A Finken (Fringillidae) san en fögelfamile an hiar tu at order faan a Sjongfögler (Passeriformes). Üüb Halunder ment am mä finken oober aal jo letjer fögler, diar üüb Halaglun föörkem. Carduelinae - Euphoniinae - Fringillinae Acanthis – Agraphospiza – Bucanetes – Callacanthis – Carduelis – Carpodacus – Chloris – Chlorophonia – Chrysocorythus – Coccothraustes – Crithagra – Eophona – Euphonia – Fringilla – Haemorhous – Hemignathus – Hesperiphona – Himatione – Leucosticte – Linaria – Linurgus – Loxia – Loxioides – Loxops – Magumma – Melamprosops – Mycerobas – Neospiza – Oreomystis – Palmeria – Paroreomyza – Pinicola – Procarduelis – Pseudonestor – Psittirostra – Pyrrhoplectes – Pyrrhula – Rhodopechys – Rhodospiza – Rhynchostruthus – Serinus – Spinus – Telespiza – Vestiaria Uun üüs breetjin käänt'am jo slacher: Bokfink (Fringilla coelebs) Borfink (Loxia curvirostra) Doompaap (Pyrrhula pyrrhula) Skööl Flaaksfinken (Carduelis) Greenfink (Carduelis chloris) Irlits (Carduelis cannabina) Peder (Carduelis carduelis) Ööder Finkenfögler: Serinus Kanaarengirlits (Serinus canaria), Kanaarienfögel Girlits (Serinus serinus), Gul-Girlits Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Finken Wikispecies hää en artiikel tu: Finken


Zagreb Lun as ian faan 21 ferwaltangsregiuunen uun Kroatien. Hat leit trinjam det stääd Zagreb. mä iinwenertaalen faan 2011:


Kwadraatmeeter es en Maat fuar di Gurthair fan en Areaal. En Kwadraat, wat 1 m lüng an 1 m breer es, heer di Gurthair fan 1 Kwadraatmeeter ("1 m2" of uk "1 qm"). Des kür man efen sa gur 50cm (½ Meeter) lüng en 2m breer wiis. Da reeknet em bluats: 0,5m x 2 m = 1m2 Jir sen forskelig SI-Maaten biskrewen, wat em fuar Areaali brükt. Di Kwadraatmilimeter (Teeken: mm2) of en 'Milimeter tö't Kwadraat' ist di Plaats, wat en Kwadraat brükt, hurön ark Sir 1 Milimeter = 0,1 Tsentimeter lung es. 100 mm2 = 1 cm2. Di Kwadraat-Tsentimeter (Teeken: cm2) of en 'Tsentimeter tö't Kwadraat' es di Plaats, wat en Kwadraat brükt, hurön ark Sir 1 Tsentimeeter = 10 Milimeeter lung es. 100 cm2 = 1 dm2. Di Kwadraat-Deetsimeter (Teeken: dm2) of en 'Deetsimeter tö't Kwadraat' es di Plaats, wat en Kwadraat brükt, hurön ark Sir 1 Deetsimeeter = 10 Tsentimeter = 100 Milimeeter lung es. 100 dm2 = 1 m2. 10−28 m2 = 1 b (Barn (in der Kern- und Atomphysik)) 10 m × 10 m = 100 m2 = 1 a (Ar) 100 m × 100 m = 10.000 m2 = 1 ha (Hektar) Dat Maatengisets


Jan-faan-Gent, (fe.) Dööskop, (mo.) an holuns Jan van Gent (Morus bassanus) as en siafögel uun det famile faan a Genten (Sulidae). Jan-faan-Genten bräät üüb Halaglun Ai faan Morus bassanus - MHNT Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Jan-faan-Genten Wikispecies hää en artiikel tu: Jan-faan-Genten


Finlönj, åmtlik e Republiik Finlönj, as en lönj önjt norden foon Euroopa. Deer booge 5.533.793 manschne (2020). E hoodstää foont lönj as Helsinki. Da tiin grutste stääse önjt lönj san: Finlönj wus diilj foon Swärik foon 1150 bit 1809. Et lönj wus diilj foon Ruslönj twasche 1809 än 1917. Finlönj wörd 1917 suwerään. Et jäif en burgerkrich önj 1918. Finlönj as sunt 1995 lasmoot foon jü Europäisch Unjoon. Commons: Finlönj – Soomling foon bile än filme Finland: Administrative Division, citypopulation.de Finland: Major Cities and Municipalities, citypopulation.de


At list faan ISO 3166-2-Codes för Ferianagt Könangrik wiset di code för Ferwaltangsiindialangen faan't Ferianagt Könangrik. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Ferianagt Könangrik GB), di ööder as di code för a ferwaltangiindialangen. Geografisch/politisch gruppiert sind dies: GB GB-UKM Vereinigtes Königreich und Nordirland GB-GBN Great Britain (Großbritannien) GB-EAW England und Wales GB-ENG England 27 Countys 32 London Borough 36 metropolitan districts 55 unitary authorities inklusive Isle of Wight 01 City corporation GB-WLS Wales 22 unitary authorities GB-SCT Scotland 32 council areas GB-NIR Northern Ireland 26 district councils Die Kanalinseln und die Isle of Man sind nicht Teil des Vereinigten Königreichs, ISO ordnete diesen jedoch zu Beginn ebenfalls einen Code unter "GB-" zu. Mit einer Änderung im achten Newsletter (pdf) wurden ihnen eigene ISO 3166-2 Codes zugeordnet (ISO 3166-2:GG (Guernsey), ISO 3166-2:IM (Isle of Man) und ISO 3166-2:JE (Jersey)). Die erste Hälfte des Codes ist nach ISO 3166-1 der Code für das Vereinigte Königreich. Der zweite Teil ist ein Drei-Zeichen-Code wie er auch in der Britischen Norm BS 6879 festgelegt ist. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk) ISO 3166-2 Luncodes ISO 3166-1 Luncodes uun domainnöömer


4 Jü tål fjouer (4) (aw Üüljfrasch: fiūwer; röömisch: IV) as en natöörlik tål än en numer. Jü as en lik tål än kamt eefter e numer trii (3), ouers for e numer fiiw (5). Önj e matematiik as numer fjouer en like numer än e latjest tuhuupe seet tål. Fjouer as uk e tweed kwadroottål eefter iinj. Skregeljuar Commonskategorii: Taal 4 – Saamlang faan bilen of filmer


Croydon [kɹɔɪdən] as en borag faan London uun't Ferianagt Könangrik. Diar hiar 30 stääddialen tu. At amtshüs faan Croydon 51.372361111111-0.1004Koordinaaten: 51° 22′ N, 0° 6′ W


A meeter (fan greks μέτρον métron ‚ miat, werktjüch tu meeden, lengde) as en miat an det grünjlaag för't meeden uun't SI-süsteem. Hi woort mä "m" ufkört. Di internatsionaal meeter, maaget faan plaatin-iriidium, wiar det referens bit 1960. Daalang woort di meeter üs en bröökdial faan't faard faan't laacht fäästlaanj, auer det en konstanten wäärs uun a natüür as. internatsionaal meeter Commonskategorii: Meeter – Saamlang faan bilen of filmer Kwadrootmeeter Kubikmeeter efter: Wilhelm Gemoll, Griechisch-Deutsches Schul- und Handwörterbuch, München/Wien, 1965


At kwadroot as en sjauerhuk mä en hiale rä eegenskapen. aal sjauer sidjen san likelung aal sjauer banenwinkels san likegrat (90°) hat hää sjauer sümetrii-aaksen jo tau diagonaalen san likelung an stun luadrocht üüb enööder huar a diagonaalen jo draap, as uk a madelponkt faan a bütjenkreis an a banenkreis di bütjenkreis as tweisis so grat üs a banenkreis Commonskategorii: Kwadrooten – Saamlang faan bilen of filmer Kwadrootmeeter


Puask as ian faan a grat festen uun a krastelk religioon. Jiises stäänt faan a duaden ap, det ment, sin ideen lewe widjer, uk wan hi stürwen as. Pualemsöndai Greensüürsdai Stalfreidai Puasksöndai Puaskmundai Puask fäält leewen üüb di iarst söndai efter a iarst folmuun uun a wos, diaram leit det dootem uun a Gregoriaans kalender tesken a 22. Maarts an a 25. April. Sööwen weg efter Puask san Pingster. Commonskategorii: Puask – Saamlang faan bilen of filmer


Skorpioonen (Scorpiones) san en order faan Koonkern (Arachnida). Jo wurd tesken 9 mm an 21 cm grat an lewe uun a troopen an subtroopen. A miasten san för a minsken ei gefeerelk. Det iindialang tu familin as böös ünseeker: Bothriuridae - Buthidae - ?Caraboctonidae - Chactidae - Chaerilidae - Diplocentridae - Euscorpiidae - ?Hadogenidae - Hemiscorpiidae - Heteroscorpionidae - Hormuridae - ?Ischnuridae - Iuridae - ?Lisposomidae - ?Luridae - Pseudochactidae - Scorpionidae - Scorpiopidae - Superstitionidae - Troglotayosicidae - Typhlochactidae - Vaejovidae - †Akravidae - †Archaeobuthidae - †Chaerilobuthidae - †Palaeoeuscorpiidae - †Palaeopisthacanthidae Commonskategorii: Skorpioonen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Skorpioonen


Jü jard (astronoomisch sümbool: ) as foon jü san meeten, eefter fenus än mars, di treed planeet önj üüs sansüsteem. Döör wååder än en gödj döörsnit foon 15 groode Celsius as jü jard di planeet weer da mansche ën oudere kreatöre laawe koone. Jü jard is for 4,6 miljård iirnge önjtstiinjen üt gliinje stuf- än gaswulkene. Jü koorst foon jü jard heet en åler foon amenbai 4,2 miljård iirnge. Deereefter heewe ändogeene (fulkaane) än äksogeene (win än wååder) kreefte di buppelåch biled. Da jarste spoore foon laawend san amenbai 3,35 miljård iirnge üülj. Da formansche heewe for 10-14 milione iirnge laawed än sunt amenbai 6 milion iirnge jeeft et da mansche sü as we da nütutids kåne. Jü jard stoont amenbai 149.600.000 kilomeeter foon e san, weer jü önj 365,2425 deege trinam kiirt. Jü jard heed en döörsnit foon 12.756,3 kilomeeter, än kiirt önj amenbai 23 stün, 56 min än 4,1 s am sin akse. Jü draiakse än jü amluupboon san ai glik, deerdöör jeeft et da fjouer säsonge. Am jü jard haane kiirt di moune. Jü önjtiinjkreeft foon di moune söried for e getidewaksel. Jü jard heet en fläche foon amenbai 510,1 milion km², weerfoon 29% üt lönj bestoont.


Koresun as en huuchsun uun a däänsk waas, uun't süüdwaasten faan Mandø. Bit uun't 19. juarhunert haa diar noch minsken lewet.


Langli as en letj däänsk maaskeilun uun a Ho-bocht nai bi Esbjerg.


Wat meenst Dü? Rømø (Föriskep, 1967)? Rømø (Eilun)? (Öömrang) Rømø (Ailön)? (Sölring)


Flaaksfinken (Seesjin ??, (ha.) Siisken) san finkenfögler an hiar tu at kategorii faan a sjongfögler (Passeriformes). C. carduelis – C. citrinella – C. corsicana Iar tääld uk jodiaren diar noch mä tu: C. atrata - C. atriceps - C. barbata - C. cannabina - C. crassirostris - C. cucullata - C. dominicensis - C. flammea - C. flavirostris - C. hornemanni - C. johannis - C. lawrencei - C. magellanica - C. notata - C. olivacea - C. pinus - C. psaltria - C. siemiradzkii - C. spinescens - C. spinus - C. tristis - C. uropygialis - C. xanthogastra - C. yarrellii - C. yemenensis Uun üüs breetjin käänt am jodiar slacher: Greenfink (Carduelis chloris) Irlits (Carduelis cannabina) Peder (Carduelis carduelis) Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Flaaksfinken Wikispecies hää en artiikel tu: Flaaksfinken


Fanø [ˈfaːnøːʔ] as en däänsk waaseilun uun't waasten faan Jütlun an en komuun uun't ferwaltangsregiuun Syddanmark. Commonskategorii: Fanø – Saamlang faan bilen of filmer Statistikbanken -> Befolkning og valg -> BEF4: Folketal pr. 1. januar fordelt på øer (däänsk)


A Fladermüsen (Microchiroptera) san en onerorder faan Tetjdiarten mä 17 familin an 900 slacher. Skuilisnöösen (Rhinolophidae) Rhinolophus Grat Skuilisnöös (Rhinolophus ferrumequinum) Gläädnöösen (Vespertilionidae) Myotis Grat Müsuar (Myotis myotis) Plecotus Brün Lunguar (Plecotus auritus) Commonskategorii: Fladermüsen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Fladermüsen


Di Jarst Wråålkrich wus en krich twasche 1914 än 1918. Et wårt di Jarst nåmd, wilt et di jarst krich wus, weer lönje foon eentlik åle kontinänte mamååged heewe. Dåt wus di jarst krich weerbai cheemische wååben brükt wörden san. Önj di Jarst Wråålkrich san amenbai 17 milion manschne störwen. Tweed Wråålkrich Commons: Jarst Wråålkrich – Soomling foon bile än filme


A Fleegenfanger (Drosera rotundifolia) as en plaant uun det famile faan a Fleegenfangern (Droseraceae). A fleegenfanger as en muarjuarag krüüs an woort 5 bit 20 cm huuch. A ruter ling man 5 cm jip an kön det plaant ei alian fersurge. A bleeden san trinj, 0,5 bit 1,8 cm grat an haa sowat 200 fiin ruad fangbleeden. Letj insekten an fleegen, oober uk flenerker an sogoor skirskööden bak diar fääst bi an wurd faan det plaant apliaset. A bloosen san 1 cm lung, bleu faan Jüüne bit August an gung bluas eeben, wan a san skinjt. Üüb a nuurdelk eerdheleft, faan Euroopa auer Aasien bit Nuurdameerikoo jaft at fleegenfangern, sogoor uun Alaska an Greenlun könst'es finj. Jo brük föl san, föl weeder an en süren grünj an waaks uun muuren of üüb möösk. Drosera rotundifolia Drosera rotundifolia onerslach pygmaea Drosera rotundifolia onerslach gracilis Drosera anglica Al uun't 12. juarhunert as a fleegenfanger üs medesiin jin hoost an longkraankhaiden iinsaat wurden. Uk jin kraankhaiden uun't hood as't uun Itaalien brükt wurden. Uun Skotlun haa's fleegenfangern brükt, am brons tu farwin. Daalang stäänt a fleegenfanger oner natüürskül. Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Fleegenfanger Wikispecies


Tu't Regiuun Hovedstaden (hoodstäädregiuun) uun Denemark hiart di nuurduast dial faan Sialun mä't hoodstääd Kopenhuuwen an det eilun Bornholm. At ferwaltang sat uun Hillerød. Saner Bornholm hää det regiuun 1.828.403 (Stant: 1. Janewoore 2022) iinwenern üüb 1.973 km², det ment uun't madel 927 iinwenern per km². Det Regiuun Hovedstaden as uun sjauer loonsdialen (landsdelen) apdiald: Byen København, Københavns omegn, Nordsjælland an det eilun Bornholm. Uun Denemark san 2007 nei ferwaltangsianhaiden iinfeerd wurden, a komuunen. Diar san flook stääden an gemeenen uun tuupslööden wurden. Uun't regiuun Hovedstaden lei jodiar komuunen (Iinwenertaalen mä stant 1. Janewoore 2022): Dön tjiin gratst stääden uun't regiuun san: www.statistikbanken.dk → Befolkning og valg → Folketal → Tabel BEF44 (Folketal pr. 1. januar fordelt på byer) Denmark: Hovedstaden, citypopulation.de Commonskategorii: Regiuun Hovedstaden – Saamlang faan bilen of filmer


Jena as en krisfri stää önj dåt tjüsch bundeslönj Tüüringen. Jü stää heet 110.731 inboogere (2020). Germany: States and Major Cities, citypopulation.de


Jens Emil Mungard (09.02.1885 - 13.02.1940) wiar en Kairemböör Buer en Dechter. Jens Emil Mungard kām ön Kairem tö Wārel. Sin Aalern wiar Nann Peter Mungard en Elisabeth Mungard, bēren Schwennen. Ön di 31. 3. 1900 wiar Jens Mungaard klaar me di Skuul. Hi waar Buer en aurnoom di Stair fan sin Faađer. Di diari lair nuurđuastern fan di Kairemer Sērk. Tiin Jaaren leeter, di 29. 4. 1910, bifriiti hi höm me Anna Andresen faan Föör. Jat skel ek olter lekelk me'enachtler wesen wiis, man ja fing dach fjuur Jungen. Tö di Bigening fan di twuntiger Jaaren es di Hofstair ofbronen, en di Laag fan Mungard en sin Familie waar ringer en ringer.. Mungard koopeti da en litjeri Hofstair ön Ārichsem, man di Swaarhairen waar ek mener, aurdat et jaa hentö't Jen fan di twuntiger Jaaren uk me di Wertskep ring ging. Leeterhen es uk di Ehe ütenachtler gingen, en tö di Bigening fan di dörtiger Jaaren kām Jens Mungard fan sin Stair en Itüüs of. Hat skel sa wesen wiis, dat diar man trii wichtig Saaken ön Jens Mungards Leewent wiar: Sin Teenken, sin Föölin en sin Tüs. Diartö kām noch en gurt Lefhair tö Waarhair en Rocht, en


Flenerken, (mo.) schrubföögle (Lepidoptera) san en order faan a insekten (Insecta). Aglossata – Glossata – Heterobathmiina – Zeugloptera Echt Spanern (Bombycidae) Bombyx Siisenspaner (Bombyx mori) Skrobflenerken, Troolflenerken, Trooler (Noctuidae) Autographa Gammaflenerk (Autographa gamma) Witj Flenerken (Pieridae) Pieris Grat Kualflenerk (Pieris brassicae) Letj Kualflenerk (Pieris rapae) Echt Moten (Tineidae) Tineola Trooldöfk, Luchsteeger (Tineola bisselliella) Commonskategorii: Flenerken – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Flenerken


A Kieler Nachrichten (KN) san en bleed uun Kiil. Eckernförder Nachrichten Holsteiner Zeitung Kiel lokal Ostholsteiner Zeitung Segeberger Zeitung KN Online


Mandø as en däänsk eilun föör a waastküst faan Jütlun. Hat leit tesken Rømø an Fanø an hiart tu't Esbjerg Komuun uun't Regiuun Syddanmark. Statistikbanken -> Befolkning og valg -> BEF4: Folketal pr. 1. januar fordelt på øer (däänsk) Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Mandø


Florida [ˈflɔɹ.ɪ.də] as sunt 1845 en diiljstoot foon da Feriind Stoote. E diiljstoot läit önj't söödååsten foon't lönj. Önj't nordweesten läit Alabama, önj't nordååsten Georgia, önj't ååsten e Atlantik än önj't sööden än weesten e Kariibik. Dåt heet 21.477.737 manschne (2019). E hoodstää foon e diiljstoot as Tallahassee. Florida läit for't mååst aw en huulewailönj twasche e Atlantik än e Kariibik. Da tiin grust siie önj e diiljstoot san: Okeechobee Siie George Siie Seminole Siie Kissimmee Siie Apopka Siie Istokpoga Siie Tohopekaliga Siie Crescent Siie Orange Siie East Tohopekaliga Siie Da tiin grutst stääse önj e diiljstoot san: Florida heet 67 counties: Kiik uk deer: List ma counties önj Florida USA: States, citypopulation.de USA: Florida, citypopulation.de 28.000903-81.499279Koordinaaten: 28° 0′ N, 81° 30′ W


w1 Mä Jütlun (däänsk Jylland [ˈjylanʔ]) ment'am daalang miast di däänsk dial faan't Jütsk Hualeweilun. Commonskategorii: Jütlun – Saamlang faan bilen of filmer Jütsk Hualeweilun


w1 At Jütsk Hualeweilun leit tesken a Nuurdsia uun't waasten an a Uastsia uun't uasten. Uun't nuurden lingt hat bit tu't Skagerrak an uun't süüden bit tu a Ialew. Sodenang hiar diar tu: Jütlun, di waastelk dial faan Denemark (brons, jonkruad, laachtruad) Schleswig-Holstian, det nuurdermiast bundeslun faan Sjiisklun (brün, güül) Hamborag, di dial uun't nuurden faan a Ialew Commonskategorii: Jütsk Hualeweilun – Saamlang faan bilen of filmer Jütlun


Däänsk as det skandinaawisk spriak faan Denemark, woort oober uk uun en hiale rä ööder lunen snaaket. Jüütsk (jysk) of waastdäänsk (vestdansk) uun Jütlun Süüdjüütsk (sønderjysk) uun Sønderjylland/Nuurdschleswig Waastjüütsk (vestjysk) bi a waastküst (t. b. uun Esbjerg) Uastjüütsk (østjysk) bi a uastküst (t. b. uun Aarhus) Eilunsdäänsk (ødansk) üüb Fünen, Sialun (mä Københavnsk), Ærø, Langeland, Lolland, Falster an Møn Uastdäänsk (østdansk) üüb Bornholm an uun Schonen Sydslesvigdansk uun Süüdschleswig Commonskategorii: Däänsk spriak – Saamlang faan bilen of filmer Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Däänsk ütjspriak EUROPA – Education and Training – Europa – Regional and minority languages – Euromosaïc study


Johann Jannsen tuläid di 7. Nowämber 1814 önj Naibel, störwen di 6. Säptämber 1885 önj Deesbel, weer hi 44 iir küster wus. Hi heet dächte schraawen: Gråmlike toochte foon en kuulew Fröilike toochte foon en kuulew Jannsen, Johann (1916), Chronik der Schule zu Deezbüll, vier Neujahrsgedichte und friesische Gedichte. Wilts, Ommo (1995), Dachte foon e moore: Friesische Gedichte in Mooringer Mundart (Hiirbök), Nordfriisk Instituut.


Vorlage:Infobox Ort in Dänemark/Wartung/Fläche fehltVorlage:Infobox Ort in Dänemark/Wartung/Höhe fehlt Sorø as en stääd an komuun uun Denemark. Diar sat uk at ferwaltang faan't regiuun Sjælland. Statistikbanken -> Befolkning og valg -> BY1: Folketal pr. 1. januar fordelt på byer (däänsk) Commonskategorii: Sorø – Saamlang faan bilen of filmer


Mona Lisa as en öölebil faan Leonardo da Vinci, an wel ian faan a bekäändst bilen üüb a welt. Commonskategorii: Mona Lisa – Saamlang faan bilen of filmer


Fluor [ˈfluːoːɐ̯] as en cheemisk element mä det ufkörtang F an det atoomnumer 9. Fluor as en gas an mei ham hal mä ööder elementen ferbinj. SIMS-spektrum faan a isotoopen Elektroonenskel Fluorit Flour uun tuskreem Harry H. Binder: Lexikon der chemischen Elemente. S. Hirzel Verlag, Stuttgart 1999, ISBN 3-7776-0736-3. A taalen för't infobox kem miast faan www.webelements.com . CIAAW, Standard Atomic Weights Revised 2013. Iindraanj tu Fluor uun't GESTIS-dootenbeenk faan't IFA, ufrepen di 9. August 2016 (mä JavaScript). Yiming Zhang et al.: Corrected Values for Boiling Points and Enthalpies of Vaporization of Elements in Handbooks. Uun: Journal of Chemical & Engineering Data. 56, 2011, S. 328–337, doi:10.1021/je1011086. W. Herzog, M. Messerschmidt: NMR-Spektroskopie für Anwender. VCH, Weinheim 1995, ISBN 3-527-28690-X. H. Friebolin: Basic one- and two-dimensional NMR spectroscopy. 3. aplaag. Wiley VCH, Weinheim 1998. Iindrach tu Fluorine uun't Classification and Labelling Inventory faan't Europeesk Chemikaalienagentuur (ECHA), ufrepen di 1. August 2016. Schweizerische Unfallversicherungsanstalt (SUVA): Aktuel MAK- an BAT-wäärser Commonskategorii: Fluor – Saamlang faan bilen of filmer Fluoriid


Papeln (Populus) waaks miast üs en buum, enkelt slacher uk man üs en bosk, an wurd brükt för holt, papiir an energii. Jo hiar tu't famile faan a wilagplaanten (Salicaceae). P. sect. Abasco – P. sect. Aigeiros – P. sect. Leucoides – P. sect. Populus – P. sect. Tacamahaca – P. sect. Turanga P. adenopoda – P. alba – P. afghanica – P. alaschanica – P. amurensis – P. angustifolia – P. baicalensis – P. balsamifera – P. berkarensis – P. cathayana – P. charbinensis – P. ciliata – P. davidiana – P. deltoides – P. euphratica – P. fremontii – P. glauca – P. grandidentata – P. girinensis – P. guzmanantlensis – P. haoana – P. hastifolia – P. heterophylla – P. hsinganica – P. incrassata – P. iliensis – P. koreana – P. laurifolia – P. luziarum –P. mainlingensis – P. manshurica – P. maximowiczii – P. minhoensis – P. nakaii – P. nigra – P. pamirica – P. pilosa – P. platyphylla – P. przewalskii – P. primaveralepensis – P. pruinosa – P. pseudoglauca – P. pseudomaximowiczii – P. pseudosimonii – P. qamdoensis – P. qiongdaoensis – P. purdomii – P. rotundifolia – P. schneideri – P.


Johannes Petersen (17. Oktuuber 1909 - 2. Februar 1992) wus di leeste foon möre wånderliirere, wat eefter e "Spracherlass" foon 1927 trinam önj nordfrasch toorpschoule frasch unerruchteden. Ai sü bekånd as Johannes Petersen as schriwer. En latj soomling foon sin manere, mååst Noordergooshiirder stöögne än dachte hääwe Albert Panten än Christine Petersen ål 1999 ütdänj. Önj en wat gruter soomling ma di tiitel En schaame awt wååder heet Adeline Petersen nü sin fräische ferteelinge, wat diiljwis önj e Nordfriesische Rundschau än diiljwis önj Zwischen Eider und Wiedau oufpränted wjarn nai ütdänj. Dåt grutst part foon daheere ferteelinge ståmt üt e tid twasche 1932 än 1936. Johannes Petersen hiirt deerma ålhiil tu, wat önj e literatuur e "haimåtkunstbewääging" nåmd wårt, en bewääging, wat for ålem ma noome as Ferdinand Zacchi än Wilhelm Lobsien ferbünen as. Uk Peter Jensen, Nis Albrecht Johannsen än Katharine Ingwersen san fertreesere foon jüheer bewääging. Ja ferteele åltumååle am manschne awt lönj, wat jam ferbünen fäile ma da ouerlääwerde brüke än wise än forålem ma di grün, weer's aw laawe än årbe. Dåt deet jam hüülj önjt laawen, ouers dåt hanert jam uk än säk en ütwäi unti fin en liising, wan't iinjsen ai mör sü låpt,


Vorlage:Infobox Insel/Wartung/Höhe fehlt Jongnaamen as en huuchsun uun't waasten faan Oomram. Jongnaamen leit sowat 2,4 km uun't waasten faan a Kniip. Bi huuchweeder luke amanbi 13 hektaar ütj at weeder. Sunbeenker, diar bi huuchweeder ei onergung, het huuchsuner. Nuurdermuar efter Sal tu lei noch a Hörnemknob an a Teeknob. Jongnaamen hiart ei muar tu a Natjunaalpark Waas, hi as oober dial faan't Fauna-Flora-Habitat Sylter Außenriff.. Bütj at Halagluner dün as Jongnaamen di iansagst plak uun Sjiisklun, huar grä selger aptaanj wurd. Uun a wonter komt det efter sturemfluden uk ans föör, dat jongtiaren ap üüb Ood speeld wurd. http://www.bfn.de/habitatmare/de/downloads/erhaltungsziele/Erhaltungsziele_Sylter-Aussenriff_2009-03-06.pdf


Jupiter (sümbool: ) as en gasplaneet. Dåt as jü füfte planeet önj üs sansüsteem än uk di grutste planeet. Jupiter heet 63 moune, weerfoon 47 moune en döörmeeter foon maner as 10 kilomeeter heewe. Da grutste moune san Ganymed, Kallisto, Io än Europa. 1972/73: Pioneer 10 1977-1979: Voyager 1 än Voyager 2 1995-2003: Galileo 2000: Cassini-Huygens 2007: New Horizons Commons: Jupiter – Soomling foon bile än filme


Senerlig di Friisen en di Ailönsfriisen dö fuul fuar jaar Brükdom, en diartö jert uk jaar ual Spraak. Ön di Drachtenkeren uur Folklooridaans fan forskeling Lönen daanset. Di Meföligers drai fuar't Miist Drachten fan ual'ing Tiren. Hat jeft trii forskelig Sölring Drachten. Di Jungens-Daansiker raaket jens ön di Week fuar tö ööwi. Di Musik uur fan en Hunharmonikaspölster en maningmool fan en Gitarispölster maaket. Somtirs kumt di Musik uk fan di Maskiin. Wan di Ker en Āptreer heer, da fo di Jungen jaar Draachten ön. Ja daansi tö'n Bispöl bi't Museeums-Fest fan di Söl'ring Foriining, of bi Brölepen, wan di Wii iin ön't Museeum es. Ali tau Jaaren daanset di Ker bi „Sylt tanzt“ (Söl daanset). Dit es en Fuarsteling fan muar üs twuntig Keren, wat üp Söl daansi. Ark trērst Jaar es en Töhöpkumst fan ali friisk Lönen üp Heliglön. Diar faar di Daansikeren altert hen fuar en Weeksjen ön di Maimuun. Di Drachtenker fur di Jungen waar ombi 1980 fan Maike Ossenbrüggen grünet. Eeđer Heidi Holst, Marts 2012 1975 bigent üs „Folklooridaansers iin ön di Sölring Foriining“ Di Ker drait di Drachten, wat eeđer Kluađern fan 1750 bit 1815 nii maaket sen. Di Söl'ring Daansiker me di Wuksenen


Mä kaat men wi miast det hüskaat (Felis silvestris catus of uk Felis catus). Hat as en onerslach faan't wil kaat (Felis silvestris). Knookenbau Anatomii Kaatuugen Tjaap Puat mä kralen A kaat spelet so loong mä't müs, bit's at apfrat. En stak snaak lääpt üs en baarsbianet kaat troch saarep. Ual kaater mei uk hal swet moolk. Wat witj a kaat faan Piadersdai? Wikisource: Kaater (sjiisk) Commonskategorii: Kaater – Saamlang faan bilen of filmer Wikiquote: Kaat (sjiisk) Wikispecies hää en artiikel tu: Kaater Volkert Faltings an Reinhard Jannen: Fering-Öömrang Spreegwurdleksikon, Hüsem 2012


54.0798.9Koordinaaten: 54° 4′ 44″ N, 8° 54′ 0″ O At Meldorfer Bocht, uk Dithmarscher Bocht, as en dial faan a Nuurdsia an leit uun't waasten faan Dithmarschen. Commonskategorii: Meldorfer Bocht – Saamlang faan bilen of filmer Nuurdfresk eilunen


Dåt nordfrasch (dt. Nordfriesisch) önjtståmt önj et ålgemiin dåt üüljfrasch, ouers dåt jeeft uk önjdiile üt oudere spräke. Bil II wist önj en büüljkediagram jü fertreesing foon da diile foon dåt frasch foon diling, jarst leefts önj dåt weestfrasch, dan önj jü apårdi spräkwise foon dåt weestfrasch ailönj Schiermonnikoog, än dan deereefter önj saterfrasch än dan önj et mooringer nordfrasch. (Da oudere nordfrasche spräkwise san ai bekiiked wörden än koone nuch ouers weese). Da långste büüljke (rüüdj) ferteele, dåt süwat 90% foon dåt frasch foon diling üt dåt üüljfrasch ståmt. Dan san (gräine büüljke) önj dåt weestfrasch süwat 5% foon da uurde for nai biled wörden, önj dåt satersch bloot 1% än önj dåt mooringer nordfrasch 2%. Sü'n naibiling as t.b. jütids önjt stää for üüljfrasch tha. Da weene büüljke jeewe di gehalt an holönjsch unti plååttjüsch än dåt as aw starkste önj dåt satersch fertrin ma 11%. Sü'n uurd as niks, weerfor dåt üüljfrasch nâwet häi (weestfrasch neat) än dåt nordfrasch jü naibiling ninte. Tuleest fane we dan as gööle büüljke nuch diile üt oudere spräke (0,2% önj dåt satersch, t.b. juust üt frånsch juste). Dåt nordfrasch heet deerbai nuch 2,2% üt dåt dånsch ouernümen, as ai 'nicht', unti


Blauort as en huuchsun uun a Nuurdsia föör at küst faan Dithmarschen nai bi Büsum. Trinjam Blauort leit a Blauortsun. Uun't nuurden lääpt a priil faan't Wesselburener Hool an uun't süüden a Piip. Huuchsun Priil


Ääb as det ufluupen weeder tesken huuchweeder an liachweeder. Hat düüret sowat 6 stünj an 20 minüten. Det hingt mä a tidjen tuup. Tesk a eilunen suragt at ääb för en starken ääbstruum. Wan det weeder weder aplääpt, het det flud. Fölen sai ääb, wan jo liachweeder men, det as oober eegentelk ei rocht. Det wurd ääb woort uk brükt för en leesag glääs of en leesagen jilkniper. Twiiääb as, wan tweisis a dai ääb as, t.b. am maarlem klook sööwen an am injem klook sööwen. Do kön faskerlidj am maarlem höömer ütjlei an am injem weder iinhaale. Commonskategorii: Ebbe – Saamlang faan bilen of filmer Liachweeder Flud Tidjen


Flud as det apluupen weeder tesken liachweeder an huuchweeder. Hat düüret sowat 6 stünj an 20 minüten. Det hingt mä a tidjen tuup. Tesk a eilunen suragt at flud för en starken fludstruum. Wan det weeder weder uflääpt, het det ääb. Fölen sai flud, wan jo huuchweeder men, det as oober eegentelk ei rocht. Det wurd flud woort uk brükt för sturemfluden. Sturemflud Huuchweeder Ääb Tidjen


Ali Planeeten, hur uk üs Wārel töjert, sen junk Kuugeln. Ja fo jaar Leecht fan di Sen, en diar waneri ja uk trinjom. Tö dit Skelt önern: Naist bi sen di fjuur Benenplaneeten. 1. Merkuur 2. Veenus 3. Üs Wārel, di Öört 4. Mars Da sen diar Planetoiiden en fiiđer fjuur gurter Planeeten: 5. Juupiter 6. Saturn 7. Uraanus 8. Neptuun en da en litj Jen: (9. Pluuto) Di Planeeten eeđer jaar Gurthair. Fan lefts: Mal gurt en da: Merkuur ... bit Pluuto. (Di Planetoiiden ken em ek se.) Planeet-Ainaarten ( * Maaten relatiiv tö di Öört)


A tidjen men det feranerang faan a siapeegel tesken huuch- an liachweeder. Wan't weeder fäält, het det ääb, an wan't weder sticht, het det flud. Uun't madel maage a tidjen uun a grat ooseaanen man en ferskeel faan 30 cm ütj. Bi enkelt küsten an uun enkelt bochten staut ham det huuchweeder oober bit auer 10 m ap. Uun Nuurdfresklun leit at tidjenhööchde miast tesken 2 an 3 m. Diarbääft steget at grawitatjuun (of uk swaarkrääft) tesken eerd, san an muun. Uk jo ööder planeeten uun üs sansüsteem haa diarmä tu dun, oober det krääft, wat faan jo ütjgongt, as knaap tu marken. Det krääft faan a san as sowat hualew so grat üs det faan a muun. A san as föl grater an hää sodenang föl muar grawitatjuunskrääft, hat as oober uk föl widjer wech, an so reegelt ham det weder. Troch det dreien faan a muun trinjam a eerd woort det weeder en betj efter bütjen trakt, so üs wan dü en glääs weeder am ham salew dreist. Wan san an muun uun ian rä stun, woort det krääft starker, do haa wi springflud. Commonskategorii: Tidjen – Saamlang faan bilen of filmer Ääb Flud Liachweeder Huuchweeder NAP


Büsum as en gemeen uun a kreis Dithmarschen uun Schleswig-Holstian. Di huuwen leit lik bi a Nuurdsia uun't nuurden faan a Meldorfer Bocht. Bääft Sankt Peter-Ording an Waasterlun as Büsum at traad gratst bat bi a Nuurdsiaküst. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Büsum Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2021 (XLS-datei) (Widjerfeerd üüb grünjlaag faan't fulkstäälang 2011) (Halep üüb sjiisk)


En jåchtdioode (uk luminesäns-dioode, kort LED for light-emitting diode unti uk jåchtemittiirende dioode) as en elektronisch huulewliidjer-bägelemänt. Låpt döör e dioode struum önj döörlätjruchting, sü stroolt jü jåcht, infrarüüdjstrooling (as infrarüüdjdioode) unti uk ultraviolätstrooling ma en woogenlängde, jü oufhinget foon dåt hoolewliidjermateriool än e dotiirenge. Di rusche waasenschapsmoon Oleg Losev önjdäkte ål huulewwäis da twuntier iirnge, dåt dioode jåcht ütstroolden, wan struum deerdöör luupe leet wörd. Ål 1927 publisiirde hi önj en rusch tidschraft änkelthäide ouer jü jarst LED än frååged patänt önj. Losevs årbe wörd ouers ai beåchtet än deerdöör wåårde dåt bit 1962 iir jü LED wörklik döörbräk. Önj dåt iir önjwiklede Nick Holonyak en wirkend LED. Dåt blai foon dåt produsiirde jåcht hinget ouf foon e sorte foon materjoole, weer jü LED üt apbäged as, apårtie foon e brååtj foon e “ferbine tsoone” (jü biinjoufstånd) twasche di faläntsbiinj än di liidjingsbiinj. Deerdöör leet ham uk ferstönje, weeram en LED ma en grute woogenlängde en läiger döörlätjspåning heet, t.b. rüüdj 1,5 Volt än ween 3,6 Volt. Ouerdåt jü spåning ouer e LED uk en lait huuger wårt bai en grutere struum, wal jü eefter en korter woogenlängde apschüwe. Sü schucht en ween LED bai läigen struum mör gräinåchti


A Fääröer [ˈfɛːʁøɐ] (färöisk: Føroyar [ˈfœɹjaɹ], däänsk: Færøerne [ˈfɛːʀøʔəʀnə] „Sjepeilunen“) san en skööl eilunen uun a Nuurdatlantik tesken Islun, Norweegen an't Ferianagt Könangrik. Jo hiar tu't könangrik Denemark, san oober autonoom sant 1948. Sodenang liket hör situatsion det faan Greenlun. Streymoy - Eysturoy - Vágar - Suðuroy - Sandoy - Borðoy - Viðoy - Kunoy - Kalsoy - Svínoy - Fugloy - Nólsoy - Mykines - Skúvoy - Hestur - Stóra Dímun - Koltur - Lítla Dímun Dön tjiin gratst stääden uun a Fääröer san: A Färöer haa 29 komuunen. Matrikul.fo – fermeeden 2006. Faroe Islands: Towns and Villages, citypopulation.de Faroe Islands: Administrative Division, citypopulation.de Färöisk Commonskategorii: Fääröer – Saamlang faan bilen of filmer 61.969943299444-6.8444824219444Koordinaaten: 61° 58′ N, 6° 51′ W


At Däänsk Krüün as at münt faan Denemark, Greenlun an a Färöer. Sant a 1. Janewoore 1999 jaft at en fäästen kurs mä di Euro. Commonskategorii: Däänsk Krüün – Saamlang faan bilen of filmer


Katharine Ingwersen: "Jü reet et spal". Friisk komeedibibleteek Nr. 3. Nordfriisk Instituut - Bräist 1972. En fernäid stuk önj twäär aptooche eefter dåt plåttjüsch stuk "Maandagmorgen" foon Friedrich Lange önjt mooringer frasch ouerseet än ütbäged foon Katharine Ingwersen (1936) Önj dåt stuk treese ap: 1. Krischen Brårkens, däilüünjer, 50 iir 2. Mat Brårkens, sin wüf, uk haane iinj 50 3. Dors Brårkens, jare doochter, 19 iir 4. Kloi Ånjersen, en riken böre, jungkjarl, 55 iir 5. Stiine Faders, sin ålere hüshüüljer, 37 iir 6. Haie Meeler, en dring tu 29 iir Dåt stuk spaalt aw en formadi önj e dörnsch foon Krischen Brårkens. Bai en toorpsfäst, weer uk di alkohool ai bräk, ferspreecht Dors üt spoos Kloi Ånjersen, dåt's ham fraie wal. Ålwer wörd di hiile sååge dan, as Kloi di näiste däi dåt ferspreegen wäär mååge wal. Önjt hiil toorp ferteelt hi, dåt et bål en grut koost ma ham än Dors jeewe wårt. As Haie Meeler dåt tu waasen fäit, wal hi gliks sin kråm påke än eefter Amerika ütwandre.


Kaamp es en Gemiindi üp Söl. Kaamp (Dütsk: Kampen) skel sin Naam diarfan haa, dat di Sölring Kēmpers diar me di Öneriarsken kēmpet haa. Di Kēmpers skel öner di Hooger wat süđern fan Kaamp, bi di Füürtorn sen, bigrewen wiis. Di Hooger haa di Naamen fan di Kēmpers, wat diar öner lii skel (Brönshoog fuar Bröns, esf.) Hat es en Tērp, wat ön di Weestersiir fan Söl liit. Kaamp es jen fan du Nuurdtērper en et liit twesken Woningstair en List, rocht nai bi Woningstair. Kaamp jert tö di Plaatsen üp Söl, wat em ekstrem nēm ken: Hat jeft üp Söl narigen sa fuul jüür Wainer fan Gasten wat mesken gaar ek rocht weet, hur fuul Jil di haa. En narigen uur sa jer üp Dai sa fuul drunken. Kaamp es bikeent fuar sin "Ruar Klef" bi Strön üp di Weestersiir en di gurt Hiir, wan ön di Uastersiir tö Süđern bit hentö Brēderep giar. Benen des Hiir skel di Kēmpers bigreewen wiis, en diarfan haa di diari uk jaar Naamen üs "Brönshoog" fuar't Greev fan di gurt Bröns, "Litj Brönshoog" fuar sin Sen, "Tewelkenhoog" fuar Tewelken, sin Skriiwer, en sa förter. Di Hooger lii trinjum di Füürtorn bit hentö


Medemsun wiar ans en letj eilun uun a müs faan a Ialew. Daalang as't man muar en sunbeenk. Ialew


Di Lunkreis Cuxhuuwen as ään faan a grater lunkreiser uun Niidersaksen. Hi leit bi a müs faan a Ialew iinuun a Nuurdsia an uk bi a Weeser. (Iinwenertaalen üüb di stant faan a 31. Detsember 2019) Ianhaidsgemeenen Samtgemeenen mä hör gemeenen (* Diar sat at ferwaltang) Landesamt für Statistik Niedersachsen, LSN-Online Regionaldatenbank, Tabelle 12411: Fortschreibung des Bevölkerungsstandes, Stant 31. Detsember 2019. (Halep üüb sjiisk) Landesamt für Statistik Niedersachsen, LSN-Online Regionaldatenbank, Tabelle 12411: Fortschreibung des Bevölkerungsstandes, Stant 31. Detsember 2019. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Lunkreis Cuxhuuwen


Cuxhuuwen as en huuwenstääd uun a Lunkreis Cuxhuuwen uun Niidersaksen. Hat leit bi a müs faan a Ialew iinuun a Nuurdsia. Stääddialen Kernstääd Cuxhaven (Ritzebüttel, Musikerviertel, Lotsenviertel, Dobben, Lehfeld, Grimmershörn) Altenbruch Altenwalde Gudendorf Franzenburg Oxstedt Berensch-Arensch Arensch Berensch Döse Duhnen Groden Holte-Spangen Lüdingworth Feuerstätte Köstersweg mit Lüderskoop Seehausen Sahlenburg Stickenbüttel Süder-/Westerwisch Landesamt für Statistik Niedersachsen, LSN-Online Regionaldatenbank, Tabelle 12411: Fortschreibung des Bevölkerungsstandes, Stant 31. Detsember 2019. (Halep üüb sjiisk) Commons: Cuxhuuwen – Saamlang faan bilen of filmer


A Kaater (Felidae) san en famile faan Tetjdiarten (Mammalia) uun't order faan a Ruuwdiarten (Carnivora). Acinonyx Gepard (Acinonyx jubatus) Caracal Afrikoonsk Gulkaat (Caracal aurata of Profelis aurata) Karakal (Caracal caracal) Asiaatisk Gulkaater (Catopuma) Borneogulkaat (Catopuma badia of Pardofelis badia) Asiaatisk Gulkaat (Catopuma temmincki of Pardofelis temmincki) Echt Kaater (Felis) Grä Kaat (Felis bieti of Felis silvestris bieti) Manul, Pallaskaat (Otocolobus manul of Felis manul) Raidkaat (Felis chaus), uun Egypten, Waast- an Süüdaasien Suartfutkaat (Felis nigripes), uun't süüden faan Afrikoo Sunkaat (Felis margarita), uun Nuurdafrikoo an Waastaasien Wil kaat (Felis silvestris) (Hüs)kaat (Felis silvestris f. catus) Grä Kaat (Felis bieti of Felis silvestris bieti) Leopardus Pantanalkaat (Leopardus braccatus) Pampaskaat, Colocolo (Leopardus colocolo) Saaltkaat, Geoffroykaat, Letjplaket Kaat (Leopardus geoffroyi) Naachtkaat, Kodkod (Leopardus guigna) Süüdelk Tiigerkaat (Leopardus guttulus) Andenkaat, Beragkaat (Leopardus jacobitus) Gäärskaat (Leopardus pajeros) Ozelot (Leopardus pardalis) Tiigerkaat (Leopardus tigrinus) Margay (Leopardus wiedii) Leptailurus Serval (Leptailurus serval) Lokser (Lynx) Kanadaloks (Lynx canadensis) Euraasisk Loks (Lynx lynx) Ibeerisk Loks (Lynx pardinus) Ruad Loks (Lynx rufus) Lynx issiodorensis (†) Otocolobus Manul, Pallaskaat (Otocolobus manul of Felis manul) Pardofelis Marmorkaat (Pardofelis marmorata) Borneogulkaat (Catopuma badia of Pardofelis badia) Asiaatisk gulkaat (Catopuma temmincki of Pardofelis temmincki) Prionailurus Bengaalkaat (Prionailurus bengalensis) Iriomotekaat (Prionailurus iriomotensis of uk Prionailurus


At Kadüül, Kaatüül, (mo.) kåtööl (Asio flammeus) as en fögelslach uun't famile faan a kadüülen (Strigidae). Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Kadüülen Wikispecies hää en artiikel tu: Kadüülen


A Euro (tiaken: €; code: EUR) as sant di 01. Janewoore 2002 det amtelk münt faan a Eurozone: Det san uuntesken 20 faan jo 27 lasmootstooten faan't Europeesk Union (stant: 2023). Belgien, Estlun, Finlun, Frankrik, Griichenlun, Irlun, Itaalien, Kroatien, Letlun, Litauen, Luksemborag, Malta, a Neederlunen, Portugal, Sjiisklun, a Slowakei, Sloweenien, Spoonien, Uastenrik an Zypern. Andorra, Monaco, San Marino an Watikaanstääd. Kosovo an Montenegro brük di Euro pasiif. Det ment, jodiar lunen brük ofisiel di Euro, san oober ei lasmoot faan a EU. Denemark an Bulgaarien haa en münt mä en fäästen wakselkurs jinauer di Euro. Ään Euro as apdiald tu 100 Cent. Diar san jilstaken mä 1, 2, 5, 10, 20 an 50 Cent an mä 1 of 2 Euro. Jilskiiner jaft at mä 5, 10, 20, 50, 100, 200 än 500 Euro. A jilstaken haa en koord mä Waasteuroopa üüb a föörsidj, bääftüüb hää arke lun sin aanj bil. Jil Euro (ingelsk) (sjiisk) Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Euro


Kairem es uk dit "green Hart fan Söl" nēmt. Dit Terp es ful fan litj Straaten en ön Kairem jeft dit masi Boomer en rocht fuul ual Hüüsinger. Ön Kairem es di Wanel fan "Kuhdorf zum Kurort" rocht hart gingen. Dit leest Relikt fan dös Wandel es di "Verkehrsberuhigung" wesen, wat me di nii Straat kemen es, wat ön di Süđersiir ön Kairem forbigiar. Nü snaki hok Sölringer fan Kairem üs en "Eingeborenenmuseum". Dit kumt uk diarfan, dat fuul Baarilir nü meent, dat di jam diar gaar ek muar binemen tört. Kairem heer jen fan di ual Sērken üp Söl, St. Severin. Dit diar Sērk es tö di salev Tir becht uuren üs di Sērken ön Nieblum(Föör) en Pellworm. Di Arkitekt kür tö des Tir (Ombi 1216) fan jen Bechstair tö di üđer ruar, aurdat ek fuul Weeter diartwesken wiar. Kairem es jen fan di Tērpern, wat rocht lung fan Buererii left haa. Bi di Baanhof fan Kairem es, sa üs uk ön Muasem, en Lādirampi becht uuren, wan di Baan tö Söl kām. Diar sen Saaken fuar di Buern en Köölen fuar di Aunen fan di Lir üp di Wainer paket en ön dit Tērp fordiilet uuren. Bit hentö


Barack Hussein Obama II [bəˈɹɑːk hʊˈseɪn oʊˈbɑːmə] (* 4. August 1961 uun Honolulu, Hawaii) wiar de 44. president faan Ameerikoo sant de 20. Janewoore 2009. A 6. Nofember 2012 as hi för fjauer muar juar weelet wurden. Obama hiart tu't partei faan a Demokraaten an as afkoot. 2009 füng hi di Nobel-Pris. Obama as Ann Dunham (1942-1995), en ameerikoonerin faan Kansas an Barack Obama Sr. (1936-1982), en aafrikooner faan Keenia hör dring. Sin aalern meet uun en rüskurs uun't University of Hawaii uun Manoa, huar Obama Sr. en bütjluns student mä'n stipendium wiar. Obama Jr. ging tu Columbia University an Harvard Law School, huar hi üüs iarst aafroameerikoons president faan di Harvard Law Review wiar. Efter san ufsluss wurd hi bürgerrochtafkoot an onerracht ferfaadingsrocht uun det University of Chicago Law School. 1992 wurd Obama lasmoot faan det Demokraatisk Partei an 1997 wurd hi lasmoot uun a Senaat faan Illinois. Hi wiar faan 2005 tu 2008 üüs Junior Senaator för deheer bundesstoot uun de US-Senaat. De 27. August 2008 wurd hi kandidoot för a Demokraaten uun det US-Presidentenwool 2008 an woon a wool. Hi wiar de iarst aafroameerikooner, de president faan a Ferianagt Stooten wurd. Uun sin presidentskap feerd hi en


Foortuft as en toorp önj e gemiine Doogebel. Bit 1978 wus et en äin gemiine. Irtids wus et en håli, dåt schucht huum diling nuch bai da maning wärwe. Dåt lönj trinam Foortuft as mjarschlönj, än as döör indiken wünen wörden. Tu Foortuft hiire uk e Bluumenkuuch, e Butslüütjer Kuuch, e Butslüütjer Sii, e Foortuftinge Sööderkuuch, e Foortuftinge Norderkuuch än dåt bebooged pårt foon e Hauke Haien Kuuch. En woortiiken foon Foortuft as e St. Laurentiusschörk, wat 1703 bäged wörd. E schörk stoont aw e schörkwärw, wat ouerfor e Gåbrielswärw lait, deer as et pastoroot bane. Oudere kåntiikne san et Jens-J.-Lützen-Hüs, en museum, weer hiimstounskeere bane san, än et Hans-Momsen-Hüs weer en Kafee än en latj ütstaling am di matemootiker Hans Momsen bane önj san. Tubai jäif et nuch et Hans-Momsen-Schölj. Et häi ambai 50 schoulere än fjouer schöljmäistre bit dåt et 2009 slin wörd. Jü üülj schölj bägning as diling et Gemiinde Hüs foon e gemiinde Doogebel, weer uk en latj Museeum bane önj as. Foortuft wus 1889-1967 sat foon't Åmt Foortuft. 1967-1978 wus't toorp en diilj foon't Åmt Bökingharde. Sunt 1978 as Foortuft en diilj foon e gemiinde Doogebel. Ilse Christiansen Christian Jensen Hans Momsen Johannes Petersen Greta


Fünen (däänsk Fyn [fyːʔn]) as en eilun uun't Regiuun Syddanmark uun Denemark. Mä 2.985 km² as Fünen bääft Sialun an Vendsyssel-Thy at traadgratst eilun uun Denemark. (Greenlun ei märeegent.) Ialtürn Enebærodde Sankt Knuds Kirke uun Odense Korshavn mä det eilun Mejlø uun a bääftgrünj. Statistikbanken -> Befolkning og valg -> BEF4: Folketal pr. 1. januar fordelt på øer (däänsk)


Vorlage:Infobox Insel/Wartung/Bild fehlt Sialun (däänsk Sjælland) as det gratst Uastsiaeilun (7.031 km²) faan Denemark an hää 2.342.353 iinwenern (1. Janewoore 2022). Regiuun Sjælland Statistikbanken -> Befolkning og valg -> BEF4: Folketal pr. 1. januar fordelt på øer (däänsk)


Vorlage:Infobox Insel/Wartung/Bild fehlt Vendsyssel-Thy of uk at Nordjütsk Eilun as di nuurdermiast dial faan Jütlun. Sant at Febrewooreflud 1825 as't en eilun, man woort dach iarer üs en dial faan Jütlun uunsen. Statistikbanken -> Befolkning og valg -> BEF4: Folketal pr. 1. januar fordelt på øer (däänsk)


A foosen hiar tu at hünjerfamile (Canidae) an san tetjdiarten. Foosen (Vulpes) Vulpes bengalensis Vulpes cana Vulpes chama Vulpes corsac Vulpes ferrilata Vulpes pallida Vulpes rueppelli Polaarfoos (Vulpes lagopus, =Alopex lagopus) Vulpes macrotis Vulpes velox Ruad foos (Vulpes vulpes) Fenek (Vulpes zerda) Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Foosen Wikispecies hää en artiikel tu: Foosen


En Iirsenbaan es en Forkiirsmerel, wat me iirsern Weelen üp iirsern Sjiinen köört. Di iirsern Weelen ruli ek sa swaar üs Gumiweelen üp Straaten fan Asfalt of Beton. Diaraur uur Tochen maaket, wat fan Lokomotiiwen tain uur. Des Tochen ken mal lüng uur, aurdat di niin Swaarhairen me Plaats fan üđer Mensken, wat tö Fut, me Rad of Auto önerwai sen, keen. Dat Wecht fan san Toch ken lecht maal 3.000 t uur (Lung "Güter"-Tochen). Transportiaret uur fuaral Mensken en swaar Saaken sa üs uk Wainer (Ön di Autotoch). Ön't Jaar 2017 waar di Baanhofstairen Muasem en Kairem automatisiaret. Diaraur jeft et en Video. Jir es dit Video tö finj (Youtube) Ön Nuurđfriislön es di "Marschbahn" önerwai, wat fan Hamborig hentö Weesterlön giar. Dit es en Persoonentoch (Naiforkiir), wat ombi ark Stün hentö Hamborig of Weesterlön köört. Uk ön di Marschbahn önerwai es di Intercity-Toch, wat Köken en Fiirsnaker me üp Wai heer. Bi di "Intercity" jeft et uk Kurswainer, wat ön Naibel achter en Toch fan di NEG um en diarme hentö Daagibel tain uur. Normaalerwiis skul di uk gauer wiis üs di Naiforkiir, man dit slaaget ek rocht, aurdat dit me di Kurswainer langsen en bet waaret. En


Helmsun wiar ans en ünbewenet eilun uun a Meldorfer Bocht. Daalang as't mä't fäästlun ferbünjen an leit uun a Natjunaalpark Waas.


Frankfurt am Main as en krisfri stää önj dåt tjüsche bundeslönj Hessen. Deer booge 764.104 mansche (2020). Önj e agglomerasjoon booge ungefäär 5,8 milion (2009). Sjiisk Natsionaalbibleteek Germany: States and Major Cities, citypopulation.de


Tertius of uk Tertiussun wiar ans en huuchsun föör a Meldorfer Bocht. Daalang as't man muar en sunbeenk sowat 10 km uun't waasten faan Büsum. Commonskategorii: Tertius – Saamlang faan bilen of filmer


A Hemelswaier san a sjauer hoodwaier, huar dü di üüb a eerd efter rachtst. Nuurd(en) - wiset tu a nuurdpuul Uast(en) - wiset diar hen, huar a eerd ham hen dreit, huar a san apgongt, at maarenlun, a orient Süüd(en) - wiset tu a süüdpuul Waast(en) - wiset diar hen, huar a eerd ham faan wech dreit, huar a san onergongt, at injlun, a oksident Auer sjauer waier för a nawigatsion ei ling, haa a sialidj jo noch fiiner iindiald: Nuurd - Nuurd tu uast - Nuurdnuurduast - Nuurduast tu nuurd - Nuurduast - Nuurduast tu uast - Uastnuurduast - Uast tu nuurd - Uast - an so widjer ... luke üüb det bil rochts. At jaft 32 streg an arke streg as 11,25 (=360:32) graad briad. Daalang woort oober uk uun a siafaard di kreis uun 360 graad iindiald: Det begant bi 0 graad (Nuurd), lääpt do rochts am tu Uast (90 graad), Süüd (180 graad) an Waast (270 graad). Wan dü a naibern faan en saarep of eilun uunwise wel, könst dü fein detdiar förlaag mä det winjruus brük: Commonskategorii: Winjruusen (mä sjiisk betiaknangen) – Saamlang faan bilen of filmer


Frasch rucht heet en lung histoori. Am 800 wörd di Lex Frisionum foon Karl di Grutte mååged. önj dåt madåler hääwe da frasche foon Weestfraschlönj bit di Weeser dåt üüljfrasch rucht häin. Oebele Vries, Asega, is het dingtijd?, ISBN 978-90-5615-142-3. Text:Friisk Gesäts (frasch/tjüsch)


A Uast (at uasten) as ään faan a hemelswaier. Hi wiset efter 090 graad. Det as at jindial faan a Waast. Uast of waast, aran as't baast. Volkert Faltings an Reinhard Jannen: Fering-Öömrang Spreegwurdleksikon, Hüsem 2012 Uasthualewkuugel


A Nuurd (at nuurden) as ään faan a hemelswaier. Hi wiset efter 000 (=360) graad. Det as at jindial faan a Süüd. Nuurdhualewkuugel Nuurdpuul


A Waast (at waasten) as ään faan a hemelswaier. Hi wiset efter 270 graad. Det as at jindial faan a Uast. Uast of waast, aran as't baast. Volkert Faltings an Reinhard Jannen: Fering-Öömrang Spreegwurdleksikon, Hüsem 2012 Waasthualewkuugel


A Süüd (at süüden) as ään faan a hemelswaier. Hi wiset efter 180 graad. Det as at jindial faan a Nuurd. Süüdhualewkuugel Süüdpuul


Di Hemelsrochtingen sen wichtig fuar di Nawigatsjoon üp di Öört. Nuurđ(en) - weeget hentö di Nuurđpool Uast(en) - weeget diar hen, hur di Öört höör hendrait (Hur di Sen āpgiar) Süđ(ern) - weeget hentö di Süđerpool, of diarhen, fan hur di Sen tö Medai skiinjt Weest(en) - weeget diar hen, hur di Öört höör fan wech drait (Hur di Sen önergiar) Fjur Waien leengi ek fuar en rocht Nawigatsjoon, en diaraur haa di Seefaarers di Winjruus ginauer iindiilt: Nuurđ - Nuurđ tö Uast - Nuurđ-Nuurđuast - Nuurđuast tu Nuurđ - Nuurđuast - Nuurđuast tu Uast - Uast-Nuurđuast - Uast tö Nuurđ - Uast - en sa fiiđer ... biluki diartö uk dat Skelt rochts. Hat jeft 32 Streeken en ark Streek es 11,25 (=360:32) Graad breer. Deling uur man uk bi di Seefaarers di Krais me sin 360 Graad nemen: Dit bigent bi 0 Graad (Nuurđ) en lapt da rochts om tö Uast (90 Graad), Süđern (180 graad) en Weest (270 graad). Diarme en me di GPS-Technik let jam Kurs en Positsjoon gans ginau ütfinj. Nü jeft et "Graad" jaa uk fuar Temperatuuren. Dat es ek sa iinfach ütenachler tö hual; hat jeft niin ekstra Teeken. Fuar di Temperatuur en


Jü Frascheschörk as en schörk önj Room. Jü schörk stoont bai e jarn foon da stroote Largo degli Alicorni än Via del S. Uffizio, lik ouerfor di Pätjersplås, lik bai Fatikaanstää, weerfoon jü en äkstäritoriåål soone as. Huum fint dåt döör aw e grut stroot Borgo Santo Spirito 21/41 jü treep aptugungen, döör dåt lees än dan leefts ouf. Jü Frascheschörk as bäged iinj åån foon da röömische bärje, di Janiculus, di gränset an di Pätjersplås. Tunk har lååge as jü bewåård blaawen ås önj dåt 16. iirhunert åle bäge da uner bai di bärj stöön, oufbråågen wörden for di bäg foon e Pätjersschörk. Aw grün foon har iinjsistordi histoorisch wjart as jü schörk 1990 foon e UNESCO tufäiged tu jü liste foon dåt wråålårw. Weer nü jü schörk foon da Frasche stoont, booged tweelwenhunert iirnge sunt ju frasch kolooni. Arken, di üt üüsen geegend eefter Room köm, leet ham deer dil. Deer wörd en möör trinam bäged än sunt jü tid jäif dåt önj Room jü Schola foon da Frasche. Uk oudere följke häin suk gebiite. Foon jü originäl latj schörk jü tu jü kolooni hiird, as nuch ninte wifünen. Jü schal foon krichsgewålt tuninte mååged wörden weese. We


Kaalium (latiinsk, faan araabisk القلية, DMG al-qalya ‚plaantenääsk‘) as en cheemisk element mä det ufkörtang K an det atoomnumer 19. Kaalium hiart tu a tjiin miast föörkemen elementen üüb a eerd. Hat komt uun flook mineraalen föör. SIMS-spektrum faan Kaalium Elektroonenskel Rian Kaalium Kaalium Bi't köögin gongt föl Kaalium iinuun't köögweeder. Commonskategorii: Kaalium – Saamlang faan bilen of filmer Harry H. Binder: Lexikon der chemischen Elemente. S. Hirzel Verlag, Stuttgart 1999, ISBN 3-7776-0736-3. A taalen för't infobox kem miast faan www.webelements.com . CIAAW, Standard Atomic Weights Revised 2013. Ludwig Bergmann, Clemens Schaefer, Rainer Kassing: Festkörper. (= Lehrbuch der Experimentalphysik. Band 6). 2. aplaag. De Gruyter, Berlin 2005, ISBN 3-11-017485-5, S. 361. N. N. Greenwood, A. Earnshaw: Chemie der Elemente. 1. aplaag. VCH, Weinheim 1988, ISBN 3-527-26169-9, S. 97. Robert C. Weast u. a. (Hrsg.): CRC Handbook of Chemistry and Physics. CRC (Chemical Rubber Publishing Company), Boca Raton 1990, ISBN 0-8493-0470-9, S. E-129 bit E-145. Wäärser uun g/mol an uun cgs-ianhaiden. Amreegent tu SI-wäärs. Yiming Zhang, Julian R. G. Evans, Shoufeng Yang: Corrected Values for Boiling Points and Enthalpies of Vaporization of Elements in Handbooks. Uun: Journal of Chemical & Engineering Data. 56, 2011, S. 328–337, doi:10.1021/je1011086. (ütjden faan) David R.


Malmö as en stää önj dåt söödweesten foon Swärik. Deer booge amenbai 324.002 manschne (31/12.2013)(2020). Dåt as jü grutst stää foon Skåne än ju treedgrutst stää foon Swärik. Dåt as e hoodstää foon jü Malmö Komuun. Jü Öresund bru ferbint Malmö ma Kopenhuuwen. Sweden: Skåne, citypopulation.de


Freiburg im Breisgau as en krisfri stää önj dåt tjüsch bundeslönj Baden-Würtembärj. E stää läit önjt söödweesten foont bundeslönj, önj di Freiburg Regiiringsdistrikt. Jü stää heet 231.195 inboogere (2019). Dåt as en krisfri stää än uk e hoodstää foon e Lönjkris Breisgau-Hochschwarzwald. Germany: Baden-Württemberg, citypopulation.de


En Pensel-Duel es en Wetstrir fan tau Konstmaalers of -teekners. Des fo fuar di Inj di Āpgaav, Teksti, wat Skriiwers fuarlees, bi't Töhiiren tö ilustriari. Di Forskel tö en normaali Ilustratsjoon es, dat di Teekners di Teksti ek keen, sa dat di Skelter fuar't Miist dach en bet wunerk ütfal ken. Di Taacht diarachter des, dit, wat bi di Poetry Slam pasiaret, me Skelters tö forsjuk. Uk jir sair dat Publikum, hok Könstler di "beeter" Aarber maaket heer. Dat jest Pensel-Duel wiar ön di 4. Mai fan't Jaar 2012 iin ön't "Muasem Hüs" ön Muasem üp Söl'. Initsjatooren wiar Bjørn Høgsdal fan Kiel, Jens-Uwe Ries, en Techter fan Weesterlön' en di Konstmaaler Peter Klint fan Tinem üp Söl'. Di Könstlers wiar di Teekners/Maalers Peter Klint en Katharina Kierzek (Kiel) Di Techters wiar Bjørn Høgsdal, Torsten Wolff (Kiel) en Jens-Uwe Ries. Tö des Inj wiar ombi 70 Mensken kemen. Peter Klint teeknet bi't Pensel-Duel... ... en Katharina Kierzek skel töögenön. Torsten Wolff (Autor) Jens-Uwe Ries (Autor) Jir sen di Teksti kuurt biskrewen en bitö di Skelters weeget, wat diarbi ütkemen sen. Di Tekst wiar fan en Jungensgaart, en da ging't di Popen ring.(Bjørn Høgsdal) Fan en Forseekeringsman, wat meent, dat hi


Friedrich Paulsen (tulaid e Hoorne/Langenhorn, di 16. Juli 1846, störwen Berlin/Steglitz di 14. August 1908) wus en Nordfraschen filosoof än pädagooge. Sin ålerne wjarn böremanschne: Paul Frerck än Christine Ketelsen. Foon dåt füft laawensiir ouf köm hi önj dåt toorpschölj än dan 1859 önj et schölje foon di liirer Sönke Brodersen. Dideer föärderde Paulsen ma åle kreefte än sü köö hi dan 1863 önj dåt Christianeum önj Altona. Deereefter studiird hi önj Erlangen, Bonn än Berlin, weer hi 1878 en bütegewöönliken båntje füng ås profäsor önj filosofii än pädagogiik. 1896 fülied hi Eduard Zeller (1814-1908) eefter ås profäsor öne e moråålfilosofii önj Berlin. Hi wus di grutste foon da schoulere foon Gustav Theodor Fechner (1801-1887), huums doktriin foon panpsüchismus hi grut bedjüsing jäif döör sin Einleitung in die Philosophie (1892; 7. aplååge 1900). Ouers hi ging foole wider ås Fechner önj dåt hi fersoocht en epistemoloogisch deerstaling tu jeewen foon dåt waasen foon dåt psüchofüüsisch. Wan hi uk Immanuel Kant sin hüpoteese gödjkånd, dåt we döör anerlik fäilen üs bloot bewust san foon di siiletustånd, sü miinjd hi duch dåt dåtheer bewustweesen en waasen as foon dåt keer seelew, weer ham Kant iinj sätj. Jü siil as deereefter en praktisch


Dat Kwadraat es en geomeetrisk Grünjfiguur, sa üs uk di Krais en dat Triihuk me lik Siren. Hat es en Rocht- of fjuurhuk me en hiili Reeg Senerkhaiern. Ali fjuur Siren sen lik lung Ali fjuur Banenwinkels san rochtwinkelt (90°) Dat Kwadraat heer fjuur Sümetrii-Aksen Di tau Diagonaalen sen lik lüng en staan lootrocht üpenachtler Hur di Diagonaalen raaki, diar es di Meren fan't Kwadraat. di Bütenkrais en di Benenkrais. Di Bütenkreis es tau Maal sa gurt üs di Benenkrais Commons: Kwadraati – Saamling fan Skelter en Videos Kwadrootmeeter


Frasch unti Friisk betiikent en floose foon spräke, wat åltemååle foont üüljfrasch oufstame. Deer hiirt uk et Nordfrasch tu. E frasche spräke wårde tut Weestsiiegermåånsch räägend, weer uk ainglisch än plååttjüsch foon jurt kaame. Besuners mat ainglisch san e frasche spräke ferwånt. Bit önjt seekstäind iirhunert wjarn frasche spräkewise di öfentlike spräke foon e ferwålting än et rucht önj da frasche küstenlönje twasche dåt Vlie önjt weesten än e Wiiser önjt ååsten. Eeftert as di spräkewise önj Ååstfraschlönj ütstörwen. Önj nordfraschlönj san möre frasche spräkewise önjt laawen blaawen, wjarn ouers uler ferwåltingsspräke. Tubai et nordfrasch jeeft et diling nuch twäär oudere frasche spräke. Sü wårt et weestfrasch snååked foon süwat tou treedepårt foon da 640.000 inboogere foon jü naaserlönjsch provins Fryslân. Seeltersch as e leeste räst foon e ååstfrasche spräke än wårt snååked foon sü en 2000 manschne önjt Saaterlönj önj Oldenborj. Dadeer tra spräke hääwe jam wid ütenouder önjtwiklet. Manschne, wat ünlike frasche spräke snååke, koone jam enouder fort mååst ai mör ferstönje. Foor jü önjstönjing foont Frasch schal önjt frasch ståmlönj en ouderen spräke snååked wörden weese, di substrååtspräke, uk Protofrasch nåmd. As üüljfrasch wårt betiikent, wat foon e frasche spräke foon 1300 bit 1550 ouerlääwerd as. Dåt


Det SI-süsteem (faan't fransöösk : Système international d’unités) as en internatjunaal ferianboorang för füsikaalisk miaten. Hat hää det "MKS-süsteem" (efter: Meeter-Kilogram-Sekund) ufliaset. Bluas Kilogram, Sekund an Kelvin san echt grünjmiaten uun a natüür, aal jo ööder miaten hinge weder diarfaan uf: Meeter faan Sekund Mol faan Kilogram Ampere an Candela faan Meeter, Kilogram an Sekund Aal jo ööder miaten an ianhaiden uun a füsiik hinge faan jo 7 SI-grünjmiaten uf. So as tun bispal: det ianhaid för't krääft 1 N (Newton) = 1 J⁄m = 1 m·kg·s−2 det ianhaid för't frekwens 1 Hz (Hertz) = 1⁄s = s-1 det ianhaid för't elektrisk lääs 1 C (Coulomb) = 1 A · 1 s


Wat menst dü? Kööl (öömrang) Koolestuf (frasch) Köölhüdraaten (öömrang) Karboon (Geologii) Karboon (element), Köölstoof (öömrang, fering)


Kwadrootmeeter as en miat för't grate faan en areaal. En kwadroot, diar 1 m lung an 1 m briad as, hää det miat faan 1 kwadrootmeeter ("1 m2" of uk "1 qm"). Meeter Kubikmeeter


Wat menst dü? Kreis (geometrii), det geomeetrisk figüür en lunkreis, so üs Kategorie:Lunkreis_uun_Sjiisklun


En kreis as en geomeetrisk grünjfigüür. Am det bereegnin haa a wedenskapslidj loong spekeliaret, auer jo det taal Pi ei genau besteme küd. Trinjam a kreis as't amanbi triisis so lung üs swäärs troch. Det taal läät ham ei genau besteme, auer't nian ratsionaal taal as. Di wäärs leit bi π = 3,141 59 … {\displaystyle \pi =3{,}14159\dots } . u = π d = 2 π r . {\displaystyle u=\pi \,d=2\pi \,r.} Mä r = 1 2 d {\displaystyle r={\tfrac {1}{2}}d} as di raadius mend. A = π r 2 = π d 2 4 ≈ 0,785 40 d 2 . {\displaystyle A=\pi r^{2}={\frac {\pi d^{2}}{4}}\approx 0{,}78540\;d^{2}.} Di trochmeeder d {\displaystyle d} faan en kreis mä't areal A {\displaystyle A} an raadius r {\displaystyle r} könst dü so bereegne: d = 2 r = 2 A π ≈ 1,128 4 A {\displaystyle d=2r=2{\sqrt {\frac {A}{\pi }}}\approx 1{,}1284\;{\sqrt {A}}} Commonskategorii: Kreis – Saamlang faan bilen of filmer Silinder


Fryslân as di weestfrasche noome for Fraschlönj än sü uk di ofisjäle noome foon jü nederlönjsch prowints Weestfraschlönj. Fryslân heet amänbai 660.000 önjboogere. Hoodstää as Ljouwert, Leeuwarden ap nederlönjsch. Önj jü hiilj prowints as di frasche spräke - dåt Weestfrasch - aw e sid bai dåt Nederlönjsch di ofisjäle spräke; amentränt 350.000 mansche snååke dåt nuch ås jarste spräke än såcht 100.000 oudere manschne snååke dåt uk åle deege. Weestfraschlönj heet sunt 2019 18 gemiine: Amelönj, Fliilönj, Skylge än Schiirmönchuug san da frasche ailönje da tu jü prowints Fryslân hiire. Da tiin grutste stäägne önj e prowints Fryslân eefter tål önjboogere san an di 1. januaar 2023: Önj di weestfrasche loondäi as et sunt 2011 sü ferdiild: Bevolkingsontwikkeling; regio per maand. Uun: StatLine. Centraal Bureau voor de Statistiek, 28-2-2023 (Holuns). Databank verkiezingsuitslagen, Kiesraad


R {\displaystyle \mathbb {R} } Re'el taalen (ütspreegen: re-el, mengde R {\displaystyle \mathbb {R} } ) san aal a taalen, diar dü üüb en taalstrual finj könst. Bütj a ratsionaal taalen san det uk taalen, diar dü ei üs en bröök skriiw könst, tun bispal det kreistaal Pi. Ratsionaal taalen: Q = { … , − 2 1 , − 1 2 , − 1 1 , 0 , 1 1 , 1 2 , 2 1 , 1 3 , … } = { p q | p ∈ Z , q ∈ N ∖ { 0 } } {\displaystyle \mathbb {Q} =\left\{\dots ,-{\tfrac {2}{1}},-{\tfrac {1}{2}},-{\tfrac {1}{1}},0,{\tfrac {1}{1}},{\tfrac {1}{2}},{\tfrac {2}{1}},{\tfrac {1}{3}},\dots \right\}=\left.\left\{{\tfrac {p}{q}}\right|p\in \mathbb {Z} ,q\in \mathbb {N} \setminus \{0\}\right\}} Hial taalen: Z = { … , − 2 , − 1 , 0 , 1 , 2 , … } {\displaystyle \mathbb {Z} =\{\dots ,-2,-1,0,1,2,\dots \}} . Natüürelk taalen: N {\displaystyle \mathbb {N} } (saner 0): { 1 , 2 , 3 , … } {\displaystyle \{1,2,3,\dots \}} of (mä 0): { 0 , 1 , 2 , 3 , … } {\displaystyle \{0,1,2,3,\dots \}} (uk N 0 {\displaystyle \mathbb {N} _{0}} ). Irratsionaal taalen: R ∖ Q


En Kubikmeeter es dat Maat fan di Rüm (Dat Woluumen) iin ön en Körper. En Lif, wat 1m lüng, 1m breer en 1m hoog es, heer en Rüm fan 1 Kubikmeter ("1m3" of uk "cbm"). Lik sa gur kur di uk 50cm lüng,2m breer en 1m hoog wiis. En Kubikmeeter es da di Rüm, wat em heer, wan bi't Multiplitsiarin wat Leengdi, Breerhai en Hoogdi 1.000.000 cm3 ütkum. Em ken diar jit sii: En Areaal fan 1m2 fo 1m3 Rüm, wan diar uk jit 1m hoog Wuchen ön fast kum. Wan di Körper bluat 1cm x 1cm x 1cm gurt es, da heer hi en Rüm fan 1 Kubik-Tsentimeeter (cm3) 1.000.000 cm3 = 1 m3) Fuaral fuar Wiitighairen, man uk bi Hüüf-Kolbenmotooren uur di Liter fuar di Rüm nomen. 1 Liter = 1.000cm3 Bi san Glees skel di Drinker 2 Tsentiliter (2cl) Snaps fuar sin Jil fo. Üs bi di Meeters es ük bi di Liters "Tsenti-" dat Uurt fuar di 100st Diil fan jen. Wan Jen Liter 1.000cm3 heer, da es di Hönertst Diil 10cm3. Wan di Drinker 2cl Snaps fo, da sen dit sa fuul üs 20cm3. Wan em en Glees Weeter bistelt, da uur em aaft fraaget:


En Kreis es en geomeetrisk Grünjfiguur, sa üs uk dat Kwadraat en dat Triihuk me lik Siren. Aur dat Bireeknin haa di Weetenskepsliren lung spekuliaret, aurdat ja di Taal Pi ek ginau bistemi ken. Sent 1882 es em iinig diaraur, dat et ek beeter hentöfo es. Di Krais es en Areaal me Huken söner Jen, en dit maaket et sa swaar en bireekni dit. Trinjom di Krais es't ombi trii maal sa lüng üs twerk döör. Di Taal let höör ek ginau bistemi, aurdat et niin Rationali Taal es. Di wiar rocht nai bi π = 3,141 59 … {\displaystyle \pi =3{,}14159\dots } . U = π d = 2 π r . {\displaystyle U=\pi \,d=2\pi \,r.} Me r = 1 2 d {\displaystyle r={\tfrac {1}{2}}d} es di Raadius meent. A = π r 2 = π d 2 4 ≈ 0,785 4 d 2 . {\displaystyle A=\pi r^{2}={\frac {\pi \,d^{2}}{4}}\approx 0{,}7854\;d^{2}.} Di Döörmeter d {\displaystyle d} fan en Krais me't Areaal A {\displaystyle A} en Raadius r {\displaystyle r} kenst Dü sa bireekni: d = 2 r = 2 A π ≈ 1,128 4 A {\displaystyle d=2r=2{\sqrt {\frac {A}{\pi }}}\approx 1{,}1284\;{\sqrt {A}}} Commons: Krais – Saamling fan Skelter en


En Krais-Tsülinder es en Körper, wat fan tau lik Kraisi aurenachtler küm en me en "Wuch" trinjom forbünen uur. Di Bireekning giar me't Areaal fan jen Krais en di Hoogdi fan di "Wuch". Dit meent: Woluumen V= Areaal A x Hoogdi h: A = π r 2 {\displaystyle A=\pi r^{2}} en diarom uk V = π r 2 h {\displaystyle V=\pi r^{2}h} En Motoor es me 12 Tsülinders öndönen, en ark jen heer en Bööring fan 240 mm en en Kolbenwai fan 270 mm. Wü wel nü weet, hurfuul Kolbenrüm di Motoor heer. Dit skel em nü omset: Di Raadius es dit Hualev fan di Bööring, dit meent 240 m m / 2 = 120 m m {\displaystyle 240mm/2=120mm} Wü brük fuar üs Bireekning dat Areaal fan di Krais: A = π 120 2 m m 2 {\displaystyle A=\pi 120^{2}mm^{2}} Me di rocht Omreekinng jit dit: A = π 12 2 c m 2 {\displaystyle A=\pi 12^{2}cm^{2}} (Wü brüki jaa cm3, en da skel wü me cm reekni.) Dit meent: A = 3 , 14159 ∗ 12 c m ∗ 12 c m = 452 , 38896 c m 2 {\displaystyle A=3,14159*12cm*12cm=452,38896cm^{2}} Des skel wü da me di Hoogdi maalnem


Kaltsium as en cheemisk element mä det ufkörtang Ca an det atoomnumer 20. Hat as en eerdalkaalimetal an det fiftmiast element üüb a eerd. SIMS-spektrum faan a isotoopen Elektroonenskel faan kaltsium Rian kaltsium Uunlepen (oksidaret) kaltsium Commonskategorii: Kaltsium – Saamlang faan bilen of filmer Harry H. Binder: Lexikon der chemischen Elemente. S. Hirzel Verlag, Stuttgart 1999, ISBN 3-7776-0736-3. A taalen för't infobox kem miast faan www.webelements.com . CIAAW, Standard Atomic Weights Revised 2013. Manjeera Mantina, Adam C. Chamberlin, Rosendo Valero, Christopher J. Cramer, Donald G. Truhlar: Consistent van der Waals Radii for the Whole Main Group. Uun: J. Phys. Chem. A. 113, 2009, S. 5806–5812, doi:10.1021/jp8111556. Ludwig Bergmann, Clemens Schaefer, Rainer Kassing: Lehrbuch der Experimentalphysik. Band 6: Festkörper. 2. Auflage. Walter de Gruyter, Berlin/New York 2005, ISBN 3-11-017485-5, S. 361. N. N. Greenwood, A. Earnshaw: Chemie der Elemente. VCH, Weinheim 1988, ISBN 3-527-26169-9, S. 136. Robert C. Weast u. a. (Hrsg.): CRC Handbook of Chemistry and Physics. Chemical Rubber Publishing Company, Boca Raton 1990, ISBN 0-8493-0470-9, S. E-129 bis E-145. Wäärser uun g/mol an uun cgs-ianhaiden. Amreegent tu SI-wäärs. Yiming Zhang, Julian R. G. Evans, Shoufeng Yang: Corrected Values for Boiling Points and Enthalpies of Vaporization of Elements in Handbooks.


Q {\displaystyle \mathbb {Q} } En ratsionaal taal (mengde Q {\displaystyle \mathbb {Q} } ) as en reel taal, diar üs bröök faan tau hial taalen skrewen wurd koon. Det koon en brööktaal, of uk en deesimaalbröök wees. Commonskategorii: Ratsionaal taalen – Saamlang faan bilen of filmer


At Deensk (üüb Deensk Dansk) as en skandinaawisk spriik, wat faan amanbi 5,6 miljuunen mensken snaaket wurt, fööral uun Denemark. Tup mä Sweedsk bildet at a uastskandinaawisken twiich faan a nuurdgermaans spriiken. Det as de facto det amtsspriik uun Denemark an det naist amtspriik uun Greenlun (üüb sidj faan Greenluns) an a Fääröer (üüb sidj faan Fääröisk). Üüb Islun wurd det üüs plichtfeek onerrachtet. Uun Süüdsleeswich hee det a staatus faan en regiunaal an manerhaidspriik. Deensk hee trii hoodspriikwiisen: Jüütsk (jysk) Süüdjüütsk (sønderjysk) Waastjüütsk (vestjysk) Uastjüütsk (østjysk) Eilundeensk (ødansk) Uastdeensk (østdansk)


Hans Bradtke (* 21. Juuli 1920 ön Berlin; † 12. Mai 1997 ön Berlin) wiar en dütsk Tekst-Techter, Teekner en Karikaturist. En Skelt fo wü uk jit: Ich danke sehr für ihr Gedicht das freute mich echt riesig und auch Papa -ich fass es nicht- auf Wiki und in friesisch! Gern suche ich ein Bild für Sie ich muss nur etwas kramen. jetzt noch ganz schnell zur Drogerie- drum sag ich Tschüss und Amen. (Sin Faamen, di ken uk riimi!) Eeđer sin Abituur studiareti hi Architektuur bi di "Technische Hochschule in Berlin-Charlottenburg". Hi wel man dach lefer fuar di Bleeren teekni, üs hi fan't Krichsgifengnis töbeek kemen wiar. Diaarbi fing Hans Bradtke uk Aarberen, hur hi Titelbleeren fuar Nootenbokers maaki skul, en sa kām hi me Liren töhop, wat Musiik maaketi. Bal kām hi üp di Taacht en skriiv ain Teksti fuar Leedjis (Fan 1948 ön). Fuar di Uurter fan dat Leedji Pack' die Badehose ein (1951) skel Bradtke bluat en kwart Stün brükt haa. Di Komponist Gerhard Froboess skref da en Melodii diartö, en sjungen uur dit fan sin Faamen Cornelia, wat soowen Jaaren ual wiar. Dat Leedji uur da ön di 26. Juuni fan't Jaar 1951 iin ön


(fe.) 1920 wiar det twuntigst juar faan at 20. juarhunert. At juar wiar en skregeljuar an begand mä’n Tüürsdai uun de Gregoriaans kalender an mä’n Weedensdai uun de Juliaans kalender. (mo.) 1920 wus dåt twuntist iir foon dåt 20. iirhunert. Et iir beganed ma’n Törsdi önj di Gregoriåånsch Kaläner. (hf.) 1920 waos dat twontist iir foon dat 20. iirhonert. 21. Janewoore: Det 1919 Freeskonferens faan Pariis kaam tu aanj. 10. Febrewoore: En Folksufsteming uun Sleeswich feerd diartu, dat at nuurddial faan't lun faan Jüüle uf uun tu Denemark fäält. 30. Marts: Christian X. faan Denemark entleet at regiaring faan Carl Theodor Zahle auer en stridj auer at welerferianiging faan Madelsleeswich mä Denemark. Otto Liebe wurd premier-minister faan't lun. 05. April: Efter demonstratschuunen entleet Christian X. at regiaring faan Otto Liebe. Michael Pedersen Friis wurd premier-minister faan Denemark. 26. April: Woolen wiar uun Denemark. 05. Mei: Niels Neergaard wurd premier-minister faan Denemark. 14. August-12. September: Sööwenst Olympisk Somerspalen wiar uun Antwerpen. 2. Nofember: Presidentskapswool uun dön Ferianigt Stooten: wool faan Warren G. Harding tu a president. 15. Febrewoore: Piet van Aken, fleemisk skriiwer († 1984) 06. April: Meinte Walta, waastfresk konstmoler († 2002) 18. Mei: Karol Józef Wojtyła, baskop faan Room


Fräärstää as en stää önj Kris Nordfraschlönj (Slaswik-Holstiinj), deer booge 2666 manschne (2020). E stää läit bi di Treene Struum, ai wid wach foon di Ääder Struum. Et Ååