn Krais. Dat hat 198.019 Lid'n (2019). E Hoadstad fan e Krais es Ratzeburg. Germany: Administrative Division, citypopulation.de


Plöön Krais De Plöön Krais es iaan fan de elben Kraiser fan Sleeswich-Holstean. E Krais lait uun’e Oos fan’t Bundeslun. Uun’e Noort lait Kil Boch, uun’e Oos de Oosholstean Krais, uun’e Siid de Seegeberri Krais, uun’e Siidwes Neumünster en uun’e Wes de Rendsbörri-Eckernförde Krais en uun’e Nürwes Kil. Dat hat 128.686 Lid’n (2011). E Hoadstad fan e Krais es Plöön. Germany: Administrative Division citypopulation.de


Rendsbörri-Eckernförde Krais De Rendsbörri-Eckernförde Krais es iaan fan de elben Kraiser fan Sleeswich-Holstean. E Krais lait uun’e Med'n fan’t Bundeslun. Uun’e Nürwes lait de Sleeswich-Flensbörri Krais, uun’e Nür-oos de Kil Boch, uun’e Oos lai Kil en de Plöön Krais, uun’e Siid Neumünster, de Seegeberri Krais en Steanberri Krais en uun’e Wes de Dithmarschen. Dat hat 274.098 Lid'n (2019). E Hoadstad fan e Krais es Rendsbörri. Germany: Administrative Division, citypopulation.de


Sleeswich-Flensbörri Krais De Sleeswich-Flensbörri Krais es iaan fan de elben Kraiser fan Sleeswich-Holstean. E Krais lait uun’e Nür-oos fan’t Bundeslun. Dat hat 201.156 Lid'n (2019). E Hoadstad fan e Krais es Sleeswich. Germany: Administrative Division, citypopulation.de


Seegeberri Krais De Seegeberri Krais es iaan fan de elben Kraiser fan Sleeswich-Holstean. E Krais lait uun’e Siid fan’t Bundeslun. Dat hat 277.175 Lid'n (2019). E Hoadstad fan e Krais es Bad Segeberg. Germany: Administrative Division, citypopulation.de


Steanbörri Krais De Steanbörri Krais es iaan fan de elben Kraiser fan Sleeswich-Holstean. E Krais lait uun’e Sidwest fan’t Bundeslun. Dat hat 131.013 Lid'n (2019). E Hoadstad fan e Krais es Itzehoe. Germany: Administrative Division, citypopulation.de


Stormarn Krais De Stormarn Krais es iaan fan de elben Kraiser fan Sleeswich-Holstean. E Krais lait uun’e Siid fan’t Bundeslun. Dat hat 244.156 Lid'n (2019). E Hoadstad fan e Krais es Bad Oldesloe. Germany: Administrative Division, citypopulation.de


Sleeswich-Holstean es iaan fan de söstain bundeslun'n fan Diitsklun. Dat lait uun'e Noort fan't lun. Uun'e Noort lait Deänemark, uun'e Oos de Oossee, uun'e Siidwes lai Niidersaksen, Hamböörii en uun'e Sidoos Meklenbööri-Feerpommern en uun’e Wes de Noordsee. Dat hat 2.903.773 Lid'n (2019). E Hoadstad fan e Krais es Kil. Amten: Dithmarschen Herzogdoom Lauenbörri Noortfriislun Oosholstean Pinneberri Plöön Rendsbörri-Eckernförde Seegeberri Sleeswich-Flensbörri Steanbörri Stormarn Germany: Administrative Division, citypopulation.de


Richard Horatio Edgar Wallace ([ˈwɔlɪs]; * 1. Gjarsmoune 1875 önj Greenwich bai London; † 10. Biikenmoune 1932 önj Hollywood, California) wus en änglisch jurnalist än schriwster foon krimis än teooterstöögne. Sin 1929 ütjääwen bök The India Rubber Men: Inspector John Wade (1953 in önjt Tjüsch as „Das Gasthaus an der Themse“ ouerseet) wörd 2020 as Dåt loschiir-hüs bai e Thames foon jü Mooring schriwster Marie Tångeberg ouerseet. Edgar Wallace aw frasch, Friisk Foriining, di 5. önj e krölemoune 2020. Commons: Edgar Wallace – Soomling foon bile än filme


Uastfrenkisk, det as det "eegentelk" Frenkisk, as en skööl faan boowersjiisk spriakwiisen an woort uun Franken uun Nuurdbayern snaaket. Det spriak lingt oober uk widjer iin tu Baden-Württemberg an Tüüringen. Tuup mä Süüdfrenkisk het det skööl Nuurdboowersjiisk. Hohenlohisk: Crailsheim, Schwäbisch Hall, Gerabronn, Künzelsau, Öhringen, Bad Mergentheim, Rothenburg ob der Tauber Ansbachisk: Ansbach, Neustadt an der Aisch Rhönerisk: Bad Kissingen, Bischofsheim in der Rhön, Gersfeld, Hilders, Bad Salzungen Boowerfrenkisk: Bayreuth, Burgkunstadt, Kronach, Kulmbach, Hof Mainfrenkisk Taubergründisk: Wertheim, Tauberbischofsheim Onerfrenkisk: Würzburg, Schweinfurt Grabfeldisk: Bad Königshofen, Mellrichstadt, Römhild, Frankenheim Hennebergisk: Meiningen, Zella-Mehlis, Suhl, Schleusingen Itzgründisk: Coburg, Neustadt, Michelau, Sonneberg, Hildburghausen Bambergisk: Bamberg, Forchheim Nürnbergs: Nürnberg Vogtluns: Töpen, Joditz, Plauen, Klingenthal. Test-Wikipedia üüb Frenkisk


Süüdfrenkisk as en boowersjiisk spriakwiis nuurden faan Stuttgart an süüden faan Heidelberg am Karlsruhe an Heilbronn. Süüdfrenkisk woort üs auergungspriakwiis tesken madelsjiisk an boowersjiisk uunsen. Tuup mä Uastfrenkisk het det skööl Nuurdboowersjiisk. Karlsruhe ("Brigantensjiisk") Kraichgau Unterland Odenwald


Alemanisk-Sweebisk as en skööl faan boowersjiisk spriakwiisen uun Süüdwaastsjiisklun an a Sweits. Tuup wurd jo uk üs Alemanisk (widjer faadet) of Waastboowersjiisk beskrewen. Sweebisk Sweebisk (laachtblä) uun't nuurduasten (üüb a Sweebisk Alb, uasten bit tu a struum Lech) Alemanisk (naier faadet) Liachalemanisk (madelblä): Boowerrheinalemanisk (Elsesisk) uun't nuurdwaasten (loongs a boower Rhein) Bodensiaalemanisk uun't uasten (nuurden an uasten faan a Bodensia) Alemán Coloniero (uun Colonia Tovar, Weenesuela) Huuch- an Huuchstalemanisk ("Schwyzerdütsch", jonkblä): Huuchalemanisk uun a maden (Nuurdsweits) Huuchstalemanisk uun't süüden (Süüdsweits) Commonskategorii: Alemanisk-Sweebisk – Saamlang faan bilen of filmer Wikipedia üüb Alemanisk-Sweebisk Wikisource: Wurdenbuken (sjiisk)


f f1 At Sweebisk Alb as en keed faan madelhuuch berger uun Süüdsjiisklun an lingt bit iin uun a Sweits. Hat as 180 bit 200 km lung, 35 bit 40 km briad an 5887,35 km² grat. Di huuchst ponkt as a Lemberg mä en hööchde faan 1.015,7 m auer NHN. At stianang as fööraal Kalk faan't Jura tidjääler. Ääkerlun üüb't Alb üüb 700 m hööchde Ütjsicht üüb a nuurder kaant faan't Alb Borag Hohenzollern, uun a bääftgrünj a Suartwalt Commonskategorii: Sweebisk Alb – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Sweebisk Alb (sjiisk)


Montana [mɒnˈtænə] as en diiljstoot foon da Feriind Stoote. E diiljstoot läit önj't norden foon't lönj. Önjt norden läit Kanada, önjt ååsten North Dakota, önjt söödååsten South Dakota, önjt sööden Wyoming än önjt söödweesten än weesten Idaho. Dåt heet 1.068.778 manschne (2019). E hoodstää foon e diiljstoot as Helena. Montana as di fiirdgrutste diiljstoot önj da Feriind Stoote. E Rocky Mountains lade önj't weesten foon e diiljstoot. Önj e Rocky Mountains läit di huuchste punkt uun e bundesstoot, di Granite Peak, wat 3904 m huuch as. E Great Plains lade önj't ååsten. Da tiin grutste stääse önj e diiljstoot san: Montana heet 56 counties: Kiik uk deer: List foon counties önj Montana LN FH LK SA MN MS RV GR PW DL BV SB MD JE GA BW LC TE PN GL TO LB HL CH CS JB MG PK SW SG WL GV FE BL PH PE MU YL CA BH TR RB GF VY DN SH RO MC RL DW PA CU PR CT FA WX For 1803 wus di Montana foon diling diilj foon jü frånsch kolonii Louisiana. Dan wörd et kolonii tu da Feriind Stoote ferkååft. Twasche 1804 än 1864 wus et diilj foon ünlike teritoorie:


En sansüsteem as en san ma planeete. Normåålerwis wårt tu dåt sansüsteem räägnet: üs san, unti sin planeete ma natörlike satellite än komeete. Di begrip sansüsteem koon uk for oudere stääre ma planeete än natörlike satellite ä.s.w. brükt wårde. Önjt sansüsteem as jü san di madelpunkt. Üs sansüsteem heet 8(9) planeete: merkurius, fenus, jü jard, mars, jupiter, saturnus, uranus, neptunus (än pluuto).


A Lech as en struum uun Tirool (Uastenrik) an Süüdsjiisklun. Hi hää san hood naibi a Formarin Sia an lääpt uf efter nuurden iin uun a Donau. A Lech as uk en spriakgrens tesken Sweebisk uun't waasten an Bairisk uun't uasten. Commonskategorii: Lech – Saamlang faan bilen of filmer


Di Dithmeerske Krais is aon foon de älben kraise foon Sleeswich-Holstian. E krais lait öön’t wästen foon’t bundeslöön. Dat heet 133.193 jude (2019). E häädstää foon e krais is Heide. Germany: Administrative Division, States and Counties, citypopulation.de


Di Härtoochdom Lauenborch Krais is aon foon de älben kraise foon Sleeswich-Holstian. E krais lait öön’t söö'uusten foon’t bundeslöön. Dat heet 198.019 jude (2019). E häädstää foon e krais is Ratzeburg. Germany: Administrative Division, States and Counties, citypopulation.de


Di Rendsborch-Eckernförde Krais is aon foon de älben kraise foon Sleeswich-Holstian. E krais lait öön'e maade foon’t bundeslöön. Dat heet 274.098 jude (2019). E häädstää foon e krais is Rendsborch. Germany: Administrative Division, States and Counties citypopulation.de


Di Stianborch Krais is aon foon de älben kraise foon Sleeswich-Holstian. E krais lait öön’t sööwästen foon’t bundeslöön. Dat heet 131.013 jude (2019). E häädstää foon e krais is Itzehoe. Germany: Administrative Division, States and Counties citypopulation.de


Dithmeersche Krais Di Dithmeersche Krais (aw Tjüsch: Kreis Dithmarschen, aw Daansch: Kreis Ditmarsken) äs aan fun dä alben kraise fun Sleeswich-Holstiin. E krais lait oun't noordweesten fun't bundesloun. Oun't noorden lait di Noordfräischloun Krais, oun't noordaasten di Sleeswich-Flensborj Krais, oun't aasten di Rendsborj-Eckernförde Krais, oun't sööaasten di Stiinborj Krais, oun't sööen di Elbe Struum än oun't weesten e Noordsäie. Dat heet 133.193 jüde (2019). E haudstää fun e krais äs Heide. Mä en grotens fun 1428 km² äs e krais di fiirdgrotste oun Sleeswich-Holstiin. Et jeeft nü 5310 mår jüde oun e krais as et jäif oun 1987. 1987 - 127.883 1995 - 133.428 (+ 5545) 2001 - 137.447 (+ 4019) 2011 - 133.900 (- 3547) 2019 - 133.193 (- 707) Germany: Administrative Division, States and Counties, citypopulation.de


Härtoochdoom Lauenborj Krais Di Härtoochdoom Lauenborj Krais (aw Tjüsch: Kreis Herzogtum Lauenburg, aw Daansch: Kreis Herzogtum Lauenburg änti Lauenborg) äs aan fun dä alben kraise fun Sleeswich-Holstiin. E krais lait oun't sööaasten fun't bundesloun. Oun't noorden lait Lübeck, oun't aasten Meklenborj-Foorpomern, oun't sööen läie Niidersaksen än Hamborj än oun't weesten lait di Stormarn Krais. Dat heet 198.019 jüde (2019). E haudstää fun e krais äs Ratzeburg. Mä en grotens fun 1263 km² äs e krais di füftmänste oun Sleeswich-Holstiin. Et jeeft nü 44.546 mår jüde oun e krais as et jäif oun 1987. 1987 - 153.473 1995 - 170.058 (+ 16.585) 2001 - 181.661 (+ 11.603) 2011 - 187.137 (+ 5476) 2019 - 198.019 (+ 10.882) Germany: Administrative Division, States and Counties, citypopulation.de


Plöön Krais Di Plöön Krais (aw Tjüsch: Kreis Plön, aw Daansch: Kreis Pløn) äs aan fun dä alben kraise fun Sleeswich-Holstiin. E krais lait oun't aasten fun't bundesloun. Oun't noorden lait di Kil Bucht, oun't aasten di Aastholstiin Krais, oun't sööen di Segebeerch Krais, oun't sööweesten Neumünster, oun't weesten di Rendsborj-Eckernförde Krais än oun't noordweesten Kil. Dat heet 128.686 jüde (2019). E haudstää fun e krais äs Plöön. Mä en grotens fun 1084 km² äs e krais di fiirdmänste oun Sleeswich-Holstiin. Säie: Großer Plöner See Selenter See Et jeeft nü 12.794 mår jüde oun e krais as et jäif oun 1987. 1987 - 115.892 1995 - 125.391 2001 - 133.624 2011 - 127.676 2019 - 128.686 Germany: Administrative Division, States and Counties, citypopulation.de


Sleeswich-Flensborj Krais Di Sleeswich-Flensborj Krais (aw Tjüsch: Kreis Schleswig-Flensburg, aw Daansch: Kreis Slesvig-Flensborg) äs aan fun dä alben kraise fun Sleeswich-Holstiin. E krais lait oun't noordaasten fun't bundesloun. Oun't noorden läie dat Daansch än Flensborj, oun't aasten lait e Aastsäie, oun't sööaasten di Rendsborj-Eckernförde Krais, oun't sööweesten di Dithmeersche Krais än oun't weesten di Noordfräischloun Krais. Dat heet 201.156 jüde (2019). E haudstää fun e krais äs Sleeswich. Mä en grotens fun 2071 km² äs e krais di treedgrotste oun Sleeswich-Holstiin. Et jeeft nü 24.655 mår jüde oun e krais as et jäif oun 1987. 1987 - 176.501 1995 - 188.129 (+ 11.628) 2001 - 198.390 (+ 10.261) 2011 - 196.025 (- 2365) 2019 - 201.156 (+ 5131) Germany: Administrative Division, States and Counties, citypopulation.de


Stiinborj Krais Di Stiinborj Krais (aw Tjüsch än Daansch: Kreis Steinburg) äs aan fun dä alben kraise fun Sleeswich-Holstiin. E krais lait oun't sööaasten fun't bundesloun. Oun't noorden lait di Rendsborj-Eckernförde Krais, oun’t aasten läie di Segebeerch Krais än di Pinnebeerch Krais, oun’t sööweesten lait di Elbe Struum än oun’t noordweesten Dithmeersche. Dat heet 131.013 jüde (2019). E haudstää fun e krais äs Itzehoe. Mä en grotens fun 1056 km² äs e krais di treedmänste oun Sleeswich-Holstiin. Et jeeft nü 5393 mår jüde oun e krais as et jäif oun 1987. 1987 - 125.620 1995 - 133.184 (+ 7564) 2001 - 136.548 (+ 3364) 2011 - 130.785 (- 5763) 2019 - 131.013 (+ 228) Germany: Administrative Division, States and Counties, citypopulation.de


Am e artiikel åw Hoolmer Freesch tu leesen, wee sü goud än klik heer. Di Noordfräischloun Krais (aw Tjüsch: Kreis Nordfriesland, aw Daansch: Kreis Nordfrisland) äs aan fun dä alben kraise fun Sleeswich-Holstiin. E krais lait oun't noordweesten fun't bundesloun. Oun't noorden lait et Daansch, oun't aasten di Sleeswich-Flensborj Krais, oun't sööen di Dithmeersche Krais än oun't weesten e Noordsäi. Dat heet 165.951 jüde (2019). E haudstää fun e krais äs Hüsem. Germany: Administrative Division, States and Counties citypopulation.de


Otto II. (* 955; † 7. Detsember 983 uun Rom) wiar Röömsk-Tjiisk Keiser faan 973 bit 983. Hi wul det Hilag Röömsk Rik (HRR) efter Süüditaalien ütjwidje, man det hee ei loket. An uk uun't uasten hed'er ei föl lok mä a Slaawen. Commons: Otto II. – Saamling faan biljen of filmer Otto I.


Otto III. (* 980; † 23. Janewoore 1002 uun Castel Paterno) wiar Röömsk-Tjiisk Keiser faan't Hilag Röömsk Rik (HRR) faan 996 bit 1002. Üs hi noch letj wiar, hed sin mam, det wedwüf faan Otto II. Keiserin Theophanu at saien. Commons: Otto III. – Saamling faan biljen of filmer Otto II.


Hiiumaa (aw Tjüsch än Sweedisch: Dagö, aw Dånsch: Dagø) as dåt oudergrutste estnisch ailönj. Dåt as 989 km² grut än hiirt tuhuupe ma iinjsist oudere ailönje tu di lönjkris "Hiiu maakond". Kärdla Käina Kõrgessaare Et jeeft en fäär, wat twasche Heltermaa (25km foon Kärdla) än Rohuküla aw di estnische fååstewål kjart. Kõpu Iiljtörn Kapel foon Malvaste Üülj börehüs önj Tammela Museeum foon Sõru Iiljtörn foon Tahkuna


Heinrich II. (* 6. Mei 973 of 978; † 13. Jüüle 1024 uun Grone) wiar Röömsk-Tjiisk Keiser faan't Hilag Röömsk Rik (HRR) faan 1014 bit 1024. Commons: Heinrich II. – Saamling faan biljen of filmer


Muhu (aw Tjüsch än Sweedisch: Moon) as dåt treedgrutste estnisch ailönj. Dåt as 198 km² grut än hiirt tu di lönjkris "Saare maakond". Liiva Nõmmküla Hellamaa Koguva Kuivastu Pädaste


Ludwig I. (di Froom näämd, * 778 uun Chasseneuil, † 20. Jüüne 840 uun Ingelheim bi a Rhein) wiar könang faan't Frankenrik üs efterfulger faan Karl di Grat an keiser faan 813–840. Man sin dringer küd ei ianag wurd, an so as det Frankenrik mä di Ferdrach faan Verdun 843 apdiald wurden: Uun't waasten lai at Waastfrankenrik oner Karl di Kaal, di föörgunger faan Frankrik Uun't uasten lai at Uastfrankenrik oner Ludwig di Sjiisk, di föörgunger faan't Hilag Röömsk Rik Diartesken lai det Madelrik Lotharingen oner Lothar I.. Det hää oober ei loong bestenen. Commons: Ludwig di Froom – Saamling faan biljen of filmer Karl de Grat


Lothar I. (* 795, † 29. September 855 uun't Abtei Prüm) wiar faan 814 bit 817 Könang faan Bayern, faan 817 bit 855 Röömsk Keiser, faan 822 bit 855 Onerkönang faan Itaalien an faan 843 bit 855 Könang faan't Madelrik. Det wiar di madelst dial faan't apdiald Frankenrik. Üs Lothar I. swaar kraank wurd, diald hi sin könangrik di 19. September 855 ap tu sin dringer: (Dialang faan Prüm) Ludwig II. (825–875) wurd Keiser an Könang faan Itaalien (ruad). Karl faan a Provence († 863) füng at Provence an di gratst dial faan Burgund (brons), det fool efter Karl san duas Ludwig II. tu. Lothar II. († 869) füng di nuurder dial faan't Madelrik Lotharingen (güül), det wurd efter Lothar II. san duas tesken at Waastfrankenrik an Uastfrankenrik apdiald. Commonskategorii: Lothar I. – Saamlang faan bilen of filmer Karl di Grat


Nuurdalbingien wiar ian faan dön fjauer dialen faan't Hertoochdoom Saksen. Det leit uun a nuurd faan de Ialew Struum, uun't Holstian faan nü. Uun a nuurd lai det Deensk Mark, a Bütjenlunen (Uthlande) faan Denemark an uun a uast a Limes Saxoniae. Efter det Gesta Hammaburgensis ecclesiae pontificum (1076) faan a chronist Adam faan Breemen hed Nuurdalbingien trii gauen: Dithmarschen - loongs a eeg faan a Nuurdsia faan a mös faan a Ialew uun a süüd tu a Eider uun a nuurd. Holstian - trinjenam de Stör Struum. Stormarn - bi a nuurder eeg faan a Ialew nai bi Hamborig. Dialen faan't Ualsaksen: Engern, Nuurdalbingien, Uastfaalen, Waastfaalen.


Ludwig II. (* 825, † 12. August 875 bi Brescia) wiar sant 839 Könang faan Itaalien, sant 844 Könang faan a Langobarden, sant 850 Röömsk Mäkeiser an sant 855 Röömsk Keiser. Üs hi stoorew, auernaam san unkel Karl di Kaal 875 det könangrik faan Ludwig II. an wurd Röömsk Keiser. Man Karl stoorew uk al tau juar leeder. Commonskategorii: Ludwig II. – Saamlang faan bilen of filmer


19. April: Hored, de iarst baskop faan Sleeswich (* ünbekäänd)


6. Oktuuber: Johannes II. faan Bokholt, baskop faan Sleeswich (* ünbekäänd)


Karl II. (di Kaal näämd, * 13. Jüüne 823 uun Frankfurt am Main; † 6. Oktuuber 877 uun Avrieux) wiar faan 843 bit 877 Könang faan't Waastfrankenrik an efter di duas faan san bruders dring Ludwig II. (Itaalien) faan 855 bit 877 Könang faan Itaalien an Röömsk Keiser. Commonskategorii: Karl di Kaal – Saamlang faan bilen of filmer


Ludwig II. (di Sjiisk näämd, * ~806, † 28. August 876 uun Frankfurt am Main) wiar sant 817 Onerkönang faan Bayern, sant 826 Könang. Faan 843 bit 876 wiar Ludwig II. di iarst Könang faan't Uastfrankenrik. Commonskategorii: Ludwig di Sjiisk – Saamlang faan bilen of filmer


Karl III. (di Fäät, * 839; † 13. Janewoore 888 uun Neudingen) wiar faan 876 bis 887 Könang faan't Uastfrankenrik, faan 879 bit 887 Könang faan Itaalien, sant 882 Könang faan Bayern, Franken an Saksen, faan 885 bit 887 uk Könang faan't Waastfrankenrik an faan 881 bit 887 Röömsk Keiser. Ham fool en hialer rä könangriken tu, auer flooken uun sin famile faan a Karolingern föör ham stoorew. Commonskategorii: Karl III. – Saamlang faan bilen of filmer


De Deensk-Hanseaatisk Krich (uk Kalmar-Hanse Krich, Krich am Sleeswich of Suntolkrich) faan 1426 tu 1435 wiar en militeer- an wiartskapspoliitisk konflikt twesken det Kalmar Unioon, wat faan Denemark oner Köning Erik VII. dominiaret wurd, an't Hanse. At hoodgrünj för a krich wiar't iinfeeren faan a suntol faan Denemark. A krich wiar uk mä de Deensk-Holstianisk Krich am Sleeswich (1409/22–1435), a konflikt twesken at Hanse an Holun (1422–1441) an det Sweedsk Rewolt faan 1434/36 ferbünjen. 1427 ferschükt saldooten faan Holstian an't Hanse, Flensborig tu nemen, man det hee ei loket. Graaf Heinrich IV. faan Holstian fool an a riadsher faan Hamborig, Johann Kletze, wurd för at deellaag feroontwurdelk maaget an henracht. 1431 loket a Holstianern an Hanseaaten, oner't feering faan Heinrich san efterfuliger Adolf VIII., at steed tu nemen. Diar wiar uk siasliiker uun a Öresund (11.-25. Jüüle 1427), bi Kopenhuuwen (6. April-15. Jüüne 1428) an bi Dänholm (4-8 Mei 1429). A krich kaam uun Jüüle 1435 mä a Frees faan Vordingborg tu aanj.


Otto II. (HRR) († 983)


Otto II. (HRR) (* 955)


Otto III. (HRR) († 1002)


Otto III. (HRR) (* 980)


6. Mei: Heinrich II. (HRR) (ferlicht uk iarst 978, † 1024)


6. Mei: Heinrich II. (HRR) (ferlicht uk al 973, † 1024)


13. Jüüle: Heinrich II. (HRR) (* 973 of 978)


Lothar I. (Frankenrik) († 855) Ünbekäänd dootem Wisan, hoodmaan faan a Abodriiten (* ünbekäänd)


12. August: Ludwig II. (Itaalien) (* 825)


13. Janewoore: Karl III. (Uastfrankenrik) (* 839)


Det Ualingels Spriik (uk Angelseksisk; aanj nööm Ænglisc ['æŋ.glɪʃ] of Englisc) as det Ingels, wat twesken 550 an 1066 uun't Ingelun an a süüd faan't Skotlun snaaket wurd. Det hed fjauer spriikwisen: Kentisk, wat uun't köningrik Kent, uun a süüduast faan Ingelun snaaket wurd. Northumbrisk, wat uun't köningrik Nuurdhumbrien, uun a nuurd faan Ingelun an a süüd faan Skotlun, snaaket wurd. Mersisk, wat uun't köningrik Mersien, uun a maden faan Ingelun snaaket wurd. Waastseksisk, wat uun't köningrik Wesseks, uun a waast faan Ingelun snaaket wurd. Ualingels nöömer haa fjauer kaasen: noominatiif, akusatiif, geenitiif an daatiif. Tu bispal: īeġland „eilun“ an frēond „frinj“: Faan Beowulf (twesken det 8. an 11. juarhundert): Gewiton him ðā wīgend / wīca nēosian / frēondum befeallen, / Frȳsland gesēon, / hāmas ond hēaburh. „Kaam am a kriigern / at aran tu schüken / faan frinjer beruuwert, / Fresklun tu sän, / a hüsing an huuchborig.“


Cobb County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Georgia. At county leit uun a nuurd faan a bundesstoot. Det hee 760.141 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Marietta. USA: Administrative Division. citypopulation.de


Coffee County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Georgia. At county leit uun a süüd faan a bundesstoot. Det hee 43.273 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Douglas. USA: Administrative Division. citypopulation.de


Colquitt County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Georgia. at county leit uun a süüd faan a bundesstoot. Det hee 45.600 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Moultrie. USA: Administrative Division. citypopulation.de


Columbia County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Georgia. At county leit uun a nuurduast faan a bundesstoot. Det hee 156.714 lidj (2019). At hoodsteeden faan't county san Appling an Evans. USA: Administrative Division. citypopulation.de


Cook County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Georgia. At county leit uun a süüd faan a bundesstoot. Det hee 17.270 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Adel. USA: Administrative Division. citypopulation.de


Coweta County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Georgia. At county leit uun a nuurduast faan a bundesstoot. Det hee 148.509 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Newnan. USA: Administrative Division. citypopulation.de


Crawford County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Georgia. At county leit uun a maden faan a bundesstoot. Det hee 12.404 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Knoxville. USA: Administrative Division. citypopulation.de


Dade County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Georgia. At county leit uun a nuurduast faan a bundesstoot. Det hee 16.116 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Trenton. USA: Administrative Division. citypopulation.de


De Geenitiif Faal ([ˈge:niti:f]; faan Latiins: cāsus genitīvus, faan genitus, üüb Fering "bäären") as een faan a faaler uun't gramatik, wat keentiikent, dat ian noomen tu'n öler noomen hiart. Uun det tjiisk skuulgramatik wurd a geenitiif uk 2. Fall, Wes-Fall of Wessen-Fall neemd. Uun Fering wurt detheer ferbinjing twesken noomen mä at prepositschuun faan (t.b. a klang faan en fiar klook) of dön posesiif pronoomen san, sin of hör (t.b. a naibüür sin hüs) ütjdrükt. Uun Ualfresk an öler spriiken üüs Tjiisk an Latiins as a aanj faan't wurd uun a geenitiif ünlik tu a aanj faan't wurd uun a noominatiif (at wurd so üüs det uun't wurdenbuk stäänt). Det as so ei bluat för noomen, man uk för adjektiiwen, artiikler, pronoomen asw.. Heer san tau bispalen uun Ualfresk: faan en sechelk noomen: „...nēn mōder ne āch te sellane hire bernes erwe“: - ...nian mam mut hör ('faan ham' (w.)) kint sin arewdial ferkuupe. Uun a noominatiif as bernes bern. faan en menelk noomen: „...thēra penninga ēnne thā āsega, thene ōtherne thā skeltata, thene thredda thā liudum“: - ...faan a peninger een tu a Asega, de öler tu a Skeltata, de traad tu a lidj. Uun a noominatiif as thēra


Ulsan as det aachstgratst steed an en gratsteed (en steed üüs en prowins) uun Süüdkorea. At steed leit uun a süüduast faan't lun. Uun a nuurd leit Nuurd Gyeongsang Prowins, uun a uast det Jaapaans Sia ("Uastsia"), uun a süüd Busan an uun a waast Süüd Gyeongsang Prowins. Det hee 1.168.469 lidj (2010). At steed hee fjauer steedkreiser (üüb Koreaans: 구 gu) an een lunkreis (üüb Koreaans: 군 gun) De Nuurd Steedkreis (북구 / 北區 Buk-gu) De Uast Steedkreis (동구 / 東區 Dong-gu) De Maden Steedkreis (중구 / 中區 Jung-gu) De Süüd Steedkreis (남구 / 南區 Nam-gu) De Ulju Lunkreis (울주군 / 蔚州郡 Ulju-gun) South Korea, citypopulation.de


Goyang as det njüügenstgratst steed uun Süüdkorea. At steed leit uun a nuurdwaast faan't lun, uun det Gyeonggi Prowins. Det hee 1.078.859 lidj (2010). At steed hee trii steedkreiser (üüb Koreaans: 구 gu): De Uast Ilsan Steedkreis (일산동구 / 山東區 Ilsandong-gu) De Waast Ilsan Steedkreis (일산서구 / 山西區 Ilsanseo-gu) De Deogyang Steedkreis (덕양구 / 德陽區 Deogyang-gu) South Korea, citypopulation.de


Yongin as det tjiinstgratst steed uun Süüdkorea. At steed leit uun a nuurdwaast faan't lun uun Gyeonggi Prowins. Det hee 1.078.591 lidj (2010). At steed hee trii steedkreiser (üüb Koreaans: 구 gu): De Cheoin Steedkreis (처인구 / 處仁區 Cheoin-gu) De Giheung Steedkreis (기흥구 / 器興區 Giheung-gu) De Suji Steedkreis (수지구 / 水枝區 Suji-gu) South Korea, citypopulation.de


Cheongju as at hoodsteed an gratst steed uun det Nuurd Chungcheong Prowins uun Süüdkorea. Det hee 853.714 lidj (2019). At steed hee fjauer steedkreiser (üüb Koreaans: 구 gu): De Heungdeok Steedkreis (흥덕구 / 興德區 Heungdeok-gu) De Seowon Steedkreis (서원구 / 西原區 Seowon-gu) De Sangdang Steedkreis (상당구 / 上黨區 Sangdang-gu) De Cheongwon Steedkreis (청원구 / 淸原區 Cheongwon-gu) South Korea: Cities, citypopulation.de


Andong as at hoodsteed faan det Nuurd Gyeongsang Prowins uun Süüdkorea. At steed leit uun a uast faan't lun. Det hee 161.533 lidj (2019). South Korea: Cities, citypopulation.de


Ansan as en steed uun det Gyeonggi Prowins uun Süüdkorea. At steed leit uun a nuurdwaast faan't lun. Det hee 707.385 lidj (2019). At steed hee tau steedkreiser (üüb Koreaans: 구 gu): De Sangnok Steedkreis (상록구 / 常綠區 Sangnok-gu) De Danwon Steedkreis (단원구 / 檀園區 Danwon-gu) South Korea: Cities, citypopulation.de


Anseong as en steed uun det Gyeonggi Prowins uun Süüdkorea. At steed leit uun a nuurdwaast faan't lun. Det hee 195.207 lidj (2019). South Korea: Cities, citypopulation.de


Anyang (üüb Koreaans: 안양 / 安養 [a.njaŋ], amtelk 안양시 / 安養市 Anyang-si) as en steed uun det Gyeonggi Prowins uun Süüdkorea. At steed leit uun a nuurdwaast faan't lun. Det hee 574.464 lidj (2019) South Korea: Cities, citypopulation.de


De Gapyeong Lunkreis as een faan a lunkreiser uun det Gyeonggi Prowins uun Süüdkorea. A lunkreis leit uun a uast faan't prowins. Det hee 63.462 lidj (2019). At hoodsteed faan a lunkreis as Gapyeong. A lunkreis hee ian steedgemeend (Gapyeong) an 5 lungemeenden: Det Seorak Lungemeend (설악면 / 雪岳面 Seorak-myeon) Det Cheongpyeong Lungemeend (청평면 / 淸平面 Cheongpyeong-myeon) Det Sang Lungemeend (상면 / 上面 Sang-myeon) Det Jojong Lungemeend (조종면 / 朝宗面 Jojong-myeon) Det Buk Lungemeend (북면 / 北面 Buk-myeon) Gyeonggi-do: Province in South Korea, citypopulation.de


De Yangpyeong Lunkreis as een faan a lunkreiser uun det Gyeonggi Prowins uun Süüdkorea. A lunkreis leit uun a uast faan't prowins. Det hee 118.374 lidj (2019). At hoodsteed faan a lunkreis as Yangpyeong. A lunkreis hee ian steedgemeend (Yangpyeong) an 11 lungemeenden: Det Gangsang Lungemeend (강상면 / 江上面 Gansang-myeon) Det Gangha Lungemeend (강하면 / 江下面 Gangha-myeon) Det Yangseon Lungemeend (양서면 / 楊西面 Yangseon-myeon) Det Okcheon Lungemeend (옥천면 / 玉泉面 Okcheon-myeon) Det Seojong Lungemeend (서종면 / 西宗面 Seojong-myeon) Det Danwol Lungemeend (단월면 / 丹月面 Danwol-myeon) Det Cheongun Lungemeend (청운면 / 靑雲面 Cheongun-myeon) Det Yangdong Lungemeend (양동면 / 楊東面 Yangdong-myeon) Det Jipyeong Lungemeend (지평면 / 砥平面 Jipyeong-myeon) Det Yongmun Lungemeend (용문면 / 龍門面 Yongmun-myeon) Det Gegun Lungemeend (개군면 / 介軍面 Gegun-myeon) Gyeonggi-do: Province in South Korea, citypopulation.de


A Sarksparag, (mo.) fäljspåri, kornspåri (Passer montanus) hiart tu at fögelfamile faan a Sparger (Passeridae). Sarksparger Passer montanus Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Sarksparger Wikispecies hää en artiikel tu: Sarksparger


De Yeoncheon Lunkreis as een faan a lunkreiser uun det Gyeonggi Prowins uun Süüdkorea. A lunkreis leit uun a nuurd faan't prowins. Det hee 44.839 lidj (2019). At hoodsteed faan a lunkreis as Yeoncheon. A lunkreis hee tau steedgemeenden (Yeoncheon an Jeongok) an 8 lungemeenden: Det Gunnam Lungemeend (군남면 / 郡南面 Gunnam-myeon) Det Cheongsan Lungemeend (청산면 / 靑山面 Cheongsan-myeon) Det Baekhak Lungemeend (백학면 / 百鶴面 Baekhak-myeon) Det Misan Lungemeend (미산면 / 嵋山面 Misan-myeon) Det Wangjing Lungemeend (왕징면 / 旺澄面 Wangjing-myeon) Det Sinseo Lungemeend (신서면 / 新西面 Sinseo-myeon) Det Jung Lungemeend (중면 / 中面 Jung-myeon) Det Jangnam Lungemeend (장남면 / 長南面 Jangnam-myeon) Gyeonggi-do: Province in South Korea, citypopulation.de


Det Chagang Prowins as ian faan a prowinsen uun Nuurdkorea. At prowins leit uun a nuurdwaast faan't lun. Uun a nuurd leit at Folksrepubliik Schiina, uun a uast lei det Ryanggang Prowins an det Süüd Hamgyŏng Prowins, uun a süüd leit det Süüd P'yŏngan Prowins an uun a waast det Nuurd P'yŏngan Prowins. Det hee 1.299.830 lidj (2008). At hoodsteed faan't prowins as Kanggye. At prowins hee trii steeden (üüb Koreaans: 시 / 市 shi): Hŭich’ŏn (희천시 / 熙川市) Kanggye (강계시 / 江界市) Manp'o (만포시 / 滿浦市) An 15 lunkreiser (üüb Koreaans: 군 kun): Changgang Lunkreis (장강군 / 長江郡) Chasŏng Lunkreis (자성군 / 慈城郡) Chŏnch'ŏn Lunkreis (전천군 / 前川郡) Ch'osan Lunkreis (초산군 / 楚山郡) Chunggang Lunkreis (중강군 / 中江郡) Hwap'yŏng Lunkreis (화평군 / 和坪郡) Kop'ung Lunkreis (고풍군 / 古豐郡) Rangrim Lunkreis (랑림군 / 狼林郡) Ryongrim Lunkreis (룡림군 / 龍林郡) Shijung Lunkreis (시중군 / 時中郡) Sŏnggan Lunkreis (성간군 / 城干郡) Songwŏn Lunkreis (송원군 / 松原郡) Ushi Lunkreis (우시군 / 雩時郡) Wiwŏn Lunkreis (위원군 / 渭原郡) Tongsan Lunkreis (동신군 / 東新郡) North Korea, citypopulation.de


Det Ryanggang Prowins as ian faan a prowinsen uun Nuurdkorea. Uun a nuurd leit at Folksrepubliik Schiina, uun a uast det Nuurd Hamgyŏng Prowins, uun a süüd det Süüd Hamgyŏng Prowins an uun a waast det Chagang Prowins. Det hee 719.269 lidj (2008). At hoodsteed faan't prowins as Hyesan. At prowins hee tau steeden (üüb Koreaans: 시 shi): Hyesan (혜산시 / 惠山市) Samjiyŏn (삼지연시 / 三池淵郡) An njüügen lunkreiser (üüb Koreaans: 군 kun): Kapsan Lunkreis (갑산군 / 甲山郡) Kimjŏngsuk Lunkreis (김정숙군 / 金貞淑郡) Kimhyŏn Lunkreis (김형권군 / 金亨權郡) Kimhyŏngjik Lunkreis (김형직군 / 金亨稷郡) Paegam Lunkreis (백암군 / 白岩郡) Poch'ŏn Lunkreis (보천군 / 普天郡) P'ungsŏn Lunkreis (풍서군 / 豊西郡) Samsu Lunkreis (삼수군 / 三水郡) Taehongdan Lunkreis (대홍단군 / 大紅湍郡) Unhŭng Lunkreis (운흥군 / 雲興郡) North Korea, citypopulation.de


Kangwŏn Prowins as ian faan a prowinsen uun Nuurdkorea. At prowins leit uun a süüduast faan't lun. Uun a nuurd an nuurduast leit det Jaapaans Sia ("Uastsia"), uun a süüduast an süüd Süüdkorea, uun a waast det Nuurd Hwanghae Prowins an uun a nuurdwaast lei det Süüd P'yŏngan Prowins an det Süüd Hamgyŏng Prowins. Det hee 1.477.582 lidj (2008). At hoodsteed faan't prowins as Wŏnsan. Uun a süüduast faan't prowins leit det Turistenregiuun Kŭmgang-san. At prowins hee tau steeden (üüb Koreaans: 시 shi): Munchŏn (문천시 / 文川市) Wŏnsan (원산시 / 元山市) An 15 lunkreiser (üüb Koreaans: 군 kun): Anbyŏn Lunkreis (안변군 / 安邊郡) Ch'angdo Lunkreis (창도군 / 昌道郡) Ch'ŏrwŏn Lunkreis (철원군 / 鐵原郡) Ch'ŏnnae Lunkreis (천내군 / 川內郡) Hoeyang Lunkreis (회양군 / 淮陽郡) Ich'ŏn Lunkreis (이천군 / 伊川郡) Kimhwa Lunkreis (김화군 / 金化郡) Kosan Lunkreis (고산군 / 高山郡) Kosŏng Lunkreis (고성군 / 固城郡) Kŭmgang Lunkreis (금강군 / 金剛郡) P'an'gyo Lunkreis (판교군 / 板橋郡) Pŏptong Lunkreis (법동군 / 法洞郡) Pyŏnggang Lunkreis (평강군 / 平康郡) Sep'o Lunkreis (세포군 / 洗浦郡) T'ongch'ŏn Lunkreis (통천군 / 通川郡) Gangwon Prowins uun Süüdkorea. North Korea, citypopulation.de


Det Nuurd Hamgyŏng Prowins as ian faan a prowinsen uun Nuurdkorea. At prowins leit uun a nuurduast faan't lun. Uun a nuurd lei at Folksrepubliik Schiina an Rüslun, uun a uast det Jaapaans Sia („Uastsia”), uun a süüdwaast det Süüd Hamgyŏng Prowins an uun a waast det Ryanggang Prowins. Det hee 2.327.362 lidj (2008). At hoodsteed faan't prowins as Ch'ŏngjin. At prowins hee trii steeden (üüb Koreaans: 시 shi): Ch'ŏngjin (청진시 / 淸津市) Hoeryŏng (회령시 / 會寧市) Kimch'aek (김책시 / 金策市) An 12 lunkreiser (üüb Koreaans: 군 kun): Hwasŏng Lunkreis (화성군 / 化城郡) Hwatae Lunkreis (화대군 / 花臺郡) Kilchu Lunkreis (길주군 / 吉州郡) Kyŏngsŏng Lunkreis (경성군 / 鏡城郡) Musan Lunkreis (무산군 / 茂山郡) Myŏngch'ŏn Lunkreis (명천군 / 明川郡) Onsŏng Lunkreis (온성군 / 穩城郡) Ŏrang Lunkreis (어랑군 / 漁郞郡) Puryŏng Lunkreis (부령군 / 富寧郡) Saepyŏl Lunkreis (새별군 / 賽別郡) Ŭntŏk Lunkreis (은덕군 / 恩德郡) Yŏnsa Lunkreis (연사군 / 延社郡) North Korea, citypopulation.de


Det Nuurd Hwanghae Prowins as ian faan a prowinsen uun Nuurdkorea. At prowins leit uun a süüdwaast faan't lun. Uun a nuurd lei det Süüd P'yŏngan Prowins an Pjöngjang, uun a uast leit det Kangwŏn Prowins, uun a süüduast Süüdkorea, uun a süüd Kaesŏng, uun a süüdwaast det Süüd Hwanghae Prowins an uun a nuurdwaast lei at Güül Sia an Namp'o. Det hee 2.113.672 lidj (2008). At hoodsteed faan't prowins as P'yŏngsŏng. At prowins hee trii steeden (üüb Koreaans: 시 shi): Sariwŏn (사리원시 / 沙里院市) Songnim (송림시 / 松林市) An 16 lunkreiser (üüb Koreaans: 군 kun): Changp'ung Lunkreis (장풍군 / 長豐郡) Hwangju Lunkreis (황주군 / 黃州郡) Rinsan Lunkreis (린산군 / 麟山郡) Kaep'ung Lunkreis (개풍군 / 開豐郡) Koksan Lunkreis (곡산군 / 谷山郡) Kŭmch'ŏn Lunkreis (금천군 / 金川郡) Pongsan Lunkreis (봉산군 / 鳳山郡) P'yŏngsan Lunkreis (평산군 / 平山郡) Singye Lunkreis (신계군 / 新溪郡) Sinp'yŏng Lunkreis (신평군 / 新坪郡) Sŏhŭng Lunkreis (서흥군 / 瑞興郡) Suan Lunkreis (수안군 / 送安郡) Tosan Lunkreis (토산군 / 兎山郡) Ŭnp'a Lunkreis (은파군 / 銀波郡) Yŏnsan Lunkreis (연산군 / 延山郡) Yŏntan Lunkreis (연탄군 / 燕灘郡) North Korea, citypopulation.de


Det Nuurd P'yŏngan Prowins (üüb Koreaans: 평안북도 / 平安北道 P'yŏngan-pukto) as ian faan a prowinsen uun Nuurdkorea. At prowins leit uun a nuurdwaast faan't lun. Uun a nuurduast leit det Chagang Prowins, uun a süüduast det Süüd P'yŏngan Prowins, uun a süüdwaast det Güül Sia an üün a nuurdwaast Schiina. Det hee 2.728.662 lidj (2008). At hoodsteed faan't prowins as Sinŭiju. At prowins hee trii steeden (üüb Koreaans: 시 shi): Chŏngju (정주시 / 定州市) Kusŏng (구성시 / 龜城市) Sinŭiju (신의주시 / 新義州市) An 22 lunkreiser (üüb Koreaans: 군 kun): Ch'angsŏng Lunkreis (창성군 / 昌城郡) Ch'ŏlsan Lunkreis (철산군 / 鐵山郡) Ch'ŏnma Lunkreis (천마군 / 天摩郡) Hyangsan Lunkreis (향산군 / 香山郡) Kujang Lunkreis (구장군 / 球場郡) Kwaksan Lunkreis (곽산군 / 郭山郡) Nyŏngbyŏn Lunkreis (녕변군 / 寧邊郡) Pakch'ŏn Lunkreis (박천군 / 博川郡) P'ihyŏn Lunkreis (피현군 / 枇峴郡) Pyŏktong Lunkreis (벽동군 / 碧潼郡) Ryongch'ŏn Lunkreis (룡천군 / 龍川郡) Sakchu Lunkreis (삭주군 / 朔州郡) Shindo Lunkreis (신도군 / 薪島郡) Sŏnch'ŏn Lunkreis (선천군 / 宣川郡) T'aech'ŏn Lunkreis (태천군 / 泰川郡) Taegwan Lunkreis (대관군 / 大館郡) Tongch'ang Lunkreis (동창군 / 東倉郡) Tongrim Lunkreis (동림군 / 東林郡) Ŭiju Lunkreis (의주군 / 義州郡) Unjŏn Lunkreis (운전군 / 雲田郡) Unsan Lunkreis (운산군 / 雲山郡) Yŏmju Lunkreis (염주군 / 鹽州郡) North


Det Süüd Hamgyŏng Prowins as ian faan a prowinsen uun Nuurdkorea. At prowins leit uun a waast faan't lun. Uun a nuurd leit det Ryanggang Prowins, uun a nuurduast det Nuurd Hamgyŏng Prowins, uun a uast an süüduast det Jaapaans Sia, uun a süüd det Kangwŏn Prowins, uun a süüdwaast det Süüd P'yŏngan Prowins an uun a nuurdwaast det Chagang Prowins. Det hee 3.066.013 lidj (2008). At hoodsteed faan't prowins as Hamhŭng. At prowins hee fjauer steeden (üüb Koreaans: 시 shi): Hamhŭng (함흥시 / 咸興市) Hŭngnam (흥남시 / 興南市) Shinp'o (신포시 / 新浦市) Tanch'ŏn (단천시 / 端川市) Tau steedkreiser (üüb Koreaans: 구 gu an 지구 chigu): Sutong Steedkreis (수동구 / 水洞區) Kŭmho Steedkreis (금호지구 / 琴湖地區) An 15 lunkreiser (üüb Koreaans: 군 kun): Changchin Lunkreis (장진군 / 長津郡) Chŏngp'yŏng Lunkreis (정평군 / 定平郡) Hamchu Lunkreis (함주군 / 咸州郡) Hŏch'ŏn Lunkreis (허천군 / 虛川郡) Hongwŏn Lunkreis (홍원군 / 洪原郡) Riwŏn Lunkreis (리원군 / 利原郡) Kowŏn Lunkreis (고원군 / 高原郡) Kŭmya Lunkreis (금야군 / 金野郡) Rakwŏn Lunkreis (락원군 / 樂園郡) Puchŏn Lunkreis (부전군 / 赴戰郡) Pukch'ŏng Lunkreis(북청군 / 北靑郡) Sinhŭng Lunkreis (신흥군 / 新興郡) Tŏksŏng Lunkreis (덕성군 / 德城郡) Yŏngkwang Lunkreis (영광군 / 榮光郡) Yotŏk Lunkreis (요덕군 / 耀德郡) North Korea, citypopulation.de


Det Süüd Hwanghae Prowins as ian faan a prowinsen uun Nuurdkorea. At prowins leit uun a süüdwaast faan't lun. Uun a nuurd leit Namp'o, uun a nuurduast leit det Nuurd Hwanghae Prowins, uun a süüduast Kaesŏng an uun a süüd an waast det Güül Sia. Det hee 2.310.485 lidj (2008). At hoodsteed faan't prowins as Haeju. At prowins hee ian steed (üüb Koreaans: 시 shi): Haeju (해주시 / 海州市) An 19 lunkreiser (üüb Koreaans: 군 kun): Anak Lunkreis (안악군 / 安岳郡) Paekch'ŏn Lunkreis (백천군 / 白川郡) Pongch'ŏng Lunkreis (봉천군 / 峰泉郡) Pyŏksŏng Lunkreis (벽성군 / 碧城郡) Chaeryŏng Lunkreis (재령군 / 載寧郡) Changyŏn Lunkreis (장연군 / 長淵郡) Ch'ŏngdan Lunkreis (청단군 / 靑丹郡) Kangryŏng Lunkreis (강령군 / 康翎郡) Kwail Lunkreis (과일군 / 瓜飴郡) Ongjin Lunkreis (옹진군 / 甕津郡) Samch'ŏn Lunkreis (삼천군 / 三泉郡) Sinch'ŏn Lunkreis (신천군 / 信川郡) Sinwŏn Lunkreis (신원군 / 新院郡) Songhwa Lunkreis (송화군 / 松禾郡) T'aet'an Lunkreis (태탄군 / 苔灘郡) Ŭnryul Lunkreis (은률군 / 殷栗郡) Ŭnch'ŏn Lunkreis (은천군 / 銀泉郡) Yŏnan Lunkreis (연안군 / 延安郡) Ryongyŏn Lunkreis (룡연군 / 龍淵郡) North Korea, citypopulation.de


Det Süüd P'yŏngan Prowins (üüb Koreaans: 평안남도 / 平安南道 P'yŏngan-namdo) as ian faan a prowinsen uun Nuurdkorea. At prowins leit uun a maden an waast faan't lun. Uun a nuurd leit det Chagang Prowins, uun a nuurduast an uast det Süüd Hamgyŏng Prowins, uun a süüduast det Kangwŏn Prowins, uun a süüd lei det Nuurd Hwanghae Prowins, Pjöngjang an Namp'o, uun a waast leit det Güül Sia an uun a nuurdwaast det Nuurd P'yŏngan Prowins. Det hee 4.051.696 lidj (2008). At hoodsteed faan't prowins as P'yŏngsŏng. At prowins hee fiiw steeden (üüb Koreaans: 시 shi): Anju (안주시 / 安州市) Kaech'ŏn (개선시 / 開城市) P'yŏngsŏng (평성시 / 平城市) Sunch'ŏn (순천시 / 順天市) Tŏkch’ŏn (덕천시 / 德川市) Trii steedkreiser (üüb Koreaans: 구 gu an 지구 chigu): Ch'ŏngnam Steedkreis (청남구 / 清南區) Tŭkchang Steedkreis (득장지구 / 得場地區) Ungok Steedkreis (운곡지구 / 雲谷地區) An 14 lunkreiser (üüb Koreaans: 군 kun): Hoech'ang Lunkreis (회창군 / 檜倉郡) Maengsan Lunkreis (맹산군 / 孟山郡) Mundŏk Lunkreis (문덕군 / 文德郡) Pukch'ang Lunkreis (북창군 / 北倉郡) P'yŏngwŏn Lunkreis (평원군 / 平原君) Sinyang Lunkreis (신양군 / 新陽郡) Sŏmgch'ŏn Lunkreis (성천군 / 成川郡) Sukch'ŏn Lunkreis (숙천군 / 肅川郡) Chŭngsan Lunkreis (증산군 / 甑山郡) Taehŭng Lunkreis (대흥군 / 大興郡) Taedong Lunkreis (대동군 /


Det An Giang Prowins as ian faan dön aacht-an-föftig prowinsen uun Wjetnam. At prowins leit uun a süüd faan't lun. Det hee 2.142.709 lidj (2009). At hoodsteed faan’t prowins as Long Xuyên. Vietnam: Administrative Division, citypopulation.de


Det Bắc Giang Prowins (üüb Wjetnameesk: Tỉnh Bắc Giang) as ian faan dön aacht-an-föftig prowinsen uun Wjetnam. At prowins leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 1.554.131 lidj (2009). At hoodsteed faan’t prowins as Bắc Giang. Vietnam: Administrative Division, citypopulation.de


Det Bắc Kạn Prowins (üüb Wjetnameesk: Tỉnh Bắc Kạn) as ian faan dön aacht-an-föftig prowinsen uun Wjetnam. At prowins leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 293.826 lidj (2009). At hoodsteed faan’t prowins as Bắc Kạn. Vietnam: Administrative Division, citypopulation.de


Det Bạc Liêu Prowins (üüb Wjetnameesk: Tỉnh Bạc Liêu) as ian faan dön aacht-an-föftig prowinsen uun Wjetnam. At prowins leit uun a süüd faan't lun. Det hee 856.518 lidj (2009). At hoodsteed faan’t prowins as Bạc Liêu. Vietnam: Administrative Division, citypopulation.de


Det Bắc Ninh Prowins (üüb Wjetnameesk: Tỉnh Bắc Ninh) as ian faan dön aacht-an-föftig prowinsen uun Wjetnam. At prowins leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 1.024.472 lidj (2009). At hoodsteed faan’t prowins as Bắc Ninh. Vietnam: Administrative Division, citypopulation.de


Det Bến Tre Prowins (üüb Wjetnameesk: Tỉnh Bến Tre) as ian faan dön aacht-an-föftig prowinsen uun Wjetnam. At prowins leit uun a süüd faan't lun. Det hee 1.255.946 lidj (2009). At hoodsteed faan’t prowins as Bến Tre. Vietnam: Administrative Division, citypopulation.de


Det Bình Định Prowins (üüb Wjetnameesk: Tỉnh Bình Định) as ian faan dön aacht-an-föftig prowinsen uun Wjetnam. At prowins leit uun a maden faan't lun. Det hee 1.506.300 lidj (2023). At hoodsteed faan’t prowins as Quy Nhơn. Vietnam: Administrative Division, citypopulation.de


Det Bình Dương Prowins as ian faan dön aacht-an-föftig prowinsen uun Wjetnam. At prowins leit uun a süüd faan't lun. Det hee 1.481.550 lidj (2009). At hoodsteed faan’t prowins as Thủ Dầu Một. Dĩ An Thuận An Vietnam: Administrative Division, citypopulation.de


Det Bình Phước Prowins as ian faan dön aacht-an-föftig prowinsen uun Wjetnam. At prowins leit uun a süüd faan't lun. Det hee 873.598 lidj (2009). At hoodsteed faan’t prowins as Đồng Xoài. Vietnam: Administrative Division, citypopulation.de


Det Bình Thuận Prowins as ian faan dön aacht-an-föftig prowinsen uun Wjetnam. At prowins leit uun a süüd faan't lun. Det hee 1.167.023 lidj (2009). At hoodsteed faan’t prowins as Phan Thiết. Vietnam: Administrative Division, citypopulation.de


Det Cà Mau Prowins (üüb Wjetnameesk: Tỉnh Cà Mau) as ian faan dön aacht-an-föftig prowinsen uun Wjetnam. At prowins leit uun a süüd faan't lun. Det hee 1.206.938 lidj (2009). At hoodsteed faan’t prowins as Cà Mau. Vietnam: Administrative Division, citypopulation.de


Det Bà Rịa-Vũng Tàu Prowins as ian faan dön aacht-an-föftig prowinsen uun Wjetnam. At prowins leit uun a süüd faan't lun. Det hee 996.682 lidj (2009). At hoodsteed faan’t prowins sant 2012 as Bà Rịa. Vũng Tàu Vietnam: Administrative Division, citypopulation.de


Det Cao Bằng Prowins (üüb Wjetnameesk: Tỉnh Cao Bằng) as ian faan dön aacht-an-föftig prowinsen uun Wjetnam. At prowins leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 507.183 lidj (2009). At hoodsteed faan’t prowins as Cao Bằng. Vietnam: Administrative Division, citypopulation.de


Det Đắk Lắk Prowins as ian faan dön aacht-an-föftig prowinsen uun Wjetnam. At prowins leit uun a süüd faan't lun. Det hee 1.733.624 lidj (2009). At hoodsteed faan’t prowins as Buôn Ma Thuột. Vietnam: Administrative Division, citypopulation.de


Det Đắk Nông Prowins as ian faan dön aacht-an-föftig prowinsen uun Wjetnam. At prowins leit uun a süüd faan't lun. Det hee 489.392 lidj (2009). At hoodsteed faan’t prowins as Gia Nghĩa. Vietnam: Administrative Division, citypopulation.de


Det Điện Biên Prowins as ian faan dön aacht-an-föftig prowinsen uun Wjetnam. At prowins leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 490.306 lidj (2009). At hoodsteed faan’t prowins as Điện Biên Phủ. Vietnam: Administrative Division, citypopulation.de


Det Đồng Nai Prowins as ian faan dön aacht-an-föftig prowinsen uun Wjetnam. At prowins leit uun a süüd faan't lun. Det hee 2.486.154 lidj (2009). At hoodsteed faan’t prowins as Biên Hòa. Vietnam: Administrative Division, citypopulation.de


Det Đồng Tháp Prowins as ian faan dön aacht-an-föftig prowinsen uun Wjetnam. At prowins leit uun a süüd faan't lun. Det hee 1.666.467 lidj (2009). At hoodsteed faan’t prowins as Cao Lãnh. Vietnam: Administrative Division, citypopulation.de


Det Gia Lai Prowins as ian faan dön aacht-an-föftig prowinsen uun Wjetnam. At prowins leit uun a süüd faan't lun. Det hee 1.274.412 lidj (2009). At hoodsteed faan’t prowins as Pleiku. Vietnam: Administrative Division, citypopulation.de


Det Hà Giang Prowins (üüb Wjetnameesk: Tỉnh Hà Giang) as ian faan dön aacht-an-föftig prowinsen uun Wjetnam. At prowins leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 724.537 lidj (2009). At hoodsteed faan’t prowins as Hà Giang. Vietnam: Administrative Division, citypopulation.de


Det Hà Nam Prowins as ian faan dön aacht-an-föftig prowinsen uun Wjetnam. At prowins leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 784.045 lidj (2009). At hoodsteed faan’t prowins as Phủ Lý. Vietnam: Administrative Division, citypopulation.de


Det Hà Tĩnh Prowins (üüb Wjetnameesk: Tỉnh Hà Tĩnh) as ian faan dön aacht-an-föftig prowinsen uun Wjetnam. At prowins leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 1.227.038 lidj (2009). At hoodsteed faan’t prowins as Hà Tĩnh. Vietnam: Administrative Division, citypopulation.de


Arnolf faan Kärnten (uk Arnulf of Arnold; * am 850; † 8. Detsember 899 uun Regensburg) wiar sant 887 Könang faan't Uastfrankenrik an faan 896 bit 899 Röömsk Keiser. Commonskategorii: Arnolf faan Kärnten – Saamlang faan bilen of filmer


08. Detsember: Arnolf faan Kärnten, Röömsk Keiser (* 850)


Ludwig IV. (det Kint, * 893 uun Altötting; † 20. of 24. September 911 woorskiinelk uun Frankfurt am Main) wiar di iansagst iarelk dring faan keiser Arnolf faan Kärnten an sodenang san efterfulger. Uun't juar 900 as hi uun en ääler faan sääks juaren keiser wurden. Sin mam wiar Oda faan a Konradiinern. Commons: Ludwig det Kint – Saamlang faan bilen of filmer


Ludwig det Kint, Könang faan't Uastfrankenrik († 911)


20. of 24. September: Ludwig det Kint, Könang faan't Uastfrankenrik (* 893)


Konrad I. (* am 881; † 23. Detsember 918 uun Weilburg) wiar sant 906 Hertooch faan Franken an faan 911 bit 918 Könang faan't Uastfrankenrik. Commonskategorii: Konrad I. – Saamlang faan bilen of filmer


Heinrich I. (* am 876; † 2. Jüüle 936 uun Memleben) wiar sant 912 Hertooch faan Saksen an faan 919 bit 936 Könang faan't Uastfrankenrik. Commonskategorii: Heinrich I. – Saamlang faan bilen of filmer


02. Jüüle: Heinrich I. (Uastfrankenrik), könang faan't Uastfrankenrik (* 876) Harald I. Blätus wurd könang faan Denemark


amanbi 881: Konrad I. (Uastfrankenrik), könang faan't Uastfrankenrik († 918)


23. Detsember: Konrad I. (Uastfrankenrik), könang faan't Uastfrankenrik (* 881)


Di Denghoog, wat nuurđern di Serk fan Woningstair üp Söl liit, es en Gurtstiingreev, wat ön di Jungstiintir becht uuren es. Des Tir es uk di Denghoog-Stufe neemt uuren. Di Denghoog es sa ombi 5000 Jaar ual. Dü kenst ön des Megalithstiin-Önlaag iingung, wat öner en 3,20 Meeter hoogi Öörtstak liit. Di Hoog es 1868 fan di Geoloog Ferdinand Wibel (beren 1840, stürewen 1902) üt Hamborig önersaacht uuren. Sent 1930 ken di Baarigasten dit beest pleeget Gunggreev ön Sleeswig-Holstiin bisjuk. Di Kaamer heer di Fuarem fan en Ai en mat 5 Meter fan Uasten hentö Weesten en sa ombi 3 Meeter fan Nuurđen hentö Süđern. Di Höögdi es 1,90 Meeter üp di Weester- en 1,50 Meeter ön di Uastersir. Di Kaamer es fan Dikstiiner üt di Istir. Des sen bit hentö 18.000 Kilogram swaar. 12 Dikstiiner stuun ön en Krans, wat 3 jit gurter Stiiner drai, en dit es di Aurskot. Di Gung es becht fan 12 Stiiner en jit 2, wat di Düür fuarstel skel. Di Hööler twesken di Dikstiiner sen me Ruarsönstiiner techt maaket uuren. Ön jer Tiren skul em döör en 6 Meeter lüng Gung, wat 1 m hoog en breer wiar en wat me litj Stiiner


Karlmann, latiinsk Karlomannus rex, uk: Karlmann faan Bayern (* am 830; † 22. of 29. September 880 uun Altötting) wiar faan 876 bis 880 Könang faan Bayern, Könang faan't Uastfrankenrik, an faan 877 bit 879 Könang faan Itaalien. Karlmann wiar di äälst dring faan Ludwig di Sjiisk an Hemma, doochter faan di Groof faan Altdorf. Commonskategorii: Karlmann faan Bayern – Saamlang faan bilen of filmer


Karlmann (Uastfrankenrik), könang faan Bayern (* ~ 830)


Ludwig III. (di Jonger, * am 835; † 20. Janewoore 882 uun Frankfurt am Main) wiar faan 876 bit 882 Könang faan't Uastfrankenrik. Ludwig wiar di naist dring faan Ludwig di Sjiisk an sin wüf Hemma. Commonskategorii: Ludwig III. – Saamlang faan bilen of filmer


08. August: Lothar II. (Lothringen), köning faan Lotharingen (* 835)


Pippin I. (* 797; † 13. Nofember of 13. Detsember 838) wiar di Könang faan Akwitaanien faan 814 bit 838. Pippin wiar di naist sön faan Ludwig di Froom an sin iarst wüf Irmingard faan Hespengau. Hi füng Akwitaanien 814 üs dial faan't Waastfrankenrik, küd diar oober suwereen regiare.


Pippin II. (faan Akwitaanien, * amanbi 823; † efter 864 uun Senlis) wurd 838 efterfulger faan san aatj Pippin I. (Akwitaanien) üs Könang faan Akwitaanien. Pippin II. wiar di äälst sön faan könang Pippin I. an sin wüf Ringart faan Madrie.


amanbi 864: Ludwig III. (Frankrik), könang faan't Waastfrankenrik († 882) efter 864: Pippin II. (Akwitaanien), könang faan Akwitaanien uun't Waastfrankenrik (* amanbi 823)


Karl det Kint (Karolus puer, * amanbi 849; † 29. September 866 uun Akwitaanien) wiar di naist sön faan Karl di Kaal an di jonger bruder faan Ludwig di Stöömerer. Faan 855 bit 862 wiar hi Könang faan Akwitaanien.


Karlmann (Frankrik), Könang faan't Waastfrankenrik († 884) 29. September: Karl det Kint, könang faan Akwitaanien uun't Waastfrankenrik (* amanbi 849)


Ludwig II. (di Stöömerer, * 1. Nofember 846; † 10. April 879 uun Compiègne) wiar di äälst sön an iansagst auerlewin dring faan könang Karl di Kaal, an sodenag san efterfulger üs Könang faan't Waastfrankenrik. Commonskategorii: Ludwig di Stöömerer – Saamlang faan bilen of filmer


E Lönjkris Merzig-Wadern as ån foon e krise önj e diiljstoot Saarlönj. E kris läit önjt nordweesten foon e diiljstoot. Dåt heet 103.243 manschne (2019). E hoodstää foon e kris as Merzig. E lönjkris heet 2 stääse än 5 gemiine: Stääse Merzig Wadern Gemiine Beckingen Losheim am See Mettlach Perl Weiskirchen Germany: Administrative Division, citypopulation.de


Ludwig III. (* am 864; † 5. August 882 uun Saint-Denis bi Paris) wiar faan 879 bit 882 Könang faan't Waastfrankenrik. Ludwig III. wiar di dring faan könang Ludwig II. (Frankrik) an sin wüf Ansgard faan Burgund. Commonskategorii: Ludwig III. – Saamlang faan bilen of filmer


Karlmann II., Karlmaan faan Frankrik, fransöösk: Carloman (* 866; † 6. of 12. Detsember 884 bi Les Andelys) wiar faan 879 bit 884 Könang faan't Waastfrankenrik, sant 882 alian saner san bruder Ludwig III. (Frankrik). Hi woort miast Karlmann II. näämd, auer't uk noch en Karlmann I. jääw, di bruder faan Karl di Grat.


Hollun (Dütsk: Niederlande, Wesfriisk: Nederlân, Hollunsk: Nederland) es en Lun uun ’e Wessen fan Euroopa. Deät Lun hat 17.948.000 Iinwuuners (2024). De Hoadstad es Amsterdam. Bevolkingsontwikkeling; maand en jaar, CBS StatLine


E Lönjkris Neunkirchen as ån foon e krise önj e diiljstoot Saarlönj. E kris läit önjt ååsten foon e diiljstoot. Dåt heet 131.408 manschne (2019). E hoodstää foon e kris as Neunkirchen. E lönjkris heet 2 stääse än 5 gemiine: Stääse Neunkirchen Ottweiler Gemiine Eppelborn Illingen Merchweiler Schiffweiler Spiesen-Elversberg Germany: Administrative Division, citypopulation.de


E Lönjkris Saarlouis as ån foon e krise önj e diiljstoot Saarlönj. E kris läit önjt weesten foon e diiljstoot. Dåt heet 194.319 manschne (2019). E hoodstää foon e kris as Saarlouis. E lönjkris heet 3 stääse än 10 gemiine: Stääse Dillingen/Saar Lebach Saarlouis Gemiine Bous Ensdorf Nalbach Rehlingen-Siersburg Saarwellingen Schmelz Schwalbach Überherrn Wadgassen Wallerfangen Germany: Administrative Division, citypopulation.de


E Kris St. Wendel as ån foon e krise önj e diiljstoot Saarlönj. E kris läit önjt norden foon e diiljstoot. Dåt heet 87.007 manschne (2019). E hoodstää foon e kris as St. Wendel. E lönjkris heet iinj stää (St. Wendel) än 7 gemiine: Freisen Marpingen Namborn Nohfelden Nonnweiler Oberthal Tholey Germany: Administrative Division, citypopulation.de


At Waaströömsk Rik of uk Waastroom (lat. Hesperium Imperium) begand uun't juar 395, üs det Röömsk Rik apdiald wurd tu en waastelken an en uastelken dial Uastroom (Byzanz). Oober di Waastkeiser Honorius an sin efterfulgern küd det Waastrik ei tuuphual, an do fool det ütjenööder. Üs Chlodwig I., di Könang faan't Frankenrik 486 en wichtag slacht woon, wiar't föörbi mä det Röömsk Rik. Commonskategorii: Waastroom – Saamlang faan bilen of filmer


At Sarkswaalk, (mo.) mörswulken, hüsswulken, stääswulken (Delichon urbicum) hiart tu at fögelfamile faan a Swaalken (Hirundinidae). Delichon urbicum Tau jöönkin uun't nääst. Aier faan Delichon urbicum Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Sarkswaalken Wikispecies hää en artiikel tu: Sarkswaalken


Chlodwig I., köning faan a Franken († 511)


Rheinfranken wiar en fulk an en regiuun bi a liager Rhein trinjam Köln. Flook letjer sköölen faan fulken slood jo sowat uun't 3. juarhunert tuup, am beeder jin a Alemannen uun't süüden an at Röömsk Rik uun't waasten uun tu kemen. Oner hör könang Chlodwig I. haa a Rheinfranken of Ripuariern uun't 6. juarhunert at Frankenrik ütjwidjet, an det lingd auer det Frankrik faan daalang hen tu a Atlantik. An uk daalang noch snaake a minsken trinjam Köln hör aanj spriakwiis: Ripuarisk spriak


Wesfriisk (Wesfriisk: Westfrysk) es en Friisk Spreek. Ungefeer 400.000 Mensken snakke Wesfriisk. De measte wuune in 'e Noort fan Hollun, in Wesfriislun.


Ahrensbök (aw Plååttjüsch: Ahrensböök) as en åmtsfri gemiine önj e Kris Ååstholstiinj önj Slaswik-Holstiinj. Et gemiine läit önjt sööden foon e kris. Dåt heet 8287 manschne (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. Krölemoune 2018. Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein: 4. Quartal 2019, statistik-nord.de


Dahme as en åmtsfri gemiine önj e Kris Ååstholstiinj önj Slaswik-Holstiinj. Et gemiine läit önjt ååsten foon e Kris. Dåt heet 1224 manschne (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. Krölemoune 2018. Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein: 4. Quartal 2019, statistik-nord.de


Grömitz as en åmtsfri gemiine än siiebåd önj e Kris Ååstholstiinj önj Slaswik-Holstiinj. Et gemiine läit önjt ååsten foon e kris. Dåt heet 7158 manschne (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. Krölemoune 2018. Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein: 4. Quartal 2019, statistik-nord.de


Grube as en åmtsfri gemiine önj e Kris Ååstholstiinj önj Slaswik-Holstiinj. Et gemiine läit önjt ååsten foon e kris. Dåt heet 1045 manschne (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. Krölemoune 2018. Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein: 4. Quartal 2019, statistik-nord.de


Chlothar I. (uk: Chlotachar; * am 495; † Detsember 561 uun Compiègne) wiar Könang faan't Frankenrik uun't 6. juarhunert. Commonskategorii: Clothar I. – Saamlang faan bilen of filmer


amanbi 495: Chlothar I., könang faan't Frankenrik († 561)


Detsember: Chlothar I., könang faan't Frankenrik (* 495)


Chlothar II. (* 584; † föör April 630) wiar Könang faan't Frankenrik tu began faan't 7. juarhunert. Commonskategorii: Chlothar II. – Saamlang faan bilen of filmer


Chlothar II., könang faan't Frankenrik († föör 630)


föör April: Chlothar II., könang faan't Frankenrik (* 584)


Chlodwig III. (* am 677; † aanj 694, uun Frankrik: Chlodwig IV.) wiar Könang faan't Frankenrik uun't 7. juarhunert. Commonskategorii: Chlodwig III. – Saamlang faan bilen of filmer


Chlodwig III., könang faan't Frankenrik († 694)


aanj faan't juar: Chlodwig III., könang faan't Frankenrik (* am 677)


25. Nofember: Det Witj Skap soonk uun de Ingels Kanool. Oner a duaden as de ingels krüünprins William Ætheling. Ünbekäänd Dootem Jehuda ibn Tibbon, jüüdsk auerseeter († 1190) Ludwig VII., Köning faan Frankrik († 1180) Amanbi Detheer Juar Erik IX., Köning faan Sweeden († 1160) Helmold faan Bosau, chronist, skriiwer faan a Chronica Slavorum († efter 1177) Urban III., Paap († 1187) William de Vere, Lordkansler faan Ingelun († 1198) 25. Nofember: William Ætheling, ingels krüünprins (* föör August 1103) Richard d’Avranches, 2. Earl faan Chester (* 1094) Richard FitzRoy, anglo-normans prins (* föör 1101)


27. Jüüne: Arnold faan Lübeck, chronist an widjersaater faan a Chronica Slavorum (* amanbi 1150) Of uun't juar 1214


A Abodriiten (uk Obodriiten, Abotriiten, Obotriiten an Bodriitsen, üüb Latiins: Abodriti of Obodriti) wiar en ferbant faan Ialewslaawen, diar faan det 8. juarhunert tu det 12. juarhunert uun a uast faan Holstian an uun a waast faan Meklenborig faan nü lewet. A nööm faan a ferbant kaam faan en stam, diar trinjenam Wismar an Schwerin lewet an en wichtig rol uun a ferbant spelet. Öler stamen, wat tu a ferbant hiart, wiar a Wagriern, Travnjaanen, Polaaben, Kesiinern, Warnoowern (Warnabi), Sirsipaanen (Circipanes), Smeldingern, Beteensern an Linoonen. Jo wiar frinjer faan't Frankenrik oner Karl di Grat an jin a Saksen streed. En prins faan a Abodriiten, Pribislaw († 1178), hee det Hüs Meklenborig grünjlaanj. Nuurdalbingien


Karl (* am 845; † 24. Janewoore 863 uun Lyon) wiar sant 855 of 856 Könang faan Burgund. Det hed hi faan san aatj Lothar I. (Frankenrik) arewt, di Könang faan Lotharingen. Commonskategorii: Karl faan a Provence – Saamlang faan bilen of filmer


24. Janewoore: Karl faan a Provence, könang faan Burgund (* am 845)


Lothar II. (* am 835; † 8. August 869 bi Piacenza) wiar faan 855 bit 869 Könang faan't nuurdelk Lotharingen. Efter san duas as Lotharingen apdiald wurden. Commonskategorii: Lothar II. – Saamlang faan bilen of filmer


efter 12. Febrewoore: Pribislaw I., fürst tu Parchim-Richenberg (* 1224)


Malente (aw Plååttjüsch: Lent) as en åmtsfri gemiine önj e Kris Ååstholstiinj önj Slaswik-Holstiinj. Et gemiine läit önjt weesten foon e kris. Dåt heet 10.864 manschne (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. Krölemoune 2018. Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein: 4. Quartal 2019, statistik-nord.de


Ratekau as en åmtsfri gemiine önj e Kris Ååstholstiinj önj Slaswik-Holstiinj. Et gemiine läit önjt sööden foon e kris. Dåt heet 15.148 manschne (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. Krölemoune 2018. Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein: 4. Quartal 2019, statistik-nord.de


Scharbeutz as en åmtsfri gemiine önj e Kris Ååstholstiinj önj Slaswik-Holstiinj. Et gemiine läit önjt sööden foon e kris, bai jü Lübeck Bucht. Dåt heet 11.351 manschne (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. Krölemoune 2018. Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein: 4. Quartal 2019, statistik-nord.de


Stockelsdorf as en åmtsfri gemiine önj e Kris Ååstholstiinj önj Slaswik-Holstiinj. Et gemiine läit önjt sööden foon e kris. Dåt heet 16.998 manschne (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. Krölemoune 2018. Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein: 4. Quartal 2019, statistik-nord.de


Süsel as en åmtsfri gemiine önj e Kris Ååstholstiinj önj Slaswik-Holstiinj. Et gemiine läit önj e mal foon e kris. Dåt heet 5048 manschne (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. Krölemoune 2018. Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein: 4. Quartal 2019, statistik-nord.de


Timmendorfer Strand as en åmtsfri gemiine önj e Kris Ååstholstiinj önj Slaswik-Holstiinj. Et gemiine läit önjt sööden foon e kris, bai jü Lübeck Bucht. Dåt heet 8712 manschne (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. Krölemoune 2018. Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein: 4. Quartal 2019, statistik-nord.de


Papiamentu of uk Papiamento as en kreoolspriak mä gud 260.000 spreegern üüb a ABC-Eilunen uun a Kariibik. Det san Aruba, Bonaire an Curaçao. At spriak hää iinflööd faan't Spoonsk, Portugiisk an Neederluns, tumiast oober Portugiisk. Di nööm komt faan det spoonsk-portugiisk wurd "papear" uf, an det ment snöötre, tjable. Wikipedia üüb Papiamentu


De Cheorwon Lunkreis as een faan a lunkreiser uun det Gangwon Prowins. A lunkreis leit uun a nuurdwaast faan't prowins. Det hee 46.295 lidj (2019). Gangwon-do: Province in South Korea, citypopulation.de


De Goseong Lunkreis (üüb Koreaans: 고성군 / 高城郡 Goseong-gun) as een faan a lunkreiser uun det Gangwon Prowins. A lunkreis leit uun a nuurduast faan't prowins. Det hee 28.392 lidj (2019). Gangwon-do: Province in South Korea, citypopulation.de


De Hoengseong Lunkreis as een faan a lunkreiser uun det Gangwon Prowins. A lunkreis leit uun a süüdwaast faan't prowins. Det hee 47.257 lidj (2019). Gangwon-do: Province in South Korea, citypopulation.de


De Hongcheon Lunkreis as een faan a lunkreiser uun det Gangwon Prowins. A lunkreis leit uun a maden an waast faan't prowins. Det hee 70.065 lidj (2019). Gangwon-do: Province in South Korea, citypopulation.de


De Hwacheon Lunkreis as een faan a lunkreiser uun det Gangwon Prowins. A lunkreis leit uun a nuurdwaast faan't prowins. Det hee 25.181 lidj (2019). Gangwon-do: Province in South Korea, citypopulation.de


Stanisław Szukalski wiar en poolsk Konstler. Hi as bäären di 13-12 1893 uun Polanówka an stürwen di 19-5 1987 uun Chicago. Gordon Bennett Cup from 1936 Eagle of Szukalski on the Building of Disabled Offices in Katowice , 1938-1939 (bas-relief was destroyed during World War II) Ink drawing of unidentified sitter Gambon, Blanche. “Stanislaw Szukalski: Pintor, Escultor, Arquiteto, Filósofo.” The New American (setembro de 1935) Linn, James Webber. “Chicago Byways and Highways”, Chicago Herald (18 de agosto de 1923). Papéis Rudolph Weisenborn. Archives of American Art, Washington, DC, rolo 856, quadro 1189. Szukalski, Stanislaus. Projetos em Design. Chicago: University of Chicago Press, 1929. Szukalski, Stanislaus. O Trabalho de Szukalski . Chicago: Covici-McGee, 1923. Weininger, Susan. “Modernism and Chicago Art.” Em The Old Guard and the Avant-Garde, editado por Sue Ann Prince, 59-75. Chicago: University of Chicago Press, 1990. Weininger, Susan S. “Fantasy in Chicago Painting: 'Real' Crazy, 'Real Personal, and Real Real'” e “Stanislaus Szukalski.” Em Chicago Modern, 1893–1945: Pursuit of the New, editado por Elizabeth Kennedy, 67–78; 155. Chicago: Terra Museum of American Art, 2004.


De Boeun Lunkreis as een faan a lunkreiser uun det Nuurd Chungcheong Prowins. A lunkreis leit uun a maden faan't prowins. Det hee 33.453 lidj (2019). Chungcheongbuk-do: Province in South Korea. citypopulation.de


De Inje Lunkreis as een faan a lunkreiser uun det Gangwon Prowins. A lunkreis leit uun a nuurd faan't prowins. Det hee 31.981 lidj (2019). Gangwon-do: Province in South Korea, citypopulation.de


De Jeongseon Lunkreis as een faan a lunkreiser uun det Gangwon Prowins. A lunkreis leit uun a süüd faan't prowins. Det hee 37.573 lidj (2019). Gangwon-do: Province in South Korea, citypopulation.de


De Pyeongchang Lunkreis as een faan a lunkreiser uun det Gangwon Prowins. A lunkreis leit uun a süüd faan't prowins. Det hee 42.577 lidj (2019). Gangwon-do: Province in South Korea, citypopulation.de


De Yanggu Lunkreis (üüb Koreaans: 양구군 / 楊口郡 Yanggu-gun) as een faan a lunkreiser uun det Gangwon Prowins. A lunkreis leit uun a nuurd faan't prowins. Det hee 23.052 lidj (2019). Gangwon-do: Province in South Korea, citypopulation.de


De Yangyang Lunkreis as een faan a lunkreiser uun det Gangwon Prowins. A lunkreis leit uun a uast faan't prowins. Det hee 28.032 lidj (2019). Gangwon-do: Province in South Korea, citypopulation.de


De Yeongwol Lunkreis as een faan a lunkreiser uun det Gangwon Prowins. A lunkreis leit uun a süüd faan't prowins. Det hee 39.408 lidj (2019). Gangwon-do: Province in South Korea, citypopulation.de


Flensborig es en kraisfrii Stat ön Sleeswig-Holstiin me knap 90.000 Iinuunern. Flensborig waar ombi 1200 bi en ialer Uuniplaats grünjlair. Di Stat waar üs jest ön en Uurkund fan 1240 nēmt. Di Noom skel fan Flemmings Borig kum. Flensborig fan boowen Haawen fan Flensborig Flensborig Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2021 (XLS-datei) (Widjerfeerd üüb grünjlaag faan't fulkstäälang 2011) (Halep üp Dütsk) Commons: Flensborig – Saamling fan Skelter en Videos


Chuncheon as at hoodsteed faan det Gangwon Prowins uun Süüdkorea. Det hee 285.585 lidj (2019). Gangwon-do: Province in South Korea, citypopulation.de


Donghae as en steed uun det Gangwon Prowins uun Süüdkorea. At steed leit uun a süüduast faan't prowins. Det hee 91.453 lidj (2019). Gangwon-do: Province in South Korea, citypopulation.de


Gangneung as en steed uun det Gangwon Prowins uun Süüdkorea. At steed leit uun a uast faan't prowins. Det hee 215.911 lidj (2019). Gangwon-do: Province in South Korea, citypopulation.de


Samcheok as en steed uun det Gangwon Prowins uun Süüdkorea. At steed leit uun a süüduast faan't prowins. Det hee 68.001 lidj (2019). Gangwon-do: Province in South Korea, citypopulation.de


Sokcho as en steed uun det Gangwon Prowins uun Süüdkorea. At steed leit uun a nuurduast faan't prowins. Det hee 82.824 lidj (2019). Gangwon-do: Province in South Korea, citypopulation.de


Taebaek as en steed uun det Gangwon Prowins uun Süüdkorea. At steed leit uun a süüduast faan't prowins. Det hee 44.124 lidj (2019). Gangwon-do: Province in South Korea, citypopulation.de


Wonju as en steed uun det Gangwon Prowins uun Süüdkorea. At steed leit uun a süüduast faan't prowins. Det hee 352.860 lidj (2019). Gangwon-do: Province in South Korea, citypopulation.de


Bucheon as en steed uun det Gyeonggi Prowins uun Süüdkorea. At steed leit uun a waast faan't prowins. Det hee 855.685 lidj (2019). Gyeonggi-do: Province in South Korea. citypopulation.de


Dongducheon as en steed uun det Gyeonggi Prowins uun Süüdkorea. At steed leit uun a nuurd faan't prowins. Det hee 98.245 lidj (2019). Gyeonggi-do: Province in South Korea. citypopulation.de


Gimpo as en steed uun det Gyeonggi Prowins uun Süüdkorea. At steed leit uun a waast faan't prowins. Det hee 457.556 lidj (2019). Gyeonggi-do: Province in South Korea. citypopulation.de


Sweeden At Könangrik Sweeden (sweedsk Konungariket Sverige harke tu?/i of ianfach Sverige harke tu?/i) as en lun uun Nuurdeuroopa. Hat leit uun Skandinaawien. Sant 1995 as Sweeden uun e EU. Ööders üs Norweegen an Denemark as Sweeden oober iarst sant 2023 uun a NATO. Uun Sweeden san 21 prowinsen (län): Statistisk factbook fuar Sweeden 2022 (üp engelsk) Folkmängd i riket, län och kommuner 31 december 2021 bi't Statistiska centralbyrån World Economic Outlook Database, April 2012 faan a IWF Human Development Report Office: Sweden – Country Profile: Human Development Indicators, ufrepen di 23. Oktuuber 2014 Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Sweeden Wikiquote: Sweedsk spreegwurden (sjiisk) Wikimedia Atlas: Sweeden – Geograafisk an histoorisk koorden Wikisource: Sweeden (sjiisk) Wikivoyage Raisfeerer: Sweeden (sjiisk) 61.31666666666714.833333333333Koordinaaten: 61° N, 15° O


Gunpo as en steed uun det Gyeonggi Prowins uun Süüdkorea. At steed leit uun a süüd faan't prowins. Det hee 282.862 lidj (2019). Gyeonggi-do: Province in South Korea. citypopulation.de


Guri as en steed uun det Gyeonggi Prowins uun Süüdkorea. At steed leit uun a uast faan't prowins. Det hee 200.755 lidj (2019). Gyeonggi-do: Province in South Korea. citypopulation.de


Gwacheon as en steed uun det Gyeonggi Prowins uun Süüdkorea. At steed leit uun a süüd faan't prowins. Det hee 58.462 lidj (2019). Gyeonggi-do: Province in South Korea. citypopulation.de


Gwangju (üüb Koreaans: 광주 / 廣州 Gwangju, amtelk 광주시 / 廣州市 Gwangju-shi) as en steed uun det Gyeonggi Prowins uun Süüdkorea. At steed leit uun a süüduast faan't prowins. Det hee 385.640 lidj (2019). Gyeonggi-do: Province in South Korea. citypopulation.de


Gwangmyeong as en steed uun det Gyeonggi Prowins uun Süüdkorea. At steed leit uun a uast faan't prowins. Det hee 322.494 lidj (2019). Gyeonggi-do: Province in South Korea. citypopulation.de


Hanam as en steed uun det Gyeonggi Prowins uun Süüdkorea. At steed leit uun a uast faan't prowins. Det hee 274.734 lidj (2019). Gyeonggi-do: Province in South Korea. citypopulation.de


Hwaseong as en steed uun det Gyeonggi Prowins uun Süüdkorea. At steed leit uun a süüdwaast faan't prowins. Det hee 855.949 lidj (2019). Gyeonggi-do: Province in South Korea. citypopulation.de


Icheon as en steed uun det Gyeonggi Prowins uun Süüdkorea. At steed leit uun a süüduast faan't prowins. Det hee 223.349 lidj (2019). Gyeonggi-do: Province in South Korea. citypopulation.de


Namyangju as en steed uun det Gyeonggi Prowins uun Süüdkorea. At steed leit uun a uast faan't prowins. Det hee 709.307 lidj (2019). Gyeonggi-do: Province in South Korea. citypopulation.de


Osan as en steed uun det Gyeonggi Prowins uun Süüdkorea. At steed leit uun a süüd faan't prowins. Det hee 236.075 lidj (2019). Gyeonggi-do: Province in South Korea. citypopulation.de


Paju as en steed uun det Gyeonggi Prowins uun Süüdkorea. At steed leit uun a nuurd faan't prowins. Det hee 465.612 lidj (2019). Gyeonggi-do: Province in South Korea. citypopulation.de


Pocheon as en steed uun det Gyeonggi Prowins uun Süüdkorea. At steed leit uun a nuurduast faan't prowins. Det hee 161.643 lidj (2019). Gyeonggi-do: Province in South Korea. citypopulation.de


Pyeongtaek as en steed uun det Gyeonggi Prowins uun Süüdkorea. At steed leit uun a süüd faan't prowins. Det hee 537.135 lidj (2019). Gyeonggi-do: Province in South Korea. citypopulation.de


Seongnam as en steed uun det Gyeonggi Prowins uun Süüdkorea. At steed leit uun a süüd faan't prowins. Det hee 960.342 lidj (2019). Gyeonggi-do: Province in South Korea. citypopulation.de


Siheung (üüb Koreaans: 시흥 / 始興 Shiheung, amtelk 시흥시 / 始興市 Shiheung-shi) as en steed uun det Gyeonggi Prowins uun Süüdkorea. At steed leit uun a uast faan't prowins. Det hee 508.379 lidj (2019). Gyeonggi-do: Province in South Korea. citypopulation.de


Uijeongbu as en steed uun det Gyeonggi Prowins uun Süüdkorea. At steed leit uun a nuurd faan't prowins. Det hee 456.776 lidj (2019). Gyeonggi-do: Province in South Korea. citypopulation.de


Uiwang as en steed uun det Gyeonggi Prowins uun Süüdkorea. At steed leit uun a süüd faan't prowins. Det hee 162.344 lidj (2019). Gyeonggi-do: Province in South Korea. citypopulation.de


Yangju as en steed uun det Gyeonggi Prowins uun Süüdkorea. At steed leit uun a nuurd faan't prowins. Det hee 229.778 lidj (2019). Gyeonggi-do: Province in South Korea. citypopulation.de


Yeoju as en steed uun det Gyeonggi Prowins uun Süüdkorea. At steed leit uun a süüduast faan't prowins. Det hee 114.659 lidj (2019). Gyeonggi-do: Province in South Korea. citypopulation.de


De Danyang Lunkreis (üüb Koreaans: 단양군 / 丹陽郡 Danyang-gun) as een faan a lunkreiser uun det Nuurd Chungcheong Prowins. A lunkreis leit uun a uast faan't prowins. Det hee 29.970 lidj (2019). Chungcheongbuk-do: Province in South Korea. citypopulation.de


De Eumseong Lunkreis as een faan a lunkreiser uun det Nuurd Chungcheong Prowins. A lunkreis leit uun a nuurdwaast faan't prowins. Det hee 104.434 lidj (2019). Chungcheongbuk-do: Province in South Korea. citypopulation.de


De Goesan Lunkreis as een faan a lunkreiser uun det Nuurd Chungcheong Prowins. A lunkreis leit uun a maden faan't prowins. Det hee 40.149 lidj (2019). Chungcheongbuk-do: Province in South Korea. citypopulation.de


Vorlage:Infobox Insel/Wartung/Bild fehlt Söderuug (hf. Saruug) as en halag uun a nuurdfresk waas. Hat hiart tu't gemeen Pelwerem.


De Jeungpyeong Lunkreis as een faan a lunkreiser uun det Nuurd Chungcheong Prowins. A lunkreis leit uun a maden faan't prowins. Det hee 38.171 lidj (2019). Chungcheongbuk-do: Province in South Korea. citypopulation.de


De Jincheon Lunkreis as een faan a lunkreiser uun det Nuurd Chungcheong Prowins. A lunkreis leit uun a nuurdwaast faan't prowins. Det hee 87.157 lidj (2019). Chungcheongbuk-do: Province in South Korea. citypopulation.de


De Okcheon Lunkreis as een faan a lunkreiser uun det Nuurd Chungcheong Prowins. A lunkreis leit uun a süüd faan't prowins. Det hee 51.770 lidj (2019). Chungcheongbuk-do: Province in South Korea. citypopulation.de


De Yeongdong Lunkreis as een faan a lunkreiser uun det Nuurd Chungcheong Prowins. A lunkreis leit uun a süüd faan't prowins. Det hee 49.591 lidj (2019). Chungcheongbuk-do: Province in South Korea. citypopulation.de


Chungju as en steed uun det Nuurd Chungcheongbuk Prowins uun Süüdkorea. At steed leit uun a nuurd faan't prowins. Det hee 216.070 lidj (2019). Chungcheongbuk-do: Province in South Korea. citypopulation.de


Jecheon as en steed uun det Nuurd Chungcheongbuk uun Süüdkorea. At steed leit uun a nuurd faan't prowins. Det hee 136.242 lidj (2019). Chungcheongbuk-do: Province in South Korea. citypopulation.de


De Bonghwa Lunkreis as een faan a lunkreiser uun det Nuurd Gyeongsang Prowins. A lunkreis leit uun a nuurd faan't prowins. Det hee 32.464 lidj (2019). Gyeongsangbuk-do: Province in South Korea, citypopulation.de


Gimcheon as en steed uun det Nuurd Gyeongsang Prowins uun Süüdkorea. At steed leit uun a süüdwaast faan't prowins. Det hee 143.620 lidj (2019). Gyeongsangbuk-do: Province in South Korea, citypopulation.de


Gumi as en steed uun det Nuurd Gyeongsang Prowins uun Süüdkorea. At steed leit uun a waast faan't prowins. Det hee 424.719 lidj (2019). Gyeongsangbuk-do: Province in South Korea, citypopulation.de


Gyeongju as en steed uun det Nuurd Gyeongsang Prowins uun Süüdkorea. At steed leit uun a süüduast faan't prowins. Det hee 267.196 lidj (2019). Gyeongsangbuk-do: Province in South Korea, citypopulation.de


Yeongju as en steed uun det Nuurd Gyeongsang Prowins uun Süüdkorea. At steed leit uun a nuurd faan't prowins. Det hee 106.170 lidj (2019). Gyeongsangbuk-do: Province in South Korea, citypopulation.de


Gyeongsan as en steed uun det Nuurd Gyeongsang Prowins uun Süüdkorea. At steed leit uun a süüd faan't prowins. Det hee 274.898 lidj (2019). Gyeongsangbuk-do: Province in South Korea, citypopulation.de


Mungyeong as en steed uun det Nuurd Gyeongsang Prowins uun Süüdkorea. At steed leit uun a nuurdwaast faan't prowins. Det hee 72.924 lidj (2019). Gyeongsangbuk-do: Province in South Korea, citypopulation.de


Di 5. Nofember 2024 skal det 60. Presidentenwool för a Ferianagt Stooten faan Ameerikoo ufluup.


Pohang as en steed uun det Nuurd Gyeongsang Prowins uun Süüdkorea. At steed leit uun a uast faan't prowins. Det hee 513.104 lidj (2019). Gyeongsangbuk-do: Province in South Korea, citypopulation.de


Sangju as en steed uun det Nuurd Gyeongsang Prowins uun Süüdkorea. At steed leit uun a waast faan't prowins. Det hee 101.678 lidj (2019). Gyeongsangbuk-do: Province in South Korea, citypopulation.de


Yeongcheon as en steed uun det Nuurd Gyeongsang Prowins uun Süüdkorea. At steed leit uun a süüd faan't prowins. Det hee 105.721 lidj (2019). Gyeongsangbuk-do: Province in South Korea, citypopulation.de


At Wiringhiirder Freesk (4) as en nuurdfresk spriakwiis, an woort uun't süüden faan a Wiidau uun't amt Süüdtondern uun a kreis Nuurdfresklun snaaket. Wiidinghiirder(öö.) hiart tu't fäästäägs-fresk an as nai bi't frasch. Auer a Wiidinghiird nai bi Denemark as, jaft at uk däänsk iinflööd üüb det spriakwiis. At spriakwiis as nü uun Runees, Naischöspel, Klangsbel an Ämelsbel-Hoorbel snaaket. Daaling lewe dön miasten spreegern trinjembai Naischöspel. Werben: Peter Jensen (1861-1939) Broder Clausen (1900-1962) Peter Jensen: Die nordfriesische Sprache der Wiedingharde, 1925 Peter Jensen: Wörterbuch der nordfriesischen Sprache der Wiedingharde, 1927/28 Prof. Bo Sjölin: Foon 'aab' bit 'würm', Wörterliste des Wiedingharder Friesisch, 94 S., Kiel, 1991 Peter Jensen: Wanderiirnge, ütjden faan Adeline Petersen, 2005 Flänsborii Jarfst Sämer Uurs/wi Wonter/wi Über das Friesisch der Wiedingharde, friisk.org


De Cheongdo Lunkreis as een faan a lunkreiser uun det Nuurd Gyeongsang Prowins. A lunkreis leit uun a süüd faan't prowins. Det hee 43.952 lidj (2019). Gyeongsangbuk-do: Province in South Korea, citypopulation.de


De Cheongsong Lunkreis as een faan a lunkreiser uun det Nuurd Gyeongsang Prowins. A lunkreis leit uun a uast faan't prowins. Det hee 25.623 lidj (2019). Gyeongsangbuk-do: Province in South Korea, citypopulation.de


De Chilgok Lunkreis as een faan a lunkreiser uun det Nuurd Gyeongsang Prowins. A lunkreis leit uun a süüdwaast faan't prowins. Det hee 121.085 lidj (2019). Gyeongsangbuk-do: Province in South Korea, citypopulation.de


De Goryeong Lunkreis as een faan a lunkreiser uun det Nuurd Gyeongsang Prowins. A lunkreis leit uun a süüdwaast faan't prowins. Det hee 34.122 lidj (2019). Gyeongsangbuk-do: Province in South Korea, citypopulation.de


De Gunwi Lunkreis as een faan a lunkreiser uun det Nuurd Gyeongsang Prowins. A lunkreis leit uun a maden faan't prowins. Det hee 24.381 lidj (2019). Gyeongsangbuk-do: Province in South Korea, citypopulation.de


De Seongju Lunkreis as een faan a lunkreiser uun det Nuurd Gyeongsang Prowins. A lunkreis leit uun a süüdwaast faan't prowins. Det hee 45.713 lidj (2019). Gyeongsangbuk-do: Province in South Korea, citypopulation.de


At Electoral College as en fersaamlang faan 538 woolmaaner an -wüfen, diar arke sjuard juar tuupkem, an di president faan Ameerikoo weele. Arke bundesstoot, an sant 1961 uk Washington, D.C. sjüürt en was taal faan woollidj tu detdiar fersaamlang. Detdiar taal racht ham efter det taal faan senatooren an representanten, diar en stoot uun a congress (at regiarang) tustun. Stooten mä muar iinwenern haa uk muar woollidj, an det taal woort uk leewen weder uunpaaset. Üüb det koord rochts as tu sen, hük stooten tesken 2012 an 2020 woollidj diartufüngen haa (blä), of huar det taal kört wurden as (güül). Uun a miast stooten täält di grünjsats winner takes all, det ment di kandidaat mä't muarhaid uun di stoot want aal a woollidj-stemen faan di stoot. Diarbi komt at flooksis föör, dat di ään kandidaat auer't hialer lun muar weeler-stemen üs di ööder kandidaat füngen hää (poular vote), oober ei det muarhaid faan a woolmaaner an -wüfen (electoral vote). Diaram san a kandidaaten diar böös efter uun, uun stooten, huar't leewen knaap ütjgongt (swing states) at muarhaid tu fun. Commonskategorii: Electoral College – Saamlang faan bilen of filmer


De Keda Lunkreis (üüb Georgisk: ქედის მუნიციპალიტეტი [kʰɛdas munitsʰipʼɑlitʼɛtʼi]) as een faan a lunkreiser uun't autonoom republiik Adschaarien uun Georgien. Det hee 16.612 lidj (2022). At hoodsteed faan't lunkreis as Keda. 1959 - 17.204 1970 - 19.065 1979 - 19.232 1989 - 19.928 1991 - 19.100 2002 - 20.024 2014 - 16.760 2016 - 16.759 2017 - 16.793 2018 - 16.824 2019 - 16.809 2020 - 16.773 2021 - 16.700 2022 - 16.612 Division of Georgia, pop-stat.mashke.org


De Uiseong Lunkreis as een faan a lunkreiser uun det Nuurd Gyeongsang Prowins. A lunkreis leit uun a maden faan't prowins. Det hee 53.237 lidj (2019). Gyeongsangbuk-do: Province in South Korea, citypopulation.de


De Chelwatschauri Lunkreis (üüb Georgisk: ხელვაჩაურის მუნიციპალიტეტი [xɛlvɑtʃʰɑuris munitsʰipʼɑlitʼɛtʼi]) as een faan a lunkreiser uun't autonoom republiik Adschaarien uun Georgien. Det hee 52.568 lidj (2020). At hoodsteed faan't lunkreis as Chelwatschauri. 1959 - 42.870 1970 - 61.905 1979 - 71.887 1989 - 83.562 1991 - 85.200 2002 - 90.843 2014 - 51.189 2016 - 51.479 2017 - 51.763 2018 - 52.119 2019 - 52.365 2020 - 52.568 Division of Georgia, pop-stat.mashke.org


De Chulo Lunkreis (üüb Georgisk: ხულოს მუნიციპალიტეტი [xulɔs munitsʰipʼɑlitʼɛtʼi]) as een faan a lunkreiser uun't autonoom republiik Adschaarien uun Georgien. Det hee 26.258 lidj (2020). At hoodsteed faan't lunkreis as Chulo. 1959 - 28.159 1970 - 34.282 1979 - 38.782 1989 - 39.388 1991 - 32.400 2002 - 33.430 2014 - 23.327 2016 - 24.499 2017 - 24.960 2018 - 25.450 2019 - 25.902 2020 - 26.258 Division of Georgia, pop-stat.mashke.org


De Kobuleti Lunkreis (üüb Georgisk: ქობულეთის მუნიციპალიტეტი [kʰɔbulɛtʰis munitsʰipʼɑlitʼɛtʼi]) as een faan a lunkreiser uun't autonoom republiik Adschaarien uun Georgien. Det hee 72.159 lidj (2020). At hoodsteed faan't lunkreis as Kobuleti. 1959 - 54.401 1970 - 70.717 1979 - 78.382 1989 - 88.107 1991 - 89.400 2002 - 88.063 2014 - 74.794 2016 - 74.088 2017 - 73.580 2018 - 73.399 2019 - 72.806 2020 - 72.159 Division of Georgia, pop-stat.mashke.org


De Schuachewi Lunkreis (üüb Georgisk: შუახევის მუნიციპალიტეტი [ʃuɑxɛvis munitsʰipʼɑlitʼɛtʼi]) as een faan a lunkreiser uun't autonoom republiik Adschaarien uun Georgien. Det hee 15.039 lidj (2020). At hoodsteed faan't lunkreis as Schuachewi. 1959 - 20.324 1970 - 23.196 1979 - 23.081 1989 - 25.113 1991 - 17.900 2002 - 21.850 2014 - 15.044 2016 - 15.137 2017 - 15.120 2018 - 15.115 2019 - 15.102 2020 - 15.039 Division of Georgia, pop-stat.mashke.org


De Lantschchuti Lunkreis (üüb Georgisk: ლანჩხუთის მუნიციპალიტეტი [lɑntʃʰxutʰis munitsʰipʼɑlitʼɛtʼi]) as een faan a lunkreiser uun't prowins Guurien. Det hee 30.152 lidj (2020). At hoodsteed faan't lunkreis as Lantschchuti. 1959: 40.031 1970: 40.246 1979: 40.890 1989: 41.891 1991: 42.100 2002: 40.507 2014: 31.486 2016: 31.330 2017: 31.062 2018: 30.804 2019: 30.501 2020: 30.152 Division of Georgia. pop-stat.mashke.org


De Osurgeti Lunkreis (üüb Georgisk: ოზურგეთის მუნიციპალიტეტი [ɔzurgɛtʰis munitsʰipʼɑlitʼɛtʼi]) as een faan a lunkreiser uun't prowins Guurien. Det hee 59.357 lidj (2021). At hoodsteed faan't lunkreis as Osurgeti. 1959: 75.240 1970: 79.710 1979: 84.278 1989: 90.040 1991: 92.000 2002: 78.760 2014: 62.863 2016: 62.308 2017: 61.788 2018: 61.305 2019: 60.632 2020: 59.913 2021: 59.357 Division of Georgia. pop-stat.mashke.org


At Karhiirder Fräisch as en nuurdfresk spriakwiis (6), an woort uun Stedesand an Enge-Sande uun a Karhiird uun a kreis Nuurdfresklun snaaket. Karhiirder hiart tu't fäästäägs-fresk an as nai bi't frasch. Bispalen faan heewe (haa) an weere (wees) Moritz Nissen (1822-1902) Tjardes Jabben Oltmann (1931), Die friesische Sprache der Karrharde: Lautlehre, F. Hirt, Breslau. Uurs/ka Wonter/ka Harfst/ka Samer/ka Weestfräisklönj


De Tschochatauri Lunkreis (üüb Georgisk: ჩოხატაურის მუნიციპალიტეტი [tʃʰɔxɑtʼɑuris munitsʰipʼɑlitʼɛtʼi]) as een faan a lunkreiser uun't prowins Guurien. Det hee 18.034 lidj (2020). At hoodsteed faan't lunkreis as Tschochatauri. 1959: 30.662 1970: 29.594 1979: 28.157 1989: 26.595 1991: 26.700 2002: 24.090 2014: 19.001 2016: 18.794 2017: 18.607 2018: 18.415 2019: 18.263 2020: 18.034 Division of Georgia. pop-stat.mashke.org


De Uljin Lunkreis as een faan a lunkreiser uun det Nuurd Gyeongsang Prowins. A lunkreis leit uun a nuurduast faan't prowins. Det hee 50.810 lidj (2019). Gyeongsangbuk-do: Province in South Korea, citypopulation.de


De Yecheon Lunkreis as een faan a lunkreiser uun det Nuurd Gyeongsang Prowins. A lunkreis leit uun a nuurduast faan't prowins. Det hee 55.664 lidj (2019). Gyeongsangbuk-do: Province in South Korea, citypopulation.de


De Yeongdeok Lunkreis as een faan a lunkreiser uun det Nuurd Gyeongsang Prowins. A lunkreis leit uun a uast faan't prowins. Det hee 38.358 lidj (2019). Gyeongsangbuk-do: Province in South Korea, citypopulation.de


De Yeongyang Lunkreis as een faan a lunkreiser uun det Nuurd Gyeongsang Prowins. A lunkreis leit uun a nuurduast faan't prowins. Det hee 17.198 lidj (2019). Gyeongsangbuk-do: Province in South Korea, citypopulation.de


De Ulleung Lunkreis as een faan a lunkreiser uun det Nuurd Gyeongsang Prowins. A lunkreis bestäänt ütj det Ulleung Eilun an 44 letjer eilunen, wat uun det Jaapaans Sia uun a uast faan't feestlun lei. Det hee 9785 lidj (2019). Gyeongsangbuk-do: Province in South Korea, citypopulation.de