Det Inhambane Prowins (üüb Portugiisk: Província de Inhambane) as en prowins uun de aafrikoons stoot Mosambik. At prowins leit uun a süüduast faan’t lun. Uun a nuurdwaast leit det Manica Prowins, uun a nuurduast det Sofala Prowins an uun a waast det Gaza Prowins. Det hee 1.496.824 lidj (2017). At hoodsteed faan't prowins as Inhambane. Det Inhambane Prowins leit amanbi twesken 21° an 25° (faan a nuurd tu a süüd). De Süüdelk Kiarkreis gungt troch a süüd faan't prowins. At prowins hee föl laguunen: Zevane Laguun, Nhalehengue Laguun, Nhangela Laguun, Dongane Laguun an Poelela Laguun, wat bi a eeg lei. Tau öler laguunen lei uun't banlun: Banamana Laguun uun a nuurd an Nhavarre Laguun uun a süüd. De Save Struum bildet at nuurdgrens an de Changane Struum bildet dial faan at waastgrens. At prowins hee tau natschunaalparken. Ian as de Zinave Natschunaalpark, wat uun a nuurdwaast leit. De öler as de Bazaruto Natschunaalpark üüb dön Paraiso Eilunen (üüb Portugiisk, Ilhas do Paraiso), wat uun det Indisk Ootseaan lei. Inhambane hee tau steeden (Inhambane an Maxixe) an twaalew distrikten. At wiar folksteelingen uun 2017, 2007, 1997 an 1980. Efter't folksteeling faan 2007, wiar 580.158 faan a lidj uun't prowins karmen an


A Pays de la Loire [peidlaˈlwaːʀ] (Lunen bi a Loire) san en ferwaltangsregiuun uun Waastfrankrik bi a müs faan a struum Loire. Dön tjiin gratst stääden uun't regiuun san: Uun det regiuun lei fiiw departements: France: Pays de la Loire, citypopulation.de Commonskategorii: Pays de la Loire – Saamlang faan bilen of filmer 47.4-0.85Koordinaaten: 47° 24′ N, 0° 51′ W


48.90.15Koordinaaten: 48° 54′ N, 0° 9′ O A Normandie as en regiuun uun Nuurdfrankrik. Det ferwaltangsregiuun mä disalew nööm as apkimen, üs jo ual regiuunen Basse-Normandie an Haute-Normandie tuupslööden wurden san. Dön tjiin gratst stääden uun't regiuun san: Uun det regiuun lei fiiw departements: France: Normandie, citypopulation.de Commonskategorii: Normandie – Saamlang faan bilen of filmer


At Île-de-France [il dəˈfʀɑ̃s] (Eilun faan Frankrik) as en regiuun uun Nuurdfrankrik mä't hoodstääd Pariis an diar ambi. Fölen sai diar uk det Regiuun Pariis tu. Uun't regiuun lei aacht departements: Uun't regiuun Île-de-France lei 130 stääden mä muar üs 25.000 iinwenern (Stant: 1. Janewoore 2012). Commonskategorii: Île-de-France – Saamlang faan bilen of filmer Métropole du Grand Paris 48.72.6Koordinaaten: 48° 42′ N, 2° 36′ O


i1 i3 i7 i10 i12 i14 Di Flugplaats Wyk es 1926 becht uuren. Dit es jen fan di ualist Plaatsen ön Sleeswig-Holstiin. Fan di dörtiger Jaaren fan't twuntigst Jaarhönert ön es di Lufthansa diar henflöen. Di Fliigers kām fan Berlin, Kiil en Hamborig. Di Plaats es wichtig fuar't Kraankenhüs fan Föör (Hubschraubers e.s.f.) en fuar di Katastroofenschuts. Di Wyker Flugplaats es becht en önerhualen fuar Propelerfliigers en Hubschraubers. Diar es niin asfaltiarit Startbaan. Ön Föör ken ek des gurt Fliigers dialkum üs ön di Sölring Flugplaats. Sent 2008 jeft et en direkti Fliiger hentö Söl. Diarfuar es en ual Propelermaskiin önerwai. Flugplaats Wyk ön't Nat Üđer friisk Flugplaatsen


Grand Est (Grat Uast) as en ferwaltangsregiuun uun Uastfrankrik. Hat as di 1. Janewoore 2016 apwoksen ütj jo ual regiuunen Elsass (Alsace), Champagne-Ardenne an Lothringen (Lorraine). Uun't regiuun Grand Est lei tjiin Départements: Dön tjiin gratst stääden uun't regiuun san: Commonskategorii: Grand Est – Saamlang faan bilen of filmer Europeesk Kolektiif Elsas 48.755.86Koordinaaten: 48° 45′ N, 5° 52′ O France: Grand Est, citypopulation.de


Neebel as en saarep an ian faan trii gemeenen üüb det nuurdfresk eilun Oomram. Det saarep het üüb sjiisk (boowen) an öömrang (oner) likedenang. Neebel mä Waasterhias Sössaarep Stianood St. Clemens sark Ialtürn Oomram Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Neebel Seenksteeden faan Neebel Wääblink-kataloog tu Neebel uun't Curlie Project (iar:DMOZ, üüb huuchsjiisk) Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2021 (XLS-datei) (Widjerfeerd üüb grünjlaag faan't fulkstäälang 2011) (Halep üüb sjiisk)


48.122-2.769Koordinaaten: 48° 7′ N, 2° 46′ W A Bretagne [bʀəˈtaɲ] (bretoonsk Breizh [brɛɪ̯s]) as en regiuun uun Waastfrankrik. At regiuun leit üüb en hualeweilun. Uun a nuurd leit de Ingelsk Kanool, uun a uast lei a regiuunen Normandie an Pays de la Loire, uun a süüd at Biskaya an uun a waast a Atlantik. At regiuun hee uk 102 kantoonen, wat sowat üüs woolkreiser san. Dön tjiin gratst stääden uun't regiuun san: Commonskategorii: Bretagne – Saamlang faan bilen of filmer France: Bretagne, citypopulation.de


Nabemba Berig as de huuchst berig uun det Republiik Kongo. A berig leit uun a nuurdwaast faan’t lun, uun Sangha Department, nai bi a grensen mä Kameruun an Gabuun. Hi as 1020 m huuch.


Kunene as en regiuun uun de aafrikoons stoot Namiibia. At regiuun lei uun a nuurdwaast faan’t lun. Det as efter de Cunene Struum neemd. Det dialt a nööm mä det Cunene Prowins, wat üüb det öler sidj faan’t grens uun Angoola leit. Uun a nuurd leit Angoola, uun a nuurduast lei dön Omusati, Oshana an Oshikoto Regiuunen, uun a süüduast leit det Otjozondjupa Regiuun an uun a süüd det Erongo Regiuun. Det hee 86.856 lidj (2011). At hoodsteed as Opuwo. Det Namiib Wüüst lei uun a süüdwaast, loongs a eeg faan't Atlantik. Tu a nuurd faan detheer wüüst lei det Kaokoveld, wat uk en wüüst as. Det Kunene Regiuun hee 7 woolkreiser: Efter det 2011 folksteeling hee at regiuun 86.856 iinwenern: 43.603 san karmen an 43.253 san wüfhööd. Efter det 2011 folksteeling, 47 prosent faan hüshualer spreege det Herero Spriik, wat ian faan dön Bantu Spriiken as. Namibia Statistics Agency, Namibia 2011 Population and Housing Census Indicators, s. 8. Namibia Statistics Agency, Namibia 2011 Population and Housing Census Indicators, s. 8. Namibia Statistics Agency, Namibia 2011 Population and Housing Census Indicators, s. 8.


Det Manica Prowins (üüb Portugiisk: Província de Manica) as en prowins uun de aafrikoons stoot Mosambik. At prowins leit uun a waast faan’t lun. Det dialt a nööm mä at Manicaland, wat üüb det öler sidj faan’t grens uun a waast uun Simbabwe leit. Dön tau prowinsen san efter det Manyika folk neemd. Uun a nuurd leit det Tete Prowins, uun a uast det Sofala Prowins, uun a süüduast det Inhambane Prowins, uun a süüdwaast det Gaza Prowins an uun a waast Simbabwe. Det hee 1.911.237 lidj (2017). At hoodsteed faan't prowins as Chimoio. De huuchst berig uun Mosambik, Binga Berig, leit uun a waast faan't prowins. De Save Struum bildet at süüdgrens faan't prowins. De Buzi Struum leept troch a süüd faan't prowins. Manica Prowins hee ian steed (Chimoio) an 11 distrikten. At wiar folksteelingen uun 2017, 2007, 1997 an 1980. Efter't folksteeling faan 2007, wiar 690.062 faan a lidj uun't prowins karmen an 748.324 wüfhööd. At prowins wiar dial faan’t konseschuun faan det Mosambik Seelskap, wat 1891 grünjlaanjen wurd. Websidj faan't Regiaring faan't prowins (üüb Portugiisk) Mozambique, citypopulation.de [1] Instituto Nacional Estatística, Indicadores Sócio Demográficos Província de Manica 2007 The Statesman's Yearbook 1987-1988, s. 874. [2] Instituto Nacional


Kavango West (of Waast Kavango) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Namiibia. Det as efter det Kavango Folk neemd. Uun a nuurd leit Angoola, uun a uast det Kavango East Regiuun, uun a süüd det Otjozondjupa Regiuun, uun a süüdwaast det Oshikoto Regiuun an uun a nuurdwaast det Ohangwena Regiuun. Det hee 107.505 lidj. At hoodsteed Nkurenkuru. De Okavango Struum bildet det nuurd grens faan’t regiuun. At regiuun hee aacht woolkreiser: Kapako Mankumpi Mpungu Musese Ncamangoro Ncuncuni Nkurenkuru Tondoro At regiuun kaam faan’t dialing faan det Kavango Regiuun uun 2013.


Kavango East (of Uast Kavango) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Namiibia. Det as efter det Kavango Folk neemd. Uun a nuurd leit Angoola, uun a uast det Zambezi Regiuun, uun a süüduast Botsuana, uun a süüd det Otjozondjupa Regiuun, uun a süüdwaast an waast det Oshikoto Regiuun an uun a nuurdwaast det Ohangwena Regiuun. Det hee 115.447 lidj. At hoodsteed as Rundu. De Okavango Struum bildet dial faan det nuurd grens faan’t regiuun. At regiuun hee seeks woolkreiser: At regiuun kaam faan’t dialing faan det Kavango Regiuun uun 2013. Sant 2013.


Lüderitz (uk ǃNamiǂNûs) as en steed uun a süüdwaast faan Namiibia. At steed leit uun a waast faan det ǁKaras Regiuun bi a Lüderitz Bocht, amanbi 494 km süüdwaast faan Windhoek. Det as hoodsteed faan det NamiǂNûs Woolkreis. Det as efter Adolf Lüderitz neemd. Det hee 12.500 lidj (2011).


ǁKaras (iar Karas) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Namiibia. At regiuun leit uun a süüd faan’t lun. Uun a nuurd leit det Hardap Regiuun, uun a uast an süüd Süüdaafrika an uun a waast det Atlantik. Det hee 77.421 lidj (2011). At hoodsteed as Keetmanshoop. De huuchst berig (2202 m) uun't regiuun as a Schroffenstein, wat uun a Karasberger tu a süüduast faan Keetmanshoop leit. En öler berig as de Brukkaros Berig, wat 1590 m huuch as. De Oranje Struum bildet at süüdgrens faan't regiuun. At regiuun hee 8 woolkreiser: Efter det 2011 folksteeling, spreege 36 prosent faan hüshualer Afrikaans, 27 prosent Ovambo an 23 prosent Khoekhoe. Det guwernöör faan't regiuuun sant 2015 as Lucia Basson. [1] Namibia Statistics Agency, Karas 2011 Census Regional Profile. Sant 2013. Iar dial faan det Karasburg Woolkreis. Sant 2013. Iar dial faan det Karasburg Woolkreis. Namibia Statistics Agency, Namibia 2011 Population and Housing Census Indicators, s. 5.


Opuwo (iar uk Ohopoho) as en steed uun a nuurdwaast faan Namiibia. At steed leit amanbi 602 km tu a nuurdwaast faan Windhoek. Det as at hoodsteed faan det Kunene Regiuun. Det hee 7900 lidj (2011).


Swakopmund as en steed uun a waast faan Namiibia. At steed leit amanbi 262 km tu a waast faan Windhoek bi a Swakop Struum. Det as at hoodsteed faan de Swakopmund Woolkreis an det Erongo Regiuun. Det hee 43.846 lidj (2011). Swakopmund hee en boonhoof, wat en haltesteed üüb det Windhoek-Walvis Bay Boon as.


Erongo as en regiuun uun de aafrikoons stoot Namiibia. At regiuun leit uun a waast faan’t lun. Uun a nuurd leit det Kunene Regiuun, uun a nuurduast det Otjozondjupa Regiuun, uun a süüduast det Khomas Regiuun an uun a süüd det Hardap Regiuun. Det as efter de Erongo Berig neemd. Det hee 150.400 lidj (2011). At hoodsteed as Swakopmund. Det Erongo Regiuun as de seekstgratst regiuun uun Namiibia. At regiuun leit amanbi twesken 20° an 24° (faan a nuurd tu a süüd) an twesken 13° an 17° (faan a waast tu a uast). De Süüdelk Kiarkreis gungt troch a süüd faan at regiuun. A eeg faan't regiuun as amanbi 320 km lung. De huuchst berig uun Namiibia, de Königstein, wat üüb a Brandberg as, leit uun a nuurdwaast faan't regiuun. Öler berger üüb a Brandberg san det Horn (2519 m) (de naisthuuchst berig) an det Numasfels (2518 m) (de traadhuuchst berig). Öler berger uun't regiuun san de Hohenstein (2319 m), Erongo Berig (2219 m), Omburg (2073 m), Otjipateraberg (1989 m), Witwatersberge (1861 m), Grootberg (1846 m) an Spitzkoppe (1728 m). Letjer berger san de Messum Kraater (726 m) an a Vogelfederberg (527 m). Nai bi de Erongo Berig lei tau


Omusati as en regiuun uun de aafrikoons stoot Namiibia. At regiuun leit uun a nuurd faan’t lun. Det as efter de Mopane Buum (üüb Ovambo, omusati) neemd. Uun a nuurd leit Angoola, uun a nuurduast det Ohangwena Regiuun, uun a uast det Oshana Regiuun, uun a süüd an waast det Kunene Regiuun. Det hee 243.166 lidj (2011). At hoodsteed as Outapi. A süüd faan't regiuun as dial faan de Etosha Natschunaalpark. Det Omusati Regiuun hee twaalew woolkreiser: Anamulenge Elim Etayi Ogongo Okahao Okalongo Onesi Oshikuku Otamanzi Outapi Ruacana Tsandi Efter det 2011 folksteeling wurt det Ovambo Spriik uun 96 prosent faan hüshualer uun’t regiuun spreegen. Websidj faan't Regiaring faan't Regiuun Namibia Statistics Agency, Namibia 2011 Population and Housing Census Indicators, s. 11.


Zambesi (iar Caprivi Regiuun) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Namiibia. At regiuun leit uun a nuurduast faan’t lun. Det as efter de Sambesi Struum (üüb Ingels, the Zambezi River) neemd. Uun a nuurdwaast leit Angoola, uun a nuurduast Sambia, uun a süüd Botsuana an uun a waast det Kavango East Regiuun. Det hee 90.100 lidj (2011). At hoodsteed as Katima Mulilo. De Linyati Struum bildet det süüdwaast grens faan't regiuun mä Botsuana. De Kuando Struum bildet uk dial faan't grens mä Botsuana, man det leept troch't regiuun, am at grens twesken Angoola an Sambia tu bildin. De Sambesi Struum bildet dial faan't grens mä Sambia. At regiuun hee uk trii grat deuen. Ian faan jo, det Linyati Deu, leit uun a süüd uun a bocht faan de Linyati Struum. En öler deu leit deel a struum, trinjenam de Liambezi Sia. At jaft noch en öler, wat twesken de Sambesi an Linyati Struumer leit. Det Zambezi Regiuun hee aacht woolkreiser: Ap tu 2013 wiar't regiuun üüs Caprivi Regiuun neemd. Det wiar efter tjiisk kansler Leo von Caprivi neemd. De guwernöör faan't regiuun sant 2010 as Lawrence Sampofu. Sant 2013. Sant 2013. Sant 2013.


Oshana as en regiuun uun de aafrikoons stoot Namiibia. At regiuun leit uun a nuurd faan’t lun. Uun a waast an nuurdwaast leit det Omusati Regiuun, uun a nuurduast det Ohangwena Regiuun, uun a uast det Oshikoto Regiuun an uun a süüd det Kunene Regiuun. Det hee 176.674 lidj (2011). At hoodsteed as Oshakati. A süüd faan't regiuun as dial faan de Etosha Natschunaalpark. At regiuun hee elwen woolkreiser: Efter det 2011 folksteeling wurt det Ovambo Spriik uun 94 prosent faan hüshualer uun’t regiuun spreegen. At regiuun wurt 31. August 1992 grünjlaanjen. Websidj faan't Regiaring faan't Regiuun Efter uungoowen faan't websidj faan't regiaring faan't regiuun Sant 2013. Sant 2013. Namibia Statistics Agency, Namibia 2011 Population and Housing Census Indicators, s. 12.


Otjozondjupa as en regiuun uun de aafrikoons stoot Namiibia. At regiuun leit uun a nuurduast faan’t lun. Uun a nuurd lei dön Oshikoto, Kavango West an Kavango East Regiuunen, uun a uast lei Botsuana, uun a süüduast det Omaheke Regiuun, uun a süüd det Khomas Regiuun, uun a süüdwaast det Erongo Regiuun an uun a nuurdwaast det Kunene Regiuun. Det hee 143.903 lidj (2011). At hoodsteed as Otjiwarongo. Berger uun't regiuun san: Omatako Berig (2316 m), Gross Otavi Berig (2155 m), Omobotozu Berig (1920 m), Klein Waterberg (1930 m), Omboroko Berig (1885 m), Groot Waterberg (1857 m), Orosberg (1760 m) an Eisenberg (1689 m). De Omaheke Struum, wat bluat tidjwiis mä weeder fald, hee sin hood nai bi de Omboroko Berig uun a nuurdwaast an leept efter a nurduast troch't regiuun, am at grens twesken dön Kavango West an Kavango East regiuunen tu bildin. De Swakop Struum uk hee sin hood uun Otjozondjupa, man det uun a süüdwaast faan't regiuun leit. Dediar struum leept efter a süüdwaast iin uun det Erongo Regiuun. At regiuun hee 7 woolkreiser: Efter det 2011 folksteeling wurt det Herero Spriik uun 27 prosent faan hüshualer uun’t regiuun spreegen. Uun 21 prosent faan hüshualer wurt det


Outapi as en steed uun a nuurd faan Namiibia. At steed leit bi a Otakana Kanaal, nai bi a grens mä Angoola, amanbi 609 km tu a nuurdwaast faan Windhoek. Det as at hoodsteed faan det Omusati Regiuun. Det hee 6600 lidj (2011).


Oshakati as en steed uun a nuurd faan Namiibia. At steed leit nai bi a grens mä Angoola, amanbi 551 km tu a nuurdwaast faan Windhoek. Det as at hoodsteed faan det Oshana Regiuun. Det hee 35.600 lidj (2010).


Nkurenkuru as en steed uun a nuurd faan Namiibia. At steed leit bi a Okavango Struum, wat uk grens mä Angoola bildet, amanbi 571 km tu a nuurduast faan Windhoek. Det as at hoodsteed faan det Kavango West Regiuun. Det hee 618 lidj (2011).


Rundu as en steed uun a nuurd faan Namiibia. At steed leit bi a Okavango Struum, wat uk grens mä Angoola bildet, amanbi 586 km tu a nuurduast faan Windhoek. Det as at hoodsteed faan det Kavango East Regiuun. Det hee 61.900 lidj (2011). De Rundu Fliighuuwen leit amanbi 5 km tu a süüdwaast faan't steed.


Katima Mulilo as en steed uun a nuurd faan Namiibia. At steed leit bi a Sambesi Struum, wat uk at grens mä Sambia bildet, amanbi 938 km tu a nuurduast faan Windhoek. Det as at hoodsteed faan det Zambezi Regiuun. Det hee 28.362 lidj (2011). Det Katima Mulilo Brag auer de Sambesi Struum ferbant at steed mä Sesheke, wat uun Sambia leit.


Otjiwarongo as en steed uun a nuurd faan Namiibia. At steed leit amanbi 237 km tu a nuurd faan Windhoek. Det as at hoodsteed faan det Otjozondjupa Regiuun. Det hee 28.000 lidj (2011).


Siteki as en steed uun a uast faan Eswatini. At steed leit amanbi 83 km tu a uast faan Mbabane, nai bi at grens mä Mosambik. Det as at hoodsteed faan det Lubombo Regiuun. Det hee 6.381 lidj (2013).


Manzini as en steed uun a maden faan Eswatini. At steed leit amanbi 32 km tu a uast faan Mbabane. Det as at hoodsteed faan det Manzini Regiuun. Det hee amanbi 110.000 lidj (2005).


Nhlangano as en steed uun a süüdwaast faan Eswatini. At steed leit amanbi 89 km tu a süüd faan Mbabane. Det as at hoodsteed faan det Shiselweni Regiuun. Det hee amanbi 7.016 lidj (2013).


Serowe as en steed uun a uast faan Botsuana. At steed leit amanbi 265 km tu a nuurduast faan Gaborone. Det as at hoodsteed faan det Central Distrikt. Det hee amanbi 50.820 lidj (2011). www.citypopulation.de


Kasane as en steed uun a nuurd faan Botsuana. At steed leit amanbi 764 km tu a nuurd faan Gaborone. Det as at hoodsteed faan det Chobe Distrikt. Det hee amanbi 9008 lidj (2011). www.citypopulation.de


De Caledon Struum (üüb Sotho Mohokare) as en bistruum faan de Oranje Struum uun Süüdaafrika. At hood faan a struum leit nai bi at steed Phuthaditjhaba an det grens mä Lesotho. Det naist taarep tu’t hood as Libono, wat üüb det öler sidj faan't grens uun Lesotho leit. Hi bildet det nuurdwaastelk grens faan Lesotho an leept iin uun de Oranje Struum nai bi Bethulie, bi a grens twesken dön Free State an Eastern Cape Prowinsen.


Kongo-Central (iar Bas-Congo, Kongo: Kizunga Kongo ya Kati) as en prowins uun de aafrikoons stoot det Demokraatisk Republiik Kongo. At prowins leit uun a waast faan’t lun. Det hee 4.522.942 lidj (2010). At hoodsteed as Matadi.


Kwango (üüb Fraansöösk: La Province du Kwango) as en prowins uun de aafrikoons stoot det Demokraatisk Republiik Kongo. At prowins leit uun a waast faan’t lun. Det as efter de Kwango Struum neemd. Det hee amanbi 1.994.036 (2005). At hoodsteed as Kenge. At prowins wurd 2015 grünjlaanjen. Iar wiar det dial faan det Bandundu Prowins.


De Cuango Struum (of Kwango Struum) as en struum uun a süüd faan Aafrika. At hood faan a struum leit uun’t huuchlun faan Alto Chicapa uun det Lunda Sul Prowins uun a nuurduast faan Angoola. Hi leept tu a nuurd troch at steed Malanje, bildet dial faan at grens twesken Angoola an det DR Kongo an leept iin uun de Kasai Struum (wat iin uun de Kongo Struum leept), nai bi Bandundu, uun det Demokraatisk Republiik Kongo. A struum as 1770 km lung.


De Dilolo Sia (üüb Portugiisk, Lago Dilolo) as de gratst sia uun Angoola. Deit leit uun a uast faan’t lun, uun det Moxico Prowins, nai bi’t grens tu det Demokraatisk Republiik Kongo. Det wurd 1854 faan David Livingstone fünjen.


De Moco Berig as de gratst berig uun Angoola. Det as 2620 m huuch an leit uun’t Huuchland faan Bié, uun det Huambo Prowins tu a nuurdwaast faan’t steed Huambo.


De Mbridge Struum as en struum uun a süüd faan Aafrika. At hood faan a struum leit nai bi’t steed Cuimba, uun det Uíge Prowins faan Angoola, nai bi’t grens tu det Demokraatisk Republiik Kongo. Hi leept tu a süüdwaast an bildet dial faan’t grens twesken dön Uíge an Zaire Prowinsen. A mös faan a struum bi’t Atlantik nai bi’t steed N'Zeto uun Zaire Prowins. Bistruumer san de Lufunde Struum, de Lucunga Struum, de Luqueia Struum an de Lufua Struum.


Ohangwena as en regiuun uun de aafrikoons stoot Namiibia. At regiuun leit uun a nuurd faan’t lun. Uun a nuurd leit Angoola, uun a uast det Kavango West Regiuun, uun a süüd det Oshikoto Regiuun, uun a süüdwaast det Oshana Regiuun an uun a waast det Omusati Regiuun. Det hee 245.100 lidj (2011). At hoodsteed as Eenhana. At regiuun hee twaalew woolkreiser: Eenhana Endola Engela Epembe Ohangwena Okongo Omulonga Omundaungilo Ondobe Ongenga Oshikango Oshikunde Efter det 2011 folksteeling, spreege 98 prosent faan hüshualer Ovambo. Namibia Statistics Agency, Namibia 2011 Population and Housing Census Indicators, s. 9.


Oshikoto as en regiuun uun de aafrikoons stoot Namiibia. At regiuun leit uun a nuurd faan’t lun. Uun a nuurd leit det Ohangwena Regiuun, uun a nuurduast det Kavango West Regiuun, uun a süüduast det Otjozondjupa Regiuun, uun a süüdwaast det Kunene Regiuun an uun a waast det Oshana Regiuun. Det hee 181.600 lidj (2011). At hoodsteed as Omuthiya. Det Etosha Saaltpoon leit uun a süüdwaast faan't regiuun. Det as dial faan de Etosha Natschunaalpark. De bluat sian uun Namiibia, wat altidj mä weeder fald san, de Guinas Sia an Otjikoto Sia, lei uun a süüduast faan detheer regiuun. En sia, wat tidjwiis mä weeder falld as, de Oponono Sia, leit uun a nuurd faan't regiuun. At regiuun hee elwen woolkreiser: Efter det 2011 folksteeling wurt det Ovambo Spriik uun 86 prosent faan hüshualer uun’t regiuun spreegen. Namibia Statistics Agency, Namibia 2011 Population and Housing Census Indicators, s. 13.


Omaheke as en regiuun uun de aafrikoons stoot Namiibia. At regiuun leit uun a uast faan’t lun. Uun a nuurd an nuurdwaast leit det Otjozondjupa Regiuun, uun a uast Botsuana, uun a süüd det Hardap Regiuun an uun a süüdwaast det Khomas Regiuun. Det hee 70.800 lidj (2011). At hoodsteed as Gobabis. De Süüdelk Kiarkreis gungt troch a süüd faan at regiuun. At regiuun hee 7 woolkreiser: Aminuis Epukiro Gobabis Kalahari Otjinene Otjombinde Steinhausen Efter det 2011 folksteeling, spreege 42 prosent faan hüshualer Herero, 28 prosent Khoekhoe an 10 prosent Afrikaans. Namibia Statistics Agency, Namibia 2011 Population and Housing Census Indicators, s. 9.


Khomas as en regiuun uun de aafrikoons stoot Namiibia. At regiuun leit uun a maden faan’t lun. Uun a waast leit det Erongo Regiuun, uun a nuurdwast det Otjozondjupa Regiuun, uun a uast det Omaheke Regiuun an uun a süüd det Hardap Regiuun. Det hee 342.141 lidj (2011). At hoodsteed as Windhoek. Det Khomas Huuchlun, wat en madelmiadig hööchte faan 1000m hee, leit uun a waast faan’t regiuun. A Hakosberger an Rantberger lei uun detdiar huuchlun. A Gamsberig leit uun a Hakosberger. Bedüüden öler berger san dön Auasberger an Erosberger, wat nai bi Windhoek lei. Öler berger san dön Karubeamsberger, wat uun a süüduast lei. Det lingst hööle uun Namiibia, det Arnhem Hööle, leit uun a uast faan’t regiuun. De Süüdelk Kiarkreis gungt troch a süüd faan det Khomas Regiuun. Föl struumer haa hör hööd uun det Khomas Regiuun. Jo san: de Wit-Nossob Struum, de Swart-Nossob Struum, de Olifants Struum, de Kuiseb Struum, de Kaan Struum, de Gaub Struum, de Ubib Struum, de Kam Struum, de Oanob Struum, de Skaap Struum an de Seeis Struum. At regiuun hee tjiin woolkreiser: Efter't folksteeling faan 2011, hee at regiuun 342.141 lidj. 169.672 faan a lidj san karmen an 172.469 san wüfhööd.. Efter


Hardap as en regiuun uun de aafrikoons stoot Namiibia. At regiuun leit uun a süüd faan’t lun. Uun a nuurdwaast leit det Erongo Regiuun, uun a nuurd det Khomas Regiuun, uun a nuurduast det Omaheke Regiuun an uun a süüd det ǁKaras Regiuun. Det hee 79.000 lidj (2011). At hoodsteed as Mariental. At regiuun hee aacht woolkreiser. Efter det 2011 folksteeling, spreege 43 prosent faan hüshualer Khoekhoe, wat ian faan dön Khoisan Spriiken as. 41 prosent spreege [[Afrikaans]. [1] Namibia Statistics Agency, Hardap Census 2011 Regional Profile. Sant 9. August 2013 Sant 9. August 2013 Namibia Statistics Agency, Namibia 2011 Population and Housing Census Indicators, s. 4.


Eenhana [ɛːˈn̥ana] as en steed uun a nuurd faan Namiibia. At steed leit nai bi a grens mä Angoola. Det as at hoodsteed faan det Ohangwena Regiuun. Det hee 5.528 lidj (2011).


Omuthiya as en steed uun a nuurd faan Namiibia. At steed as at hoodsteed faan det Oshikoto Regiuun. Det hee 3.794 lidj (2011).


Gobabis as en steed uun a uast faan Namiibia. At steed as at hoodsteed faan det Omaheke Regiuun. Det hee 19.101 lidj (2011).


Mariental as en steed uun a süüd faan Namiibia. At steed as at hoodsteed faan det Hardap Regiuun. Det hee 12.478 lidj (2011).


Ghanzi as en steed uun a waast faan Botsuana. At steed as at hoodsteed faan det Ghanzi Distrikt. Det hee 14.807 lidj (2011). www.citypopulation.de


Tsabong as en steed uun a süüdwaast faan Botsuana. At steed as at hoodsteed faan det Kgalagadi Distrikt. Det hee 8939 lidj (2011). www.citypopulation.de


Mochudi as en steed uun a süüduast faan Botsuana. At steed as at hoodsteed faan det Kgatleng Distrikt. Det hee 44.815 lidj (2011). www.citypopulation.de


Det Nampula Prowins (üüb Portugiisk: Província de Nampula) as en prowins uun de aafrikoons stoot Mosambik. At prowins leit uun a nuurduast faan’t lun. Uun a nuurduast leit det Cabo Delgado Prowins, uun a nuurdwaast det Niassa Prowins an uun a waast det Zambézia Prowins. Det hee 6.102.867 lidj (2017). At hoodsteed faan't prowins as Nampula. Berger uun't prowins san: Ribaue Berig (wat uun a nuurd faan't prowins leit), Panda Berig, Nairucu Berig an Muíto Berig. Uun a süüdwaast faan't steed Angoche uun det Indisk Ootseaan leit det Angoche Eilun. De Lúrio Struum bildet faan't grens mä det Cabo Delgado an dial faan't grens mä det Niassa Prowins. De Ligonha Struum bildet dial faan't grens mä det Zambézia Prowins. Steeden uun't prowinsen san: Nampula, Nacala, Lumbo an Angoche. At prowins hee trii steeden (Ilha de Mocambique, Nacala an Nampula) an 20 distrikten. At wiar folksteelingen uun 2017, 2007, 1997 an 1980. Efter't folksteeling faan 2007, wiar 2.015.762 faan a lidj uun't prowins karmen an 2.068.894 wüfhööd. Websidj faan't Regiaring faan't Prowins Mozambique, citypopulation.de Mozambique, citypopulation.de Mozambique, citypopulation.de [1] Instituto Nacional Estatística, Indicadores Sócio Demográficos Província de Nampula 2007. The Statesman's Yearbook 1987-1988, s. 874. [2] Instituto Nacional Estatística, Indicadores Sócio


Di Sansibar es en bikeent Restaurant üp Söl. Benen ken 160 Liren set en büten jit 250 (Terasi ön di Dünemern). Di Sansibar heer en Wiinkeler, en diar sen altert ombi 30.000 Borelern fan aur düüsend Aarten. 1974 kām Herbert Seckler naa Söl. Hi her dit Köökin liirt, en hi wiar tö des Tir 22 Jaaren ual. Di jest Tir her hi Bruarwenig fan di Gastronomii üp Söl. Leeterhen kür hi en Kiosk koopi, wat ön di Strön mermung Raantem en Hörnem stön. Diar waar da Iit, Mārigern en Pommes Frites forkoopet. Des Imbis her di Noom "Sansibar". Ön di Wuntertir her Seckler Bruarwening üp Böterskeepen. 1982 bruan di jest "Sansibar" wech, en Herbert Seckler kām üp di Taacht, en nii jen āptöbech. 2009 maaketi di Gastronomikritiker Gault-Millau Herbert Seckler tö di „Restaurateur des Jahres“, di Sansibar waar me 13 Punkti ütteeknet. Di Noom kumt fan di Strön-Diil, hur dit Lokaal stuunt. Fan di 1930er Jaaren fing trii fan di FKK-Strönen üp Söl exootisk Noomern. Di Strön bi Woningstair jeet "Abessinien", süđern fanu Raantem wiar tau Strönen me ni Noomern "Sansibar" en "Samoa". Di jest en bit nü iining Filiaali fan di Sansibar es ön Düsseldorf, ön di Kö-Böög. Dit


Det Niassa Prowins (üüb Portugiisk, Província do Niassa) as en prowins uun de aafrikoons stoot Mosambik. At prowins leit uun a nuurd faan’t lun. Uun a nuurd leit Tansaniia, uun a uast det Cabo Delgado Prowins, uun a waast lei Malaawi an de Malaawi Sia, uun a süüduast leit det Nampula Prowins an uun a süüdwaast det Zambézia Prowins. Det hee 1.865.976 lidj (2017). At hoodsteed faan't prowins as Lichinga. At hood faan de Lingonha Struum leit uun a süüd faan't prowins. At hood faan de Messalo Struum leit uun a süüduast faan't prowins. De Lugenda Struum leept troch at prowins. De Rovuma Struum bildet dial faan at nuurdgrens mä Tansaniia. Det Niassa Prowins hee ian steed (Lichinga) an füftanj distrikten. At wiar folksteelingen uun 2017, 2007, 1997 an 1980. Efter't folksteeling faan 2007, wiar 596.217 faan a lidj uun't prowins karmen an 617.181 wüfhööd. Websidj faan't Regiaring faan't Prowins Mozambique, citypopulation.de Mozambique, citypopulation.de Mozambique, citypopulation.de [1] Instituto Nacional Estatística, Indicadores Sócio Demográficos Província de Niassa 2007. The Statesman's Yearbook 1987-1988, s. 874. [2] Instituto Nacional Estatística, Indicadores Sócio Demográficos Província de Niassa 2007. [3] Instituto Nacional Estatística, Indicadores Sócio Demográficos Província de Niassa 2007. Mozambique, citypopulation.de


Det Sofala Prowins (üüb Portugiisk: Província de Sofala) as en prowins uun de aafrikoons stoot Mosambik. At prowins leit uun a maden faan’t lun. Uun a nuurduast leit det Zambézia Prowins, uun a uast det Indisk Ootseaan, uun a süüd det Inhambane Prowins, uun a waast det Manica Prowins an uun a nuurdwaast det Tete Prowins. Det hee 1.642.920 lidj (2007). At hoodsteed faan't prowins as Beira. De Sambesi Struum bildet at nuurdgrens faan't prowins. Det Save Struum bildet at süüdgrens. Sofala Prowins hee ian steed (Beira) an twaalew distrikten. At wiar folksteelingen uun 2017, 2007, 1997 an 1980. Efter't folksteeling faan 2007, wiar 820.559 faan a lidj uun't prowins karmen an 865.104 wüfhööd. Websidj faan't Regiaring faan't Prowins Mozambique, citypopulation.de Mozambique, citypopulation.de [1] Instituto Nacional Estatística, Indicadores Sócio Demográficos Província de Sofala 2007. The Statesman's Yearbook 1987-1988, s. 874. [2] Instituto Nacional Estatística, Indicadores Sócio Demográficos Província de Sofala 2007. [3] Instituto Nacional Estatística, Indicadores Sócio Demográficos Província de Sofala 2007. Mozambique, citypopulation.de


Det Tete Prowins (üüb Portugiisk: Província de Tete) as en prowins uun de aafrikoons stoot Mosambik. At prowins leit uun a nuurdwaast faan’t lun. Uun a nuurduast leit Malaawi, uun a süüduast lei dön Zambézia, Sofala an Manica Prowinsen, uun a süüdwaast leit Simbabwe an uun a nuurdwaast Sambia. Det hee 2.764.16 lidj (2017). At hoodsteed faan't prowins as Tete. De Sambesi Struum leept troch't prowins. At prowins hee ian steed (Tete) an 15 distrikten. At wiar folksteelingen uun 2017, 2007, 1997 an 1980. Efter't folksteeling faan 2007, wiar 879.730 faan a lidj uun't prowins karmen an 927.755 wüfhööd Websidj faan't Regiaring faan't Prowins Mozambique, citypopulation.de Mozambique, citypopulation.de Mozambique, citypopulation.de [1] Instituto Nacional Estatística, Indicadores Sócio Demográficos Província de Tete 2007. The Statesman's Yearbook 1987-1988, s. 874. [2] Instituto Nacional Estatística, Indicadores Sócio Demográficos Província de Tete 2007. [3] Instituto Nacional Estatística, Indicadores Sócio Demográficos Província de Tete 2007. Mozambique, citypopulation.de


Det Zambézia Prowins (üüb Portugiisk: Província de Zambézia) as en prowins uun de aafrikoons stoot Mosambik. At prowins leit uun a nuurd faan’t lun an as efter de Sambesi Struum (üüb Portugiisk: Rio Zambeze) neemd. Uun a nuurduast leit det Nampula Prowins, uun a süüduast det Indisk Ootseaan, uun a süüdwaast lei dön Sofala an Tete Prowinsen an uun a nuurdwaast Malaawi an det Niassia Prowins. Det hee 5.110.787 lidj (2017). At hoodsteed faan't prowins as Quelimane. De Mabu Berig (1700 m) leit uun a maden faan't prowins. En öler berig as de Paracoma Berig (522 m), wat uk uun a maden leit. Zambézia Prowins hee ian steed (Quelimane) an 21 distrikten. At wiar folksteelingen uun 2017, 2007, 1997 an 1980. Efter't folksteeling faan 2007, wiar 1.878.160 faan a lidj uun't prowins karmen an 2.012.293 wüfhööd. Mozambique, citypopulation.de Mozambique, citypopulation.de Mozambique, citypopulation.de [1] Instituto Nacional Estatística, Indicadores Sócio Demográficos Província da Zambézia 2007. The Statesman's Yearbook 1987-1988, s. 874. [2] Instituto Nacional Estatística, Indicadores Sócio Demográficos Província da Zambézia 2007. [3] Instituto Nacional Estatística, Indicadores Sócio Demográficos Província da Zambézia 2007. Mozambique, citypopulation.de


Quelimane as en steed uun a maden faan Mosambik. At steed as at hoodsteed faan det Zambézia Prowins an leit 1003 km tu a nuurduast faan Maputo. Det hee 349.842 lidj (2017). At wiar folksteelingen uun 2017, 2007, 1997 an 1980. Mozambique, citypopulation.de Mozambique, citypopulation.de Mozambique, citypopulation.de Mozambique, citypopulation.de


i1 i3 i7 i10 i12 i14 Di Fluuchplaats Sankt Peter-Ording leit uun't uasten faan Sankt Peter-Ording üüb Eidersteed. Wääbsidj faan di fluuchplaats Ööder fluuchplaatsen uun Nuurdfresklun


Pemba (Föör 1976: Porto Amélia) as en steed uun a nuurduast faan Mosambik. At steed as at hoodsteed faan det Cabo Delgado Prowins an leit 1666 km tu a nuurduast faan Maputo. Det hee 201.846 lidj (2017). At wiar folksteelingen uun 2017, 2007, 1997 an 1980. Mozambique, citypopulation.de


Xai-Xai as en steed uun a süüd faan Mosambik. At steed as at hoodsteed faan det Gaza Prowins an leit 147 km tu a nuurduast faan Maputo. Det hee 143.128 lidj (2017). Naibi Xai-Xai as a mös faan a Limpopo Struum. Diar wiar folksteelingen uun 2017, 2007, 1997 an 1980. Mozambique, citypopulation.de


Inhambane as en steed uun a süüd faan Mosambik. At steed as at hoodsteed faan det Inhambane Prowins an leit 366 km tu a nuurduast faan Maputo. Det hee 79.724 lidj (2017). At wiar folksteelingen uun 2017, 2007, 1997 an 1980. Mozambique, citypopulation.de Mozambique, citypopulation.de Mozambique, citypopulation.de Mozambique, citypopulation.de


Chimoio as en steed uun a waast faan Mosambik. At steed as at hoodsteed faan det Manica Prowins an leit 767 km tu a nuurduast faan Maputo. Det hee 372.821 lidj (2017). Diar wiar folksteelingen uun 2017, 2007, 1997 an 1980. Mozambique, citypopulation.de


Matola as en steed uun a süüd faan Mosambik. At steed as at hoodsteed faan det Maputo Prowins. Det hee 675.422 lidj (2007).


Nampula as en steed uun a nuurduast faan Mosambik. At steed as at hoodsteed faan det Nampula Prowins an leit 1392 km tu a nuurduast faan Maputo. Det hee 743.125 lidj (2017). Diar wiar folksteelingen uun 2017, 2007, 1997 an 1980. Mozambique, citypopulation.de


Lichinga as en steed uun a nuurd faan Mosambik. At steed as at hoodsteed faan det Niassa Prowins an leit 1434 km tu a nuurduast faan Maputo. Det hee 213.361 lidj (2017). At wiar folksteelingen uun 2017, 2007, 1997 an 1980. Mozambique, citypopulation.de Mozambique, citypopulation.de Mozambique, citypopulation.de Mozambique, citypopulation.de


Beira as en steed uun a maden faan Mosambik. At steed as at hoodsteed faan det Sofala Prowins an leit 719 km tu a nuurduast faan Maputo. Det hee 533.825 lidj (2017). At wiar folksteelingen uun 2017, 2007, 1997 an 1980. Mozambique, citypopulation.de


Tete as en steed uun a nuurdwaast faan Mosambik. At steed as at hoodsteed faan det Tete Prowins an leit 1096 km tu a nuurduast faan Maputo. Det hee 305.722 lidj (2017). At wiar folksteelingen uun 2017, 2007, 1997 an 1980. Mozambique, citypopulation.de Mozambique, citypopulation.de Mozambique, citypopulation.de Mozambique, citypopulation.de


Dédougou as en steed uun a waast faan Burkiina Faaso. At steed as at hoodsteed faan det Mouhoun Prowins an det Boucle du Mouhoun Regiuun. Det leit amanbi 411 km tu a waast faan Ouagadougou. Det hee 42.542 lidj (2012). Reegelmiatig as heer at Festival des masques et des arts (of FESTIMA), huaruun lidj faan al regiuunen faan't lun kem, am traditschunaal maskin uun paraadin tu dreegen. At jaft en fluugplaats, wat uun a süüdwaast faan't steed leit. At steed wurd uun det 15. juarhunert grünjlaanjen.


i1 i3 i7 i10 i12 i14 Di Fluuchplaats Halaglun leit üüb't Dün ((ha.) De Hallem) uun't uasten faan Halaglun Commonskategorii: Fluchplaats Halaglun – Saamlang faan bilen of filmer www.flughafen-helgoland.de Ofisiel sidj faan a bedriiwer. www.edxh.de Ünofisiel sidj auer di fluuchplaats. Fluuchplaats Halaglun. En fliiger sticht ap.


Ouagadougou (Ütjspriik: [wagaˈduːgu]) as at hoodsteed faan Burkiina Faaso. At steed leit uun a maden faan’t lun, uun det Kadiogo Prowins. Det hee 2.485.600 lidj (2018). At steed hee fiiw arrondissementen: Baskuy Bogodogo Boulmiougou Nongrémassom Sig-Noghin De jüst tidjponkt faan't grünjing faan't steed as ei bekäänt. A lidj faan't steed het ouagalais. En iisenboon feerd faan't steed troch Bingo, Koudougou, Sala, Bobo Dioulasso, Peni, Banfora an Niangoloko tu Abidjan, uun't Elfenbianküst. Burkina Faso, citypopulation.de


Det Alibori Department as en department uun de aafrikoons stoot Beniin. At department leit uun a nuurduast faan’t lun. Uun a nuurdwaast leit Burkiina Faaso, uun a nuurd Niiger, uun a uast Nigeeria, uun a süüd det Borgou Department an uun a süüdwaast det Atakora Department. Det as det gratst department uun Beniin. Det hee 867.463 lidj (2013). At hoodsteed faan't department sant as 2008 Kandi. At lunskap bestäänt ütj en fleek lun, wat tu’t deel faan de Niiger Struum deelfäält. At lun as mä muar deelen trochskäären. De Niiger Struum bildet at grens twesken't prowins an Niiger. De Natschunaalpark W leit uun a nuurdwaast faan't department. At department hee seeks komuunen. Efter det 2013 folksteeling wiar at 867.463 lidj uun't department: 431.357 faan a lidj wiar karmen an 436.106 wüfhööd. A taal faan a lidj efter ferleeden folksteelingen: 2002: 521.093. 1992: 355.950. 1979: 213.078. At department wurd 1999 grünjlaanjen. Iar wiar det dial faan det Borgou Department. Alibori: Department in Benin, citypopulation.de Alibori: Department in Benin, citypopulation.de


De Central Distrikt (üüb Tswana, Kgaolo ya Legawe, üüb Ingels, Central District) as en distrikt uun de aafrikoons stoot Botsuana. A distrikt leit uun a uast faan't lun. Uun a nuurd leit de Chobe Distrikt, uun a uast lei Simbabwe an de North-East Distrikt, uun a süüduast leit Süüdaafrika, uun a süüdwaast lei de Kgatleng Distrikt an de Kweneng Distrikt, uun a waast leit de Ghanzi Distrikt an uun a nuurdwaast de North-West Distrikt. Det hee 638.604 lidj (2011). At hoodsteed faan a distrikt as Serowe. De Süüdelk Kiarkreis gungt troch a süüd faan a distrikt. De Limpopo Struum maaget at grens tu Süüdaafrika. Dön Makgakgadi Pans leit uun a nuurd faan a distrikt. Selebi-Phikwe Serowe Mahalapye Palapye Bobonong Letlhakane Tonota Tutume Mmadinare Orapa Shoshong Lerala A distrikt hee seeks onerdistrikten: Bobonong Boteti Mahalapye Orapa Serowe Palapye Tutume Botswana, citypopulation.de


De Cunene Struum (of Kunene Struum) as en struum uun a süüd faan Aafrika. At hood faan a struum leit uun’t Huuchlun faan Bié, uun a maden faan Angoola. Det leept tu a süud tu’t grens mä Namiibia. Do leept hi tu a waast (üüb't grens twesken Angoola an Namiibia) iin uun at Atlantik. A struum as 1050 km lung.


Kanye as en steed uun a süüd faan Botsuana. At steed as at hoodsteed faan det Southern Distrikt. Det hee amanbi 47.007 lidj (2011). www.citypopulation


Kap Delgado (üüb Portugiisk, Cabo Delgado) as en kap bi de Indisk Ootseaan, wat uun Mosambik leit. Det leit uun det Cabo Delgado Prowins (wat efter at kap neemd as), tu a süüd faan a mös faan de Rovuma Struum. A kap wiar föör de Iarst Wäältkrich dial faan Tjiisk Uastaafrika (nü Tansaniia), man efter a krich at grens wurd tu a nuurd tu a mös faan de Rovuma Struum ferlaanjen an a kap wurd dial faan Portugiisk Uastaafrika (nü Mosambik).


Det Limpopo Prowins (iar Nuurd Prowins, 1995-2003, Nuurd Transvaal, 1994-1995; üüb Nuurd-Sotho: Porofense ya Limpopo) as en prowins uun de aafrikoons stoot Süüdaafrika. At prowins leit uun a nuurd faan’t lun. Det as efter de Limpopo Struum neemd. Uun a nuurd leit Simbabwe, uun a uast Mosambik, uun a süüduast det Mpumalanga Prowins, uun a süüd det Gauteng Prowins, uun a süüdwaast det Nuurdwaast an uun a nuurdwaast Botsuana. Det hee 5.404.868 lidj (2011). At hoodsteed faan't prowins as Polokwane. De Süüdelk Kiarkreis gungt troch a nuurd faan't prowins. De Limpopo Struum maaget at grens faan't prowins mä Botsuana an Simbabwe. At prowins hee hög grat berger: a Waterberger, Strydpoortberger an Drakensberger uun a süüd an a Soutpansberger uun a nuurd. De subtroopisk nuurd as boskveld mä aafrikoons aapenbruadbuumer an uun a waast san för't miast greden. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: At prowins hee fiiw distrikt-munisipaliteeten: Capricorn Mopani Sekhukhune Vhembe Waterberg Det letst folksteeling wiar uun't juar 2011. Efter a resultooten hee't prowins 5.404.868 lidj: 2.880.732 faan a lidj san wüfhööd an 2.524.136 san karmen. Efter't folksteeling uun't juar 2001, 52,1 % faan a lidj uun't prowins snaaket Nuurd-Sotho, 22,4 % Tsonga an 15,9 % Venda. At


Det Maputo Prowins (üüb Portugiisk: Província de Maputo) as en prowins uun a süüd faan Mosambik. Uun a nuurd leit det Gaza Prowins, uun a süüd det KwaZulu-Natal Prowins faan Süüdaafrika, uun a süüdwaast Eswatini an uun a waast an nuurdwaast det Mpumalanga Prowins faan Süüdaafrika. At prowins hee 2.507.098 lidj (2017). At hoodsteed as Matola. Maputo Prowins hee ian steed (Matola) an sööwen distrikten: At wiar folksteelingen uun 2017, 2007, 1997 an 1980. Efter't folksteeling faan 2007, wiar 585.337 faan a lidj uun't prowins karmen an 640.152 wüfhööd. Websidj faan't Regiaring faan't Prowins Mozambique, citypopulation.de Mozambique, citypopulation.de Mozambique, citypopulation.de [1] Instituto Nacional Estatística, Indicadores Sócio Demográficos Província de Maputo 2007. The Statesman's Yearbook 1987-1988, s. 874. [2] Instituto Nacional Estatística, Indicadores Sócio Demográficos Província de Maputo 2007. [3] Instituto Nacional Estatística, Indicadores Sócio Demográficos Província de Maputo 2007. Mozambique, citypopulation.de


Centre-Val de Loire [sɑ̃tʁ val də lwaʁ] (Maden-Loiredääl) as en regiuun uun a maden faan Frankrik. Bit 2015 hää't man Centre het. Hat as 39.151 km² grat an diar lewe 2.577.435 iinwenern (Stant 1. Janewoore 2014). Hoodstääd as Orléans. Dön tjiin gratst stääden uun't regiuun san: Diar san sääks départements uun det regiuun: Amtelk wääbsteed faan't regiuun Centre-Val de Loire (fransöösk) Commonskategorii: Centre-Val de Loire – Saamlang faan bilen of filmer France: Centre-Val de Loire, citypopulation.de 47.51.75Koordinaaten: 47° 30′ N, 1° 45′ O


Bourgogne-Franche-Comté (ufkört BFC; Burgund-Freigroofskap) as en regiuun uun Frankrik. Hat as 2016 apwoksen ütj jo ual regiuunen Burgund an Franche-Comté. Hoodstääd faan't regiuun as Dijon. Hat as 47.784 km² grat an diar lewe 2.820.623 iinwenern (Stant: 2014). Dön Jura Berger stun uun a uast faan't regiuun. Diar san aacht départements uun det regiuun: Dön tjiin gratst stääden uun't department san: Commonskategorii: Bourgogne-Franche-Comté – Saamlang faan bilen of filmer Amtelk wääbsteed faan't regiuun Bourgogne-Franche-Comté France: Bourgogne-Franche-Comté, citypopulation.de 474.8Koordinaaten: 47° 0′ N, 4° 48′ O


Auvergne-Rhône-Alpes as en regiuun uun Frankrik. Hat as 2016 apwoksen ütj jo ual regiuunen Auvergne an Rhône-Alpes. Hat as 69.711 km² grat an diar lewe 8.026.713 iinwenern (Stant: 2019). Hoodstääd as Lyon. Berger: at Sentraalmasiif uun a waast an a Alpen uun a uast. Struumer: de Rhône Struum, wat troch a maden lääpt. Diar san 13 départements uun det regiuun: Dön tjiin gratst stääden uun't regiuun san: Langues d’oc (Oksitaans) - green: Auvergnatsk (Nuurdoksitaans) - orangj: Prowensaals (Süüdoksitaans) - ruad: Nuurdelk Languedoc (Nuurdoksitaans) Frankoprowensaals - laachtblä: Arpitaans Langues d’oïl (Nuurdelk Galloromaans) - jonkblä: Bourbonnais Commonskategorii: Auvergne-Rhône-Alpes – Saamlang faan bilen of filmer Amtelk wääbsteed faan't regiuun Auvergne-Rhône-Alpes France: Auvergne-Rhône-Alpes, citypopulation.de 44.94.9Koordinaaten: 44° 54′ N, 4° 54′ O


A kiarkreiser san tau eerdkreiser üüb det geograafisk breetje 23° 26′ 05″ N(Nuurd) an 23° 26′ 05″ S(Süüd). Diar skinjt a san lik faan boowen deel, wan a somer begant. Di somer begant üüb a nuurdelk eerdheleft di 21. Jüüne an üüb a süüdelk eerdheleft di 21. Detsember. Tesken a kiarkreiser lei a troopen. An maden uun a troopen leit a ekwaator. A kiarkreiser san ~2609 km faan a ekwaator wech. Det geograafisk breetje, huar a san lik faan boowen deel skinjt, feranert ham auer't juar mä a juarstidjen. Di nuurdelk kiarkreis as det nuurdermiast geograafisk breetje, do kiart a san am an en hualew juar leeder skinjt a san üüb a süüdelk kiarkreis lik faan boowen deel. Det wurd troopen komt faan't ualgreks uf: τρόποι Ἥλιου (trópoi Hēliou), an det ment: huar a san amkiart. Troopen Ekwaator Juarstidj Pulaarkreis


De Ghanzi Distrikt as en distrikt uun de aafrikoons stoot Botsuana. A distrikt hee 43.355 lidj (2011). At hoodsteed as Ghanzi. Ghanzi Bere Charles Hill Chobokwane Dekar East Hanahai Groote Laagte Kacgae Karakobis Kule Makunda New Xade New Xanagas Ncojane Qabo Tsootsha West Hanahai A distrikt hee tau onerdistrikten: Charles Hill Ghanzi Botswana, citypopulation.de


De Kgalagadi Distrikt as en distrikt uun de aafrikoons stoot Botsuana. A distrikt hee 50.492 lidj (2011). At hoodsteed as Tsabong. De Süüdelk Kiarkreis gungt troch a nuurd faan a Kgalagadi Distrikt. Dön Molopo an Nosop Struumer bilde at süüdgrens faan a distrikt. Steeden uun a distrikt san: Bokspits, Hukuntsi, Kang, Lehututu, Lokhwabe, Makopong, Ohe, Tshane, Tsabong an Werda. A distrikt hee trii onerdistrikten (sub-districts) Hukuntsi Tshabong Kang Botswana, citypopulation.de


De Southern Distrikt as en distrikt uun de aafrikoons stoot Botsuana. A distrikt hee 251.775 lidj (2011). At hoodsteed as Kanye. De Molopo Struum bildet at süüdgrens faan de Southern Distrikt. De Moselebe Struum leept troch a süüd faan a distrikt. A steeden uun a distrikt san: Jwaneng, Kanye, Khakhea, Kokong, Mabule, Maokane, Mmathethe, Mokgomane, Morwamosu, Moshaneng, Mosopa, Phitshane, Pitsane, Ranaka an Sekoma. A distrikt hee fiiw onerdistrikten: Goodhope Jwaneng Kanye Mabutsane Moshupa Botswana, citypopulation.de


De Kweneng Distrikt as en distrikt uun de aafrikoons stoot Botsuana. A distrikt hee 304.549 lidj (2011). At hoodsteed as Molepolole. De Süüdelk Kiarkreis gungt troch a nuurd faan a distrikt. A distrikt hee tau onerdistrikten: Letlhakeng Molepolole Botswana, citypopulation.de


De Kgatleng Distrikt as en distrikt uun de aafrikoons stoot Botsuana. A distrikt hee 91.660 lidj (2011). At hoodsteed as Mochudi. A distrikten hee tau onerdistrikten: Mmathubudukwane Mochudi Botswana, citypopulation.de


De North-East Distrikt (üüb Tsuana, Kgaolo ya Bokone-Botlhaba, üüb Ingels, North-East District) as en distrikt uun de aafrikoons stoot Botsuana. A distrikt leit uun a uast faan't lun. Uun a nuurd an uast leit Simbabwe an uun a süüd an waast de Central Distrikt. Det hee 159.225 lidj (2011). At hoodsteed faan a distrikt as Francistown. Francistown Kalakamate Madzilobge Old Tate Ramokgwebane Siviya Tati Siding Tshesebe A distrikt hee tau onerdistrikten: Francistown Masunga Botswana, citypopulation.de


Masvingo Prowins (iar Victoria; üüb Shona, Dunhu reMasvingo, üüb Ingels, Masvingo Province) as en prowins uun de aafrikoons stoot Simbabwe. At prowins leit uun a süüduast faan’t lun. Uun a nuurduast leit det Manicaland Prowins, uun a süüduast Mosambik, uun a süüdwaast Matabeleland South an uun a nuurdwaast det Midlands Prowins. Det hee 1.485.090 lidj (2012). At hoodsteed as Masvingo. Uun’t prowins leit at ruiinensteed Grat-Simbabwe. Masvingo Prowins at det traadgratst prowins uun Simbabwe. De Gonarezhou Natschunaalpark leit uun a süüduast faan't prowins. Masvingo Prowins hee 9 distrikten. Zimbabwe: Administrative Division, citypopulation.de Efter: www.citypopulation.de


Vorlage:Infobox Insel/Wartung/Fläche fehlt At Clipperton-Eilun (fransöösk: Île Clipperton of Île de la Passion) leit uun a Pasiifik amanbi 1080 km süüdwaasten faan Mexiko. Hat as en ünbewenet atol an en bütjluns teritoorium faan Frankrik. Laguun faan Clipperton-Eilun At Clipperton-Kraab (Johngarthia planata) Brün Gent (Sula leucogaster) Maskergent (Sula dactylatra) mä jöönke Commonskategorii: Clipperton-Eilun – Saamlang faan bilen of filmer Wikimedia Atlas: Clipperton-Eilun – Geograafisk an histoorisk koorden


Wat menst dü? Genten, fögler Gent (Belgien), hoodstääd faan Uastflandern (Belgien)


Genten (Sulidae) san en famile faan fögler uun det kategorii faan a Suliformes. Morus Jan-faan-Gent (Morus bassanus) Morus capensis Morus serrator Papasula Papasula abbotti Sula Maskergent (Sula dactylatra) Nazcagent (Sula granti) Brün Gent (Sula leucogaster) Bläfutgent (Sula nebouxii) Ruadfutgent (Sula sula) Humboldtgent (Sula variegata) Commonskategorii: Genten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Genten


i1 i3 i7 i10 i12 i14 Di Fluchplåts Halilönj as en fluchplåts awt ailönj Dööne.


Midlands Prowins (of Madlunen Prowins) as en prowins uun de aafrikoons stoot Simbabwe. At prowins leit uun a maden faan’t lun. Uun a nuurdwaast leit Mashonaland West, uun a nuurduast lei Mashonaland East an Manicaland, uun a süüduast leit Masvingo Prowins an uun a süüdwaast Matabeleland South. Det hee 1.614.941 lidj (2012). At hoodsteed as Gweru. Midlands Provins hee 13 distrikten. Zimbabwe: Administrative Division, citypopulation.de


Wat menst dü? Midlands (Prowins) , Prowins uun Simbabwe Uast Madlunen , East Midlands, regiuun uun Ingelun Waast Madlunen (Regiuun), West Midlands, regiuun uun Ingelun Waast Madlunen (Steedgraafskap), West Midlands, Steedgraafskap (metropolitan county) uun't regiuun West Midlands Waast Madlunen


Mashonaland East Prowins (of Uast Maschonalun Prowins) as en prowins uun de aafrikoons stoot Simbabwe. At prowins leit uun a nuurduast faan’t lun. Uun a nuurduast leit Mosambik, uun a süüduast det Manicaland Prowins, uun a süüdwaast det Midlands Prowins, uun a waast det Mashonaland West Prowins an uun a nuurdwaast det Mashonaland Central Prowins. Det hee 1.344.955 lidj (2012). At hoodsteed as Marondera. Mashonaland East hee elwen distrikten. Zimbabwe: Administrative Division, citypopulation.de Zimbabwe: Administrative Division, citypopulation.de


Mashonaland West Prowins (of Waast Maschonalun Prowins) as en prowins uun de aafrikoons stoot Simbabwe. At prowins leit uun a nuurd faan’t lun. Uun a nuurduast leit Sambia, uun a uast lei det Mashonaland Central Prowins an Mashonaland East Prowins, uun a süüd an waast leit det Midlands Prowins an uun a nuurdwaast det Matabeleland North Prowins. Det hee 1.501.656 lidj (2012). At hoodsteed as Chinhoyi. Mashonaland West as det naistgratst prowins uun Simbabwe. De Kariba Sia leit uun a waast faan't prowins. Mashonaland West hee seeks distrikten. Zimbabwe: Administrative Division, citypopulation.de


Matabeleland North Province (of Nuurd Matabelelun Prowins) as en prowins uun de aafrikoons stoot Simbabwe. At prowins leit uun a waast faan’t lun. Det as efter det Ndebele folk neemd. Uun a nuurduast leit det Mashonaland West Prowins, uun a uast det Midlands Prowins an uun a süüd lei det Bulawayo Prowins an det Matabeleland South Prowins. Det hee 749.017 lidj (2012). At hoodsteed as Lupane. Matabeleland North as det gratst prowins uun Simbabwe. De Kariba Sia leit uun a nuurduast faan't prowins. Matabeleland North hee sööwen distrikten. Föör 1974 wiar Matabeleland North dial faan det Matabeleland Prowins. Zimbabwe: Administrative Division, citypopulation.de


Matabeleland South Prowins (of Süüd Matabelelun Prowins) as en prowins uun de aafrikoons stoot Simbabwe. At prowins leit uun a süüd faan’t lun. Det as efter det Ndebele folk neemd. Uun a nuurdwaast lei det Bulawayo an Matabeleland North Prowinsen, uun a nuurduast det Midlands Prowins, uun a süüduast det Masvingo Prowins, uun a süüd Süüdaafrika an uun a süüduast Botsuana. Det hee 683.893 lidj (2012). At hoodsteed as Gwanda. Matabeleland South Prowins as det fjuardgratst prowins uun Simbabwe. De Limpopo Struum bildet at grens faan't prowins mä Süüdaafrika. De Matobo Natschunaalpark leit uun a nuurd faan't prowins. Matabeleland South Prowins hee sööwen distrikten. Föör 1974 wiar Matabeleland South dial faan det Matabeleland Prowins. Zimbabwe: Administrative Division, citypopulation.de


i1 i3 i7 i10 i12 i14 Di Flugplaats Sankt Peter-Ording liit uastern fan Sankt Peter-Ording üp Eidersteed. Diar mut Maskiinsail- en Ultralechtfliigers, man uk Helikopters bit tö 5.700 Kilo Startwecht henflö. Üp di Lön, wat 11 Hektar gurt es, jeft et en Tankstair fuar Fliigers, sa üs tri Halen, en Hangar en en Kontroltorn. Diar es Plaats fuarsen, hur em sin Fliiger henstel en let ken, man wan di Maskiin iin ön di Hangar skel, skel em fuarof fraagi, weđer't giar. Bidriiwer es di "Flugplaats-Bidreftsselkep St. Peter-Ording" Hat jeft diar en Pilootenskuul. Sent 1969 es diar en "Aero-Club" itüüs. Em ken diar fraagi, en da jeft et Taxifliigers hentö Söl, Föör en Heliglön. Diar uur uk en Charterfliiger önberen, en Cessna 172m fan 1973. Flugplaats St. Peter-Ording ön't Nat Üđer friisk Flugplaatsen


De Karibib Woolkreis as en woolkreis uun det Erongo Regiuun faan Namiibia. Hi hee 11.784 lidj (2004). At hoodsteed as Karibib.


De Arandis Woolkreis as en woolkreis uun det Erongo Regiuun faan Namiibia. Hi hee 7.477 lidj (2004). At hoodsteed as Arandis. Arandis Henties Bay Wlotzkasbaken


De Swakopmund Woolkreis as en woolkreis uun det Erongo Regiuun faan Namiibia. Hi hee 25.442 lidj (2004). At hoodsteed as Swakopmund.


Shiselweni as en regiuun faan Eswatini. At regiuun leit uun a süüd faan’t lun. Det hee 208.454 lidj (2007). At hoodsteed as Nhlangano.


i1 i3 i7 i10 i12 i14 Di Flugplaats Hüsem-Schweesing es en Forkiirsflugplaats nai bi Hüsem. Di es fan en Diil fan di Militeer-Flugplaats maaket uuren. Ön di foftiger Jaaren fan't twuntigst Jaarhönert heer di Bundesweer twesken Schweesing en Immenstedt di "Fliegerhorst Husum" becht. Bit hentö di Bigening fan di niigentiger Jaaren es diar militiarisk flöen uuren. Achter des heer em di süđweestern Diil oftrent en fuar ziwiili Fliigers friidönen. Dit maaket sa di miist Sen, aurdat üp des Huk fan dit Areaal di Tower en di hiili Infrastruktuur sen, wat em sa brükt, wan em diar me Fliigers aarberi maat. Di Rest fan di wesen "Fliegerhorst" uur nü fan di "FlugabwehrRaketenGruppe 26" ön Hüsem nütet, wat ön di "Husumer Fliegerhorstkaserne" tüs es. Di Bidriiwer es di "Flughafen Husum GmbH & Co. KG". Diartö jert di Stat Hüsem di "Hüsemer Wertskepsselskap" en hok üđer Gisjeftslir. Di Flugplaats es töleten fuar Fliigers bit hentö 14 Tenen en Helikopters bit hentö 10 Tenen Startwecht. Fuar't miist uur di fan Maskiinenfliigers nütet, man et jeft uk en Gērsbaan, wat bluat fuar Sailfliigers nemen uur. Des Baan liit süđuastern fan di asfaltiaret Baan fuar di Maskiinenfliigers. Bi des Flugplaats es en Diil fan di Startbaan


Hhohho as en regiuun faan Eswatini. At regiuun leit uun a nuurdwaast faan’t lun. Det hee 282.734 lidj (2007). At hoodsteed as Mbabane. Det Hhohho Regiuun hee 14 kreiser: Hhukwini, Lobamba, Madlangempisi, Maphalaleni, Mayiwane, Mbabane East, Mbabane West, Mhlangatane, Motjane, Ndzingeni, Nkhaba, Ntfonjeni, Piggs Peak, Timpisini,


Lubombo (üüb Swaasi: eLubonjeni) as en regiuun faan Eswatini. At regiuun leit uun a uast faan’t lun. Det hee 207.731 lidj (2007). At hoodsteed as Siteki. Commons: Lubombo (Regiuun) – Saamling faan biljen of filmer Umbuluzi Struum


Manzini (üüb Swaasi: kaManzini) as en regiuun faan Eswatini. At regiuun leit uun uun a maden an waast faan’t lun. Det hee 319.530 lidj (2007). At hoodsteed as Manzini.


Det Swaasi Spriik (üüb Swaasi: siSwati) as en spriik, wat tu det Nguni skööl faan a Bantuspriiken hiart. Det as at spriik faan a Swaasi, det amtelk spriik faan Eswatini an ian faan dön elwen amtelk spriiken faan Süüdaafrika. Det wurt faan amanbi 4.7 miljuun lidj uun Eswatini an Süüdaafrika, fööraal uun det Mpumalanga Prowins, snaaket. At spriik hee 1.297.048 spreegern uun Süüdaafrika (2011). Det Swaasi Spriik, üüs öler bantuspriiken, hee klasen faan prefiksen. En mensk, wat tu det Swaasi folk hiart as liSwati (en wurd, wat tu de föft klas hiart). At muartaal diarfaan as emaSwati (en wurd, wat tu de seekst klas hiart). At lun, huar a Swaasi wene, as eSwatini an at spriik as siSwati (7. klas). Statistics South Africa (2011), Census 2011: Census in Brief, s. 26 Nguni Spriiken: Nuurd-Ndebele, Süüd-Ndebele, Swaasi, Xhosa, Zulu. Amtelk spriiken faan Süüdaafrika: Afrikaans, Ingels, Nuurd-Sotho, Sotho, Süüd-Ndebele, Swaasi, Tsonga, Tswana, Venda, Xhosa, Zulu.


De Maseru Distrikt as en distrikt uun de aafrikoons stoot Lesotho. A distrikt leit uun a waast faan’t lun. Hi hee 429.823 lidj (2006). At hoodsteed as Maseru. At distrikt as det gratst uun't lun. At hööchte faan at distrikt as madelmiatig twesken 1500 m an 1800 m auer a peegel faan’t sia. Det madelmiatig mase faan rin arkes juar as 100 sm; miast diarfaan fäält twesken Oktuuber an April. Commons: Maseru (Distrikt) – Saamling faan biljen of filmer


A Plaket Hunfask as en raaren fask, di föör Tasmaanien lewet. Dü fanjst ham daalang bluas noch föör a müs faan a Derwent River. Commonskategorii: Plaket Hunfask – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Plaket Hunfask


Oranjemund as en steed uun Namiibia. At steed leit uun a süüd faan't lun, nai bi't grens mä Süüdaafrika. Det as hoodsteed faan det Oranjemund Woolkreis uun det ǁKaras Regiuun. Det hee amanbi 3900 lidj. Oranjemund leit üüb at nuurdsidj faan a mös faan de Oranje Struum.


Neon (eegentelk: neoon, faan greks νέος néos, nordfriisk nei) as en cheemisk element mä det ufkörtang Ne an det atoomnumer 10. Hat as en eedelgas. SIMS-spektrum faan a isotoopen Elektroonenskel En Neonröör Rekloome mä neonröören Commonskategorii: Neon – Saamlang faan bilen of filmer Harry H. Binder: Lexikon der chemischen Elemente. S. Hirzel Verlag, Stuttgart 1999, ISBN 3-7776-0736-3. A taalen för't infobx kem miast faan www.webelements.com . Michael E. Wieser, Tyler B. Coplen: Atomic weights of the elements (IUPAC Technical Report). In: Pure and Applied Chemistry. Band 83, Nr. 2, 2011, S. 359–396, doi:10.1351/PAC-REP-10-09-14. IUPAC, Standard Atomic Weights Revised 2013. Iindraanj tu Neon uun't GESTIS-dootenbeenk faan't IFA, ufrepen di 25. April 2017 (mä JavaScript). Robert C. Weast (Hrsg.): CRC Handbook of Chemistry and Physics. CRC (Chemical Rubber Publishing Company), Boca Raton 1990, ISBN 0-8493-0470-9, S. E-129 bis E-145. Wäärser uun g/mol an uun cgs-ianhaiden. Amreegent tu SI-wäärs. Yiming Zhang, Julian R. G. Evans, Shoufeng Yang: Corrected Values for Boiling Points and Enthalpies of Vaporization of Elements in Handbooks. Uun: Journal of Chemical & Engineering Data. 56, 2011, S. 328–337; doi:10.1021/je1011086. (ütjden faan) David R. Lide: CRC Handbook of Chemistry and Physics. 90. aplaag. (uun't näät: 2010), CRC Press/Taylor and Francis, Boca


At Namib (Khoekhoegowab för widj steed) as en wüüst uun't süüdwaasten faan Afrikoo. Hat leit fööraal uun Namiibia an hää det lun a nööm den. Hat lingt bit tu't küst faan a Atlantik. Sant di 20. Jüüne 2013 as di gratst dial üs Namib Sand Sea en weltarewdial faan a UNESCO. At Namib lingt faan nuurd tu süüd auer en wai faan 2.000 kilomeetern an efter uasten tu bit 160 kilomeetern iin uun't lun. Hat as amanbi 95.000 km² grat an det „Namib-Sunsia“ as 31.000 km² grat. 9.000 km² trinjam tääl üs auergungsregiuun (buffer zone). At Namib as wel at ünfrinjelkst regiuun üüb a eerd. Di dai auer koon't diar 50 °C hiat wurd, an uun a naacht oner 0 °C. Diar as't so furchboor drüg, auer diar en kuulen Atlantikstruum föörbilääpt, di Benguelastruum. Sodenang sticht diar nian focht ap, diar bi a küst ufriin küd. Jüst so ferhäält ham det mä't Atacamawüüst uun Chiile, diar lääpt di kuul Humboldtstruum föörbi. Üüb a ööder sidj jaft at föl mist, an enkelt plaanten kön diar faan lewe. En hial aprte plaant as det Welwitschia, diar bluas uun't Namib föörkomt. Satelitenbil faan't Namib tesken Walvis Bay an Lüderitz Dün nai bi't Sossusvlei


Det Khoekhoe Spriik as en spriik, wat faan amanbi 202.200 lidj spreegen wurt (2013). At spriik as ian faan dön Khoisan Spriiken. Det wurd för’t miast uun Namiibia (för’t miast uun dön Erongo, Kunene, Otjozondjupa, Hardap an ǁKaras Regiuunen), man uk uun Botsuana (uun det Ghanzi Distrikt), Lesotho, Süüdaafrika (uun det Nuurdkap Prowins) an Eswatini spreegen. At spriik hee seeks spriikwiisen: At Sesfontein-Dama, wat uun det Kunene Regiuun spreegen wurt. Namidama Madeldamara Madelnama Bondelswarts-Nama Topnaar-Nama Khoekhoe hee twuntig knaplüten: Dönheer lüten wurd mä a tes ütjspreegen: ǀg, ǀk, ǀn, ǀh, an ǀ. Dönheer lüten wurd mä de boowermuar tusdoom ütjspreegen: ǁg, ǁk, ǁn, ǁh, ǁ. Dönheer lüten wurd mä’t steed beeft de boowermuar tusdoom ütjspreegen: !g, !k, !n, !h, !. Dönheer lüten wurd mä de hard böön ütjspreegen: ǂg, ǂk, ǂn, ǂh, ǂ. ian: ǀgui ; tau: ǀgam; trii: !nona; fjauer: haka; fiiw: koro; seeks: !nani; sööwen: hû; aacht: ǁkhaisa; njüügen: khoese; tjiin: disi. iarst: ǂguro; naist: ǀgamǁî; traad: !nonaǁî; fjuard: hakaǁî; füft: koroǁî; seekst: !nanoǁî; sööwenst: hûǁî; aachst: ǁkhaisaǁî; njüügenst: khoeseǁî; tjiinst: disiǁî. A taalen faan ian ap tu tjiin üüb Khoekhoe (wiideo) [1] Ethnologue, Khoekhoe. [2] Ethnologue, Khoekhoe. [3] Omniglot, Khoekhoe Numbers.


i1 i3 i7 i10 i12 i14 Di Fluuchplaats Hüsem-Schweesing as en ferkiirsfluuchplaats nai bi Hüsem. Di Bidriiwer uun't näät Ööder fluuchplaatsen uun Nuurdfresklun


Oriksantiloopen (Oryx) san en skööl faan hurndiarten (Bovidae) uun det onerfamile faan a Hippotraginae. Jo lewe uun a drüg regiuunen faan Afrikoo an uun Araabien. Uastafrikoons Oriks (Oryx beisa Rüppell, 1835) Oryx callotis of Oryx beisa callotis Thomas, 1892 Oryx gallarum of Oryx beisa gallarum Neumann, 1902 Seebeloriks (Oryx dammah Cretzschmar, 1826) Süüdelk Oriks (Oryx gazella Linnaeus, 1758) Araabisk Oriks of uk Witj Oriks (Oryx leucoryx Pallas, 1777) Witj Oriks of Araabisk Oriks Uastafrikoons Oriks of Beisa Süüdelk Oriks uun Namiibia Seebeloriks Uun't woopen faan Namiibia Orikshood üüb en fliiger Commonskategorii: Oriks – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Oriks


Rehoboth as en steed uun a maden faan Namiibia. At steed leit uun a nuurd faan det Hardap Regiuun, nai bi’t grens mä det Khomas Regiuun. De waastdial faan’t steed hiart tu de Rehoboth West Steed an de uastdial tu de Rehoboth East Steed woolkreis. Det B1 Natschunaalstruat bildet at grens twesken dön tau woolkreiser. At steed hee 28.843 lidj (2011). Rehoboth wurd 1871 grünjlaanjen.


Wat menst dü? Okahandja (Steed) Okahandja (Woolkreis)


Okahandja as en steed uun a maden faan Namiibia. At steed leit uun a süüdwaast faan det Otjozondjupa Regiuun, nai bi’t grens mä det Khomas Regiuun. Det as at hoodsteed faan det Okahandja Woolkreis. At steed hee 22.639 lidj (2011). Okahandja wurd 1894 grünjlaanjen. Okahandja hee en boonhoof, wat en haltesteed üüb det Windhoek-Walvis Bay Boon as. Dieter Aschenborn (1915-2002), konstmooler.


Nööshurner (Rhinocerotidae), Renostern of uk Rhinozerosen (faan ualgreks ῥῖς (rhis) of ῥιν- (rhin-) „nöös“, κέρας (kéras) „hurn“) san en famile faan ünpaartuanet klooksdiarten (Perissodactyla). Diar jaft at daalang noch fiiw slacher faan. Ceratotherium simum, Briadsnütjnööshurn, Witj Nööshurn, Witj Rhinozeros Dicerorhinus sumatrensis, Sumatra-Nööshurn, Sumatra-Rhinozeros Diceros bicornis, Spassnütjnööshurn, Suart Nööshurn, Suart Rhinozeros Rhinoceros sondaicus, Java-Nööshurn, Java-Rhinozeros Rhinoceros unicornis, Pansernööshurn, Indisk Nööshurn, Indisk Rhinozeros C. simum D. sumatrensis D. bicornis R. sondaicus R. unicornis Commonskategorii: Nööshurner – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Nööshurner


Delfiinen (Delphinidae) hiar tu a tuswaaler an san sodenang en famile faan tetjdiarten, diar uun't weeder lewe. At jaft wel son 40 slacher, diar tu 17 sköölen tuupfaadet wurd: Sköölen: Cephalorhynchus – Delphinus – Feresa – Globicephala – Grampus – Lagenodelphis – Lagenorhynchus – Lissodelphis – Orcaella – Orcinus – Peponocephala – Pseudorca – Sotalia – Sousa – Stenella – Steno – Tursiops Delphinus delphis Globicephala melas Orcaella brevirostris Orcinus orca Commonskategorii: Delfiinen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Delfiinen


Waaler (Cetacea) san en order faan a tetjdiarten (Mammalia). Diar jaft at son 90 slacher faan, an jo lewe uun't weeder. Likes san't nian fasker. Tu a waaler hiar uk a delfiinen, sodenang skul det order eegentelk waaler an delfiinen het. Biardenwaaler (Mysticeti) mä 4 familin Tuswaaler (Odontoceti) mä 10 familin Commonskategorii: Waaler – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Waaler Waalfask (stäärbil)


Delfiinoortagen (Delphinoidea) san en auerfamile faan a Tuswaaler (Odontoceti). Diar hiar trii familin tu. Delfiinen (Delphinidae) Grünjwaaler (Monodontidae) Swinswaaler (Phocoenidae) Wikispecies hää en artiikel tu: Delfiinoortagen


Ondangwa as en steed uun a nuurd faan Namiibia. At steed leit uun a nuurduast faan det Oshana Regiuun, nai bi’t grens mä det Oshikoto Regiuun. At steed hee 22.822 lidj (2011). A Ondangwa Fluughuuwen leit amanbi 5 km nuurdwaast faan't steed. Commons: Ondangwa (Steed) – Saamling faan biljen of filmer


Tuswaaler (Odontoceti) san ian faan tau onerordern faan a Waaler (Cetacea). Det ööder onerorder san a Biardenwaaler (Mysticeti). Tu a tuswaaler hiar tjiin familin: Delfiinoortagen (Delphinoidea) Delfiinen (Delphinidae) Grünjwaaler (Monodontidae) Swinswaaler (Phocoenidae) Ööder Tuswaaler Iniidae Kogiidae Lipotidae Physeteridae Platanistidae Pontoporiidae Ziphiidae Commonskategorii: Tuswaaler – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Tuswaaler


Biardenwaaler (Mysticeti) san ian faan tau onerordern faan a Waaler (Cetacea). Det ööder onerorder san a Tuswaaler (Odontoceti). Tu a biardenwaaler hiar sjauer familin: Foragwaaler (Balaenopteridae) Gläädwaaler (Balaenidae) Cetotheriidae Gräwaaler (Eschrichtiidae) Biarden faan en biardenwaal Hü a biarden werke Commonskategorii: Biardenwaaler – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Biardenwaaler


Wat menst dü? Walvis Bay (Steed) Walvis Bay Lun (Woolkreis) Walvis Bay Steed (Woolkreis) Walvis Bocht


Walvis Bay (üüb Afrikaans, Walvisbaai, üüb Tjiisk, Walfischbucht of Walfischbai) as en steed uun a waast faan Namiibia. At steed lei üüb a eeg faan’t Atlantik uun det Erongo Regiuun. Det hee 62.096 lidj (2011).


Walvis Bocht as en bocht faan't Atlantik bi a eeg faan Namiibia. Bi't bocht leit det steed Walvis Bay.


At Welwitschia (Welwitschia mirabilis) as di iansagst slach faan det plaantenskööl Welwitschia uun det famile faan a Welwitschiaplaanten (Welwitschiaceae). Hat hiart tu't kategorii faan a Gnetales an lewet bluas uun't wüüst Namib uun't süüdelk Afrikoo. Welwitschias kön hunerten faan juaren ual wurd. Det plaant komt sogoor uun't woopen faan Namiibia, faan't stääd Swakopmund an faan't regiuun Kunene föör. Grate uun ferglik tu en minsk menelk plaant wiifelk plaant Föörkemen faan't plaant Detdiar Welwitschia skal 1500 juar ual wees, an as diaram iinfäänet wurden Commonskategorii: Welwitschia (Welwitschia mirabilis) – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Welwitschia (Welwitschia mirabilis)


Det Atakora Department (üüb Fraansöösk: Département de l’Atacora) as en department uun de aafrikoons stoot Beniin. At department leit uun a nuurdwaast faan’t lun. Uun a nuurd leit Burkiina Faaso, uun a nuurduast det Alibori Department, uun a süüduast det Borgou Department, uun a süüdwaast det Donga Department an uun a nuurdwaast Toogo. Det hee 772.262 lidj (2013). At hoodsteed faan't department as Natitingou. Det Pendjari Natschunaalpark leit uun a nuurd faan't department. Det Atakora Department hee njüügen komuunen. Efter det 2013 folksteeling wiar at 10.008.749 lidj uun't department: 380.448 faan a lidj wiar karmen an 391.814 wüfhööd. A taal faan a lidj efter ferleeden folksteelingen: 2002: 6.769.914. 1992: 4.915.555. 1979: 3.331.210. 1999 wurd at süüddial faan't department det Donga Department. Atakora Berger Atacora: Department in Benin, citypopulation.de


Det Atlantique Department (üüb Fraansöösk: Département de l’Atlantique) as en department uun de aafrikoons stoot Beniin. At department leit uun a süüd faan’t lun. Uun a nuurd leit det Zou Department, uun a uast det Ouémé Department, uun a süüduast det Littoral Department, uun a süüd det Atlantisk Ootseaan, uun a süüdwaast det Mono Department an uun a nuurdwaast det Couffo Department. Det hee 1.398.229 lidj (2013). At hoodsteed faan't department as Ouidah. Dialen faan trii sian leit uun't department: Dial faan de Nokoue Sia leit uun a süüduast faan't department. At uastdial faan de Ahémé Sia leit uun a süüdwaast faan't department. En öler sia, wat uun a nuurduast faan't department leit. At department hee aacht komuunen. Efter det 2013 folksteeling wiar at 1.398.229 lidj uun't department: 686.747 faan a lidj wiar karmen an 711.482 wüfhööd. A taal faan a lidj efter ferleeden folksteelingen: 2002: 801.683. 1992: 529.546. 1979: 365.910. 1999 wurd en letj dial faan a süüduuast faan't department det Littoral Department. Atlantique: Department in Benin www.citypopulation.de


Det Borgou Department as en department uun de aafrikoons stoot Beniin. At department leit uun a nuurduast faan’t lun. Uun a nuurd leit det Alibori Department, uun a uast Nigeeria, uun a süüd det Collines Department an uun a waast lei dön Donga an Atakora Departmenten. Det hee 1.214.249 lidj (2013). At hoodsteed as Parakou. At department hee aacht komuunen. Efter det 2013 folksteeling wiar at 1.214.249 lidj uun't department: 607.236 faan a lidj wiar wüfhööd an 607.013 karmen. A taal faan a lidj efter ferleeden folksteelingen: 2002: 724.171. 1992: 471.975. 1979: 277.591. 1999 wurd at nuurddial faan't department det Alibori Department. Benin, www.citypopulation.de Borgou: Department in Benin, citypopulation.de


Det Collines Department (üüb Fraansöösk: Département des Collines) as en department uun de aafrikoons stoot Beniin. At department leit uun a maden faan’t lun. Uun a nuurd leit det Borgou Department, uun a uast Nigeeria, uun a süüduast det Plateau Department, uun a süüd det Zou Department an uun a waast Toogo. Det hee 717.477 lidj (2013). At hoodsteed as sant 2013 Dassa-Zoumé. De Ouémé Struum leept troch at department. At department hee seeks komuunen: Efter det 2013 folksteeling wiar at 717.477 lidj uun't department: 363.885 faan a lidj wiar wüfhööd an 353.592 karmen. A taal faan a lidj efter ferleeden folksteelingen: 2002: 535.923. 1992: 340.284. 1979: 217.075. At department wurd 1999 grünjlaanjen. Iar wiar det dial faan det Zou Department. Benin, www.citypopulation.de Collines: Department in Benin, citypopulation.de


Det Donga Department as en department uun de aafrikoons stoot Beniin. At department leit uun a nuurdwaast faan’t lun. Uun a nuurd leit det Atakora Department, uun a uast det Borgou Department, uun a süüd det Collines Department an uun a waast Toogo. Det hee 543.130 lidj (2013). At hoodsteed as Djougou. De huuchst berig uun Beniin, de Sokbaro Berig, leit uun a waast faan't department. At department hee fiiw komuunen. * Djougou Lun an Steed tuup. ** Djougou Lun an Djougou Steed san sant 2013 tuup ian komuun. Efter det 2013 folksteeling wiar at 543.130 lidj uun't department: 270.754 faan a lidj wiar karmen an 272.376 wüfhööd. A taal faan a lidj efter ferleeden folksteelingen: 2002: 350.062. 1992: 248.695. 1979: 184.975. At department wurd 1999 grünjlaanjen. Iar wiar det dial faan det Atakora Department. Benin, www.citypopulation.de Donga: Department in Benin, citypopulation.de


Det Couffo Department as en department uun de aafrikoons stoot Beniin. At department leit uun a süüdwaast faan’t lun. Uun a nuurduast leit det Zou Department, uun a süüduast det Atlantique Department, uun a süüd det Mono Department an uun a waast Toogo. Det hee 745.328 lidj (2013). At hoodsteed as Dogbo-Tota. At department hee seeks komuunen. Efter det 2013 folksteeling wiar at 745.328 lidj uun't department: 396.754 faan a lidj wiar wüfhööd an 348.574 karmen. A taal faan a lidj efter ferleeden folksteelingen: 2002: 524.586. 1992: 395.132. 1979: 273.536. At department wurd 1999 grünjlaanjen. Iar wiar det dial faan det Mono Department. Benin, www.citypopulation.de Couffo: Department in Benin, citypopulation.de


Det Littoral Department (üüb Fraansöösk: Département du Littoral) as en department uun de aafrikoons stoot Beniin. At department leit uun a süüd faan’t lun. Uun a nuurd an waast leit det Atlantique Department an uun a uast det Ouémé Department. Det as det letjst department uun Beniin. At department hee 679.012 lidj (2013). At hoodsteed as Cotonou. Dial faan de Nokoue Sia leit uun't department. At department hee bluat ian komuun: Cotonou Efter det 2013 folksteeling wiar at 679.012 lidj uun't department: 353.140 faan a lidj wiar wüfhööd an 325.872 karmen. A taal faan a lidj efter ferleeden folksteelingen: 2002: 665.100. 1992: 536.827. 1979: 320.348. At department wurd 1999 grünjlaanjen. Iar wiar det dial faan det Atlantique Department. Benin, www.citypopulation.de Littoral: Department in Benin, citypopulation.de


Det Mono Department (üüb Fraansöösk: Département du Mono) as en department uun de aafrikoons stoot Beniin. At department leit uun a süüdwaast faan’t lun. Uun a nuurd leit det Couffo Department, uun a uast det Atlantique Department an uun a waast Toogo. Det hee 497.243 lidj (2013). At hoodsteed as Lokossa. Det Grand-Popo Laguun, wat uun a süüd faan't regiuun leit. De Ahémé Sia, wat uun a uast leit an dial faan't grens tu det Atlantique Department bildet. Öler sian uun't department san de Togbadji Sia an de Toho Sia At department hee seeks departmenten: Efter det 2013 folksteeling wiar at 497.243 lidj uun't department: 255.689 faan a lidj wiar wüfhööd an 241.554 karmen. A taal faan a lidj efter ferleeden folksteelingen: 2002: 360.037. 1992: 281.245. 1979: 203.842. 1999 wurd at nuurddial faan't department det Couffo Department. Benin, www.citypopulation.de Mono: Region in Togo, citypopulation.de


Det Ouémé Department as en department uun de aafrikoons stoot Beniin. At department leit uun a süüduast faan’t lun. Uun a nuurd leit det Zou Department, uun a nuurduast det Plateau Department, uun a süüduast Nigeeria an uun a waast lei dön Littoral an Atlantique Departmenten. Det hee 1.100.404 lidj (2013). At hoodsteed as Porto Novo. Dial faan de Nokoue Sia leit uun't department. At department hee njüügen komuunen. Efter det 2013 folksteeling wiar at 1.100.404 lidj uun't department: 565.590 faan a lidj wiar wüfhööd an 534.814 karmen. A taal faan a lidj efter ferleeden folksteelingen: 2002: 730.772. 1992: 568.898. 1979: 418.146. 1999 wurd at nuurddial faan't department det Plateau Department. Benin, www.citypopulation.de Ouémé: Region in Benin, citypopulation.de


Det Plateau Department (üüb Fraansöösk: Département du Plateau) as en department uun de aafrikoons stoot Beniin. At department leit uun a süüduast faan’t lun. Uun a nuurd leit det Collines Department, uun a uast Nigeeria, uun a süüdwaast det Ouémé Department an uun a nuurdwaast det Zou Department. Det hee 622.372 lidj (2013). At hoodsteed as Sakété. At department hee fiiw komuunen. Efter det 2013 folksteeling wiar at 622.372 lidj uun't department: 322.307 faan a lidj wiar wüfhööd an 300.065 karmen. A taal faan a lidj efter ferleeden folksteelingen: 2002: 407.116. 1992: 307.676. 1979: 208.722. At department wurd 1999 grünjlaanjen. Det wiar iar dial faan det Ouémé Department. Benin, www.citypopulation.de Plateau: Department in Benin, citypopulation.de


Det Zou Department as en department uun de aafrikoons stoot Beniin. At department leit uun a süüd faan’t lun. Uun a nuurd leit det Collines Department, uun a uast det Plateau Department, uun a süüd lei dön Ouémé an Atlantique Departmenten, uun a süüdwaast det Couffo Department an a nuurdwaast Toogo. Det hee 851.580 lidj (2013). At hoodsteed as Abomey. De Zou Struum, en bistruum faan de Ouémé Struum, leept troch at department. At department hee njüügen komuunen. Efter det 2013 folksteeling wiar at 851.580 lidj uun't department: 444.550 faan a lidj wiar wüfhööd an 407.030 karmen. A taal faan a lidj efter ferleeden folksteelingen: 2002: 599.954. 1992: 478.714. 1979: 353.358. 1999 wurd det nuurddial faan't department det Collines Department. Benin, www.citypopulation.de Zou: Department in Benin, www.citypopulation.de


A Süüdafrikoons(k) Siabeer (Arctocephalus pusillus) as en slach faan a Süüdelk Siabeeren. Hi komt oober ei bluas uun't süüdelk Afrikoo, man uk uun Austraalien föör. Commonskategorii: Süüdafrikoons Siabeer – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Süüdafrikoons Siabeer


Süüdelk Siabeeren (Arctocephalus) san en skööl faan ruuwdiarten, huar aacht slacher tuhiar. Jo san miast laachtbrün. Guadalupe Siabeer (A. townsendi) Juan-Fernández Siabeer (A. philippii) Galápagos Siabeer (A. galapagoensis) Süüdamerikoons Siabeer (A. australis) Subantarktisk Siabeer (A. tropicalis) Antarktisk Siabeer (A. gazella) Neisialuns Siabeer (A. forsteri) Süüdafrikoons Siabeer (A. pusillus) Commonskategorii: Süüdelk Siabeeren – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Süüdelk Siabeeren


Siaruuwdiarten (Pinnipedia) as en nööm för ruuwdiarten, diar uun't weeder lewe. Jo hiar tu a Hünjoortagen (Carnivora). Di wedenskapelk nööm komt faan't latiinsk pinna ‚fliker‘ an pes ‚fut‘. Diar san trii familin faan siaruuwdiarten: Siabeeren an Sialööwen (Otariidae) Walrosen (Odobenidae) Siahünjer (Phocidae) Commonskategorii: Siaruuwdiarten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Siaruuwdiarten


At Waalros (Odobenus rosmarus) as en siaruuwdiart an lewet uun kuul sia üüb a nuurdelk eerdheleft. Atlantisk Waalros (O. r. rosmarus), wat letjer Pasiifisk Waalros (O. r. divergens), wat grater O. r. laptevi (sibiirisk ?) O. r. rosmarus O. r. divergens Scrimshaw konst üüb waalrostes Commonskategorii: Waalros – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Waalros


i1 i3 i7 i10 i12 i14 Di diari es en dütsk Flugplaats ön't Ailön Dünem, wat uastern fan Heliglön liit. Di Ailönen lii 44 km nuurđern fan Wangeroogi en ombi 70 km weestern fan't Fastlön. Di Flugplaats es klasifiziarit üs en Forkiirsflugplaats. Wan em fan Heliglön kumt, skel em me en Föribuat hentö Dünem faar. Dit Buat faart aur di hiili Dai twesken di Ailönen. Fan't Buat kumt em da me en Taksi hentö di Flugplaats. Di tri Startbaanen sen mal kuurt: Baan 15/33 es 2005 forleengert uuren fan 400 tö 480m (Ön di Rhein-Main-Flugplaats ön Frankfurt sen di Baanen ombi tri Kilometers lung.). Sent Mai 2006 ken em di forleengert Baan nüti. Me des Forleengering es em fuar di "europeeisk Fuarskreften fuar en Forkiirsflugplaats fuar Aarbersfliigers (Wat ek priwaat önerwai sen) me muar üs jen Maskiin" klaar kemen. Di Maaten fan di üđer Baanen staan rochts ön di Tabeli. Üp Dünem mut ek ark Piloot landi, di skel tömendst 100 Stünen flöen wiis, en dit skel hi/jü üs "Hauptpiloot" dönen haa. Dit kumt diarfan, dat üp di Flugplaats niin Plaats es, wan em me di Leengti fan di Landibaan ek klaar kumt. Üp engelsk jit sok Plaats "Overrun". Commons:


En Luchtskep es en Flochtgiraat, diar höm bluat me Help fan Motooren of sagaar söner Motooren iin ön di Lucht hual ken. En Luchtskep heer Draiblöösen, hur Gas benen es, wat lechter üs Lucht es. Masi Luchtskeepen waar me Weeterstof āpfelt, man em faart lefer me Heelium, aurdat dit ek brent. Jerer waar di Luchtskeepen sa becht, dat di aliining wechflö kür. Di Motooren wiar bluat diarfuar, dat em töögen di Wing of om di Kuk stjüüri sa üs uk lönigi kür. Me sok Luchtskeepen waar faart. Delings Luchtskeepen sa üs di Zeppelin NT ken ek aliining flö, ja mut fan di Luchtprobelern fan di Öört wechdrückt en ön Gang hölen uur. Dit kumt, aurdat ja litjer becht sen en diarom mener Gas me langs haa. Bitö kumt jit, dat ja me Heelium önerwai sen, en dit drait ek sa gur üs Weeterstof. Weeterstof fair em deling ek muar fuar en Luchtskep töleten. Diarom es dit wat twesken "faar" en "flö". sair uur, dat em diarme flocht. Luchtskeepen sen ek olter waker önerwai, fuar't Miist sen dit aliweegen 80 bit 130 km/h wesen. Wat di ual Skeepen nomen haa, es ek rocht klaar, man ja kür mal lung önerwai wiis.


Det Boucle du Mouhoun Regiuun as en regiuun uun de aafrikoons stoot Burkiina Faaso. At regiuun leit uun a waast faan't lun an as efter de Mouhoun Struum neemd. Uun a nuurdwaast leit Maali, uun a süüd lei dön Hauts-Bassins an Sud-Ouest Regiuunen an uun a uast dön Centre-Ouest an Nord Regiuunen. At regiuun hee 1.434.847 lidj (2006). At hoodsteed faan't regiuun as Dédougou. At regiuun as tausis grater üüs Sleeswich-Holstian. De Nanga Berig (417 m), wat de aachsthuuchst berig uun Burkiina Faaso as, leit uun det Sourou Prowins faan detheer regiuun. De Mouhoun Struum leept faan a süüdwaast tu a maden faan't regiuun, huar de Sourou Struum iin uuna struum leept. Do bocht de Mouhoun tu a süüduast an leept tu at grens twesken det Boucle du Mouhoun Regiuun tu det Centre-Ouest Regiuun. Diarefter leept a struum tu a süüd an biljet at uastgrens faan't regiuun, mä ütjnoom faan en letj dial faan't regiuun uun a süüd, wat üüb a uasteeg leit. At regiuun hee seeks prowinsen. At regiuun, üüs dön twaalew öler regiuunen uun Burkiina Faaso, wurd 2. Jüüli 2001 grünjlaanjen. A guwernöör faan't regiuun sant 2011 as Victor Dabiré. Burkina Faso, citypopulation.de


Det Cascades Regiuun (üüb Fraansöösk: La région des Cascades [kas.kad]) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Burkiina Faaso. Uun a nuurd leit det Hauts-Bassins Regiuun, uun a uast det Sud-Ouest Regiuun, uun a süüd at Elfenbianküst an uun a waast Maali. A nööm faan't regiuun het weederfaaler üüb fraansöösk an as efter dön Karfiguéla Weederfaaler neemd. At regiuun hee 524.956 lidj (2006). At hoodsteed faan't regiuun as Banfora. At regiuun as wat grater üüs Sleeswich-Holstian. De huuchst berig uun Burkiina Faaso, de Tenakourou Berig (749 m), leit uun a waast faan't regiuun. Dön Karfiguéla Weederfaaler lei uun a nuurd faan't regiuun. At jaft walter uun a süüduast: Boulon, Dida, Diefoula, Koflande, Logoniegue an Niangoloko. Det Cascades Regiuun hee tau prowinsen. At regiuun, üüs dön twaalew öler regiuunen uun Burkiina Faaso, wurd 2. Jüüli 2001 grünjlaanjen. A guwernöör faan't regiuun sant 2011 as Toukoumnogo Léonard Guira. Burkina Faso, citypopulation.de


Det Centre Regiuun (üüb Fraansöösk: La Région du Centre [sɑ̃tʁ]) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Burkiina Faaso. Uun a nuurd an uast leit det Plateau-Central Regiuun, uun a süüd det Centre-Sud Regiuun an uun a waast det Centre-Ouest Regiuun. At regiuun hee 2.136.581 lidj (2011). At hoodsteed as Ouagadougou. At regiuun as wat grater üüs Kreis Nuurdfresklun. Det Centre Regiuun hee bluat ian prowins. At regiuun, üüs dön twaalew öler regiuunen uun Burkiina Faaso, wurd 2. Jüüli 2001 grünjlaanjen. A guwernöör faan't regiuun sant 2012 as Georges Marie Compaoré. Burkina Faso, citypopulation.de


Det Centre-Est Regiuun (üüb Fraansöösk: La Région du Centre-Est [sɑ̃tr ɛst]) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Burkiina Faaso. Uun a nuurd leit det Centre-Nord Regiuun, uun a nuurduast an uast det Est Regiuun, uun a süüd lei Toogo an Ghaana, uun a waast leit det Centre-Sud Regiuun an uun a nuurdwaast det Plateau-Central Regiuun. At regiuun hee 1.302.449 lidj (2011). At hoodsteed as Tenkodogo. At regiuun as wat letjer üüs Sleeswich-Holstian. At regiuun hee trii prowinsen. At regiuun, üüs dön twaalew öler regiuunen uun Burkiina Faaso, wurd 2. Jüüli 2001 grünjlaanjen. A guwernöör faan't regiuun sant 2011 as Allahidi Diallo. Burkina Faso, citypopulation.de


Det Centre-Ouest Regiuun as en regiuun uun de aafrikoons stoot Burkiina Faaso. Uun a nuurd leit det Nord Regiuun, uun a uast lei dön Plateau-Central, Centre an Centre-Sud Regiuunen, uun a süüd leit Ghaana, uun a süüdwaast det Sud-Ouest Regiuun an uun a waast det Boucle du Mouhoun. At regiuun hee 1.348.784 lidj (2011). At hoodsteed as Koudougou. At regiuun as wat grater üüs Sleeswich-Holstian. De Ruad Volta Struum hee sin hood uun a nuurduast faan detheer regiuun. At regiuun hee fjauer prowinsen. At regiuun, üüs dön twaalew öler regiuunen uun Burkiina Faaso, wurd 2. Jüüli 2001 grünjlaanjen. Burkina Faso, citypopulation.de


Det Centre-Nord Regiuun as en regiuun uun de aafrikoons stoot Burkiina Faaso. Uun a nuurd leit det Sahel Regiuun, uun a uast det Est Regiuun, uun a süüd lei dön Centre-Est Regiuun an Plateau-Central Regiuun an uun a waast leit det Nord Regiuun. At regiuun hee 1.375.380 lidj (2011). At hoodsteed as Kaya. At regiuun as wat grater üüs Sleeswich-Holstian. De Tanlallé Berig (562 m), wat de naisthuuchst berig faan Burkiina Faaso as, leit uun det Bam Prowins faan detheer regiuun. At regiuun hee trii prowinsen. At regiuun, üüs dön twaalew öler regiuunen uun Burkiina Faaso, wurd 2. Jüüli 2001 grünjlaanjen. Burkina Faso, citypopulation.de


Det Centre-Sud Regiuun as en regiuun uun de aafrikoons stoot Burkiina Faaso. Uun a nuurd lei dön Centre an Plateau-Central Regiuunen, uun a süüd leit Ghaana, uun a waast det Centre-Ouest Regiuun. At regiuun hee 722.631 lidj (2011). At hoodsteed as Manga. At regiuun as wat letjer üüs Sleeswich-Holstian. At regiuun, üüs dön twaalew öler regiuunen uun Burkiina Faaso, wurd 2. Jüüli 2001 grünjlaanjen. Burkina Faso, citypopulation.de


Det Est Regiuun (üüb Fraansöösk: La Région de l'Est [ɛst]) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Burkiina Faaso. Uun a nuurduast leit Niiger, uun a süüduast Beniin, uun a süüd Toogo, uun a süüdwaast det Centre-Est Regiuun an uun a nuurdwaast det Plateau-Central Regiuun. At regiuun hee 1.416.229 lidj (2011). At hoodsteed as Fada Ngourma. At regiuun as bal triisis grater üüs Sleeswich-Holstian. At regiuun hee fiiw prowinsen. At regiuun, üüs dön twaalew öler regiuunen uun Burkiina Faaso, wurd 2. Jüüli 2001 grünjlaanjen. Burkina Faso, citypopulation.de


Det Hauts-Bassins Regiuun as en regiuun uun de aafrikoons stoot Burkiina Faaso. Uun a nuurd an uast leit det Boucle du Mouhoun Regiuun, uun a süüduast det Sud-Ouest Regiuun, uun a süüd det Cascades Regiuun an uun a waast Maali. At regiuun hee 1.469.604 lidj (2011). At hoodsteed as Bobo Dioulasso. At regiuun as wat grater üüs Sleeswich-Holstian. De Kantolo Berig (542 m), wat de traadhuuchst berig faan Burkiina Faaso as, leit uun det Houet Prowins faan detheer regiuun. De fjuardhuuchst berig, de Tonvo Berig (470 m), leit uun det likedening prowins. De füfthuuchst berig, de Kanso Berig (448 m), leit uk diar. De Mouhoun Struum hee sin hood uun a süüdwaast faan't regiuun an leept tu a nuurduast iin uun det Boucle du Mouhoun Regiuun. At regiuun hee trii prowinsen. At regiuun, üüs dön twaalew öler regiuunen uun Burkiina Faaso, wurd 2. Jüüli 2001 grünjlaanjen. Burkina Faso, citypopulation.de


Det Nord Regiuun (üüb Fraansöösk: La Région du Nord [nɔʁ]) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Burkiina Faaso. Uun a nuurd leit Maali, uun a nuurduast det Sahel Regiuun, uun a uast det Centre-Nord Regiuun, uun a süüd lei dön Plateau-Central an Centre-Ouest Regiuunen an uun a waast leit det Boucle du Mouhoun Regiuun. At regiuun hee 1.185.604 lidj (2011). At hoodsteed as Ouahigouya. At regiuun as wat grater üüs Sleeswich-Holstian. At regiuun hee fjauer prowinsen. At regiuun, üüs dön twaalew öler regiuunen uun Burkiina Faaso, wurd 2. Jüüli 2001 grünjlaanjen. At greef faan Naaba Kango, diar köning 1754-1787 faan det Yatenga Köningrik wiar. Det leit uun Ouahigouya. Burkina Faso, citypopulation.de


Det Plateau-Central Regiuun (üüb Fraansöösk: La Région du Plateau-Central [pla.to sɑ̃.tʁal]) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Burkiina Faaso. Uun a nuurduast leit det Centre-Nord Regiuun, uun a süüduast leit det Centre-Est Regiuun, uun a süüdwaast lei dön Centre-Sud an Centre Regiuunen, uun a waast leit det Centre-Ouest Regiuun an uun a nuurdwaast det Nord Regiuun. At regiuun hee 696.372 lidj (2011). At hoodsteed as Ziniaré. At regiuun as fjauersis grater üüs Kreis Nuurdfresklun. At regiuun hee trii prowinsen. At regiuun, üüs dön twaalew öler regiuunen uun Burkiina Faaso, wurd 2. Jüüli 2001 grünjlaanjen. Burkina Faso, citypopulation.de


Det Sahel Regiuun (üüb Fraansöösk: La Région du Sahel [sa.ɛl]) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Burkiina Faaso. Uun a nuurd an nuurdwaast leit Maali, uun a uast Niiger, uun a süüdwaast lei de Est an Centre-Nord Regiuunen an uun a waast leit det Nord Regiuun. At regiuun hee 968.442 lidj (2011). At hoodsteed as Dori. At regiuun as tausis grater üüs Sleeswich-Holstian. Fjauer faan dön wichtigst berger uun Burkiina Faaso lei uun det Sahel Regiuun. De Koèl Berig (448 m), wat de seeksthuuchst berig uun't lun as, leit uun det Oudalan Prowins faan't regiuun. De sööwensthuuchst, de Zaran Kipsi Berig (441 m) an de tjinsthuuchst, de Lakba Berig (400m), lei uun det likedening prowins. De njüügensthuuchst berig uun't lun, de Gabou Kani Berig (411 m), leit uun det Soum Prowins. Tau struumer haa hörens hööd uun't regiuun. De tau struumer san bluat tidjwis mä weeder faald. Ian as de Béli Struum. At hood faan deheer struum leit uun det Soum Prowins, uun a nuurduast faan Djibo. De struum leept tu a nuurduast iin uun Maali, an do leept troch Maali iin uun det Oudalan Prowins. Do leept hi troch at nuurddial faan't prowins an iin uun Niiger. Diar


Det Sud-Ouest Regiuun (üüb Fraansöösk: La Région du Sud-Ouest [sy.d‿wɛst]) as en regiuun uun de aafrikoons stoot Burkiina Faaso. Uun a nuurduast lei dön Boucle du Mouhoun an Centre-Ouest Regiuunen, uun a uast leit Ghaana, uun a süüd at Elfenbianküst, uun a süüdwaast det Cascades Regiuun an uun a nuurdwaast det Hauts-Bassins Regiuun. Det regiuun hee 620.767 lidj (2011). At hoodsteed as Gaoua. At regiuun as wat grater üüs Sleeswich-Holstian. De Bougouriba Struum leept troch't regiuun faan waast tu uast. De Mouhoun Struum (of de Suart Volta) leept loongs at uastgrens faan't regiuun. At regiuun, üüs dön twaalew öler regiuunen uun Burkiina Faaso, wurd 2. Jüüli 2001 grünjlaanjen. Burkina Faso, citypopulation.de


Estuaire Det Estuaire Prowins as en prowins uun de aafrikoons stoot Gabuun. At prowins leit uun a nuurdwaast faan’t lun. Uun a nuurd leit Ekwatoriaal-Guinea, uun a nuurduast det Woleu-Ntem Prowins, uun a süüduast det Moyen-Ogooué Prowins, uun a süüdwaast det Ogooué-Maritime Prowins an uun a waast det Atlantik Ootseaan. Det hee 895.689 lidj (2013). At hoodsteed as Libreville. De Komo Struum leept troch't prowins iin uun det Atlantisk Ootseaan. Det Estuaire Prowins hee fjauer departmenten. At prowins hee'n ekwatoriaal kliima mä tau drügtidjen (grat an letj) an tau rintidjen (uk grat an letj): Det grat drügtidj (üüb Fraansöösk: la grande saison sèche) düüret faan Jüüne tu September. Det hee delmiatig 31 mm rin a muun an en delmiatig temperatüür faan 24,9 ° C. Det grat rintidj (üüb Fraansöösk: la grande saison des pluies) düüret faan Oktuuber tu Deetsember. Det hee delmiatig 418 mm rin a muun an en delmiatig temperatüür faan 25,9 ° C. Det letj drügtidj (üüb Fraansöösk: la petite saison sèche) düüret faan Janewoore tu Febrewoore. Det hee delmiatig 271,6 mm a muun an en delmiatig temperatüür faan 26,7 ° C. Det letj rintidj (üüb Fraansöösk: la petite saison des pluies) düüret faan Marts tu Mei. Det


Paawianer (Papio) san en skööl aaben uun det famile faan a Cercopithecidae. Diar jaft at sääks (fiiw) slacher faan. P. anubis, "Green Paawian". P. cynocephalus, "Boskpaawian" of "Güül Paawian", uastelk an süüdelk Afrikoo. P. hamadryas, "Mantelpaawian", nuurduastelk Afrikoo an Araabien. P. kindae, of uk P. cynocephalus kindae uun Sambia an Nuurdangoola. P. papio, "Guineapaawian", uun't waastelk Afrikoo. P. ursinus, di gratst paawian, uun't süüdelk Afrikoo. P. hamadryas P. ursinus P. cynocephalus P. papio, mantje Commonskategorii: Paawianer – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Paawianer


Jü matematiik as jü liir foon da tåle en forme. Jü matematiik årbet - ouder as Füsiik en Kemii - deduktiiw en koon deeram uk tu da gaisti waasenschape räägnet wårde. Algebra Liknang Binomisk formeln Lineaar algebra Aritmeetik Taalenteorii Infiniteesimaalreegnang Diferentiaalreegnang Integraalreegnang Geometrii Vektorreegnang Sköölenteorii Skööl Mengdeliar Statistik Trigonometrii Topologii Commonskategorii: Matematiik – Saamlang faan bilen of filmer


Neptunus (sümbool: ) as en isplaneet. Dåt as di oochst planeet foon dåt sansüsteem. Di planeet heet 14 moune. Bloot önj dåt iir 1989 as rümsonde Voyager 2 långs di planeet kiimen. Neptunus heet 14 moune, da grutste san Triton (I), Proteus (VIII) än Nereide (II). Da oudere 11 san dütlik latjer. Triton Proteus Nereide Da näiste eeder e grutelse san Larissa (VII), Galatea (VI) än Despina (V). Da latjere hiitje Thalassa (IV), Naiade (III), Neso (XIII), Halimede (IX), Sao (XI), Laomedeia (XII) än Psamathe (X). Di fjourtiinjste än latjste moune heet nuch niin noome, da waasenschapsmanschne seede S/2004 N 1 (XIV). Commons: Neptunus – Soomling foon bile än filme Wikibooks Neptunus (tjüsch)


Pelwerem as en eilun an tuup mä Söderuug an Süüdfaal en gemeen uun Nuurdfresklun. Faan Pelwerem keert en damper (Reederei N.P.D.G.) auer tu Nuurdstrun. Anton Heimreich Detlef Petersen Commonskategorii: Pelwerem – Saamlang faan bilen of filmer Kur- und Tourismusservice Pellworm Pelwerem uun't Nordfriesland Lexikon faan't NFI Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2021 (XLS-datei) (Widjerfeerd üüb grünjlaag faan't fulkstäälang 2011) (Halep üüb sjiisk)


Hünjaaben (Cercopithecidae) san en famile faan aaben mä amanbi 160 slacher. Onerfamile (Cercopithecinae) Triibus Maarkaater (Cercopithecini) Echt Maarkaater (Cercopithecus), 23 slacher (Allochrocebus), 3 slacher (Chlorocebus), 6 slacher (Allenopithecus nigriviridis) (Miopithecus), 2 slacher (Erythrocebus patas) Triibus (Papionini) Makaken (Macaca), 23 slacher Paawianer (Papio), 6 slacher Mandrilen (Mandrillus), 2 slacher (Theropithecus gelada) (Cercocebus), 6 slacher (Lophocebus), 6 slacher (Rungwecebus kipunji) Onerfamile (Colobinae) Triibus (Colobini) (Colobus), 5 slacher (Piliocolobus), 17 slacher (Procolobus verus) Triibus (Presbytini) Onertriibus Languuren (Presbytina) (Semnopithecus), 8 slacher (Trachypithecus), 20 slacher (Presbytis), 17 slacher (Pygathrix), 3 slacher (Rhinopithecus), 4 slacher (Simias concolor) (Nasalis larvatus) Commonskategorii: Hünjaaben – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Hünjaaben


Det Haut-Ogooué Prowins as en prowins uun de aafrikoons stoot Gabuun. At prowins leit uun a süüdwaast faan’t lun. Uun a nuurd leit det Ogooué-Ivindo Prowins, uun a uast an süüd det Republiik Kongo an uun a waast Ogooué-Lolo Prowins. Det hee 250.799 lidj (2013). At hoodsteed as Franceville. De Lékoko Struum hee sin hood uun't prowins. Det Haut-Ogooué Prowins hee elwen departmenten. At prowins hee'n ekwatoriaal kliima. Det hee tau juarstidjen: en rintidj faan maden September tu aanj Mei an en drügtidj faan Jüüne tu maden September. Det delmiatig temperatüür faan't prowins as 25 ° C an arke muun san letj wariatschuunen. A guwernöör faan't prowins as Jacques Denis Tsanga. www.citypopulation.de Gabon, citypopulation.de Direction Générale de l’economie et de la Politique Fiscale (2012), la Situation Socio-économique du Haut-Ogooué.


Det Moyen-Ogooué Prowins as en prowins uun de aafrikoons stoot Gabuun. At prowins leit uun a waast faan’t lun. Det as det iansig prowins uun Gabuun, wat entweeder eeg of grens mä’n öler lun hee. Uun a nuurd leit det Woleu-Ntem Prowins, uun a uast det Ogooué-Ivindo Prowins, uun a süüd det Ngounié Prowins, uun a süüdwaast det Ogooué-Maritime Prowins an uun a nuurdwaast det Estuaire Prowins. Det hee 69.287 lidj (2013). At hoodsteed as Lambaréné. At regiuun hee fiiw sian: de Azinga Sia, de Ezanga Sia, de Nkonié Sia, de Onangué Sia an de Ouambé Sia. At prowins hee tau departmenten: A guwernöör faan't prowins as Michel Ngueba Koumba. www.citypopulation.de


Det Ngounié Prowins as en prowins uun de aafrikoons stoot Gabuun. At prowins as efter de Ngounié Struum neemd an leit uun a süüdwaast faan’t lun. Uun a nuurd leit det Moyen-Ogooué Prowins, uun a uast det Ogooué-Lolo Prowins, uun a süüduast det Republiik Kongo, uun a süüdwaast det Nyanga Prowins an uun a waast det Ogooué-Maritime Prowins. Det hee 100.838 lidj (2013). At hoodsteed as Mouila. Det Ngounié Prowins hee njüügen departmenten: A guwernöör faan't prowins as Benjamin Banguebe Moyobi. www.citypopulation.de Gabon: Administrative Division, citypopulation.de Gabon: Administrative Division, citypopulation.de


Det Nyanga Prowins as en prowins uun de aafrikoons stoot Gabuun. At prowins as efter de Nyanga Struum neemd an leit uun a süüdwaast faan’t lun. Uun a nuurduast leit det Ngounié Prowins, uun a süüduast det Republiik Kongo, uun a süüdwaast det Atlantik an uun a nuurdwaast det Ogooué-Maritime Prowins. Det hee 52.854 lidj (2013). At hoodsteed faan't prowins as Tchibanga. Det Nyanga Prowins hee seeks departmenten: A guwernöör faan't prowins as Sany Megwazeb. www.citypopulation.de Gabon: Administrative Division, citypopulation.de Gabon: Administrative Division, citypopulation.de


Det Ogooué-Ivindo Prowins as en prowins uun de aafrikoons stoot Gabuun. At prowins as efter dön Ogooué an Ivindo Struumer neemd an leit uun a süüduast faan’t lun. Uun a nuurd an uast leit det Republiik Kongo, uun a süüd lei dön Haut-Ogooué an Ogooué-Lolo Prowinsen, uun a waast leit det Moyen-Ogooué Prowins an uun a nuurdwaast det Woleu-Ntem Prowins. Det hee 63.293 lidj (2013). At hoodsteed as Makokou. Det Ogooué-Ivindo Prowins hee fjauer departmenten: A guwernöör faan't prowins as Jules Djeki. www.citypopulation.de Gabon: Administrative Division, citypopulation.de Gabon: Administrative Division, citypopulation.de


Det Ogooué-Lolo Prowins as en prowins uun de aafrikoons stoot Gabuun. At prowins as efter dön Ogooué an Lolo Struumer neemd an leit uun a süüduast faan’t lun. Det hee 65.771 lidj (2013). At hoodsteed as Koulamoutou. Det Ogooué-Lolo Prowins hee fjauer departmenten: A guwernöör faan't prowins as Félix Befene Bibang. www.citypopulation.de Gabon: Administrative Division, citypopulation.de Gabon: Administrative Division, citypopulation.de


Gibons (Hylobatidae) san en famile faan aaben, diar uun Süüduastaasien lewe. Jo san nai mä a minskenaaben (Hominidae) an hiar tuup mä jo tu a minskoortagen (Hominoidea). Jo het uk letj minskenaaben. At jaft wel 20 slacher faan gibons. Diar san 4 sköölen mä 20 slacher: Commonskategorii: Gibons – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Gibons


Nuurdstrun as en hualew-eilun uun Nuurdfresklun. Nuurdstrun an Pelwerem san faan det eilun Strun (Ual-Nuurdstrun) auerblewen efter det sturemflud faan 1634. Nuurdstrun as saner di Elisabeth-Sophien-Kuuch, oober mä det halag Letj Muur uk en gemeen uun a kreis Nuurdfresklun. Kuuger üüb Nuurdstrun: Anton Heimreich (1626–1686) Ludwig Ingwer Nommensen (1834–1918) Andreas Busch (1883-1972) Peter Harry Carstensen (* 1947 uun a Elisabeth-Sophien-Kuuch) Hannes Nygaard (* 1949), lewet üüb Nuurdstrun. Nuurdstrun uun't Nordfriesland Lexikon faan't NFI Commonskategorii: Nuurdstrun – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Nuurdstrun (sjiisk) Nuurdstrun (gemeen) Elisabeth-Sophien-Kuuch Letj Muur Rungholt


Det Ogooué-Maritime Prowins as en prowins uun de aafrikoons stoot Gabuun. At prowins as efter de Ogooué Struum neemd an leit uun a waast faan’t lun. Det hee 157.562 lidj (2013). At hoodsteed as Port-Gentil. Det Ogooué-Maritime Prowins hee trii departmenten. A guwernöör faan't prowins sant Oktuuber 2016 as Patrice Ontina. www.citypopulation.de Gabon: Administrative Division, citypopulation.de Gabon: Administrative Division, citypopulation.de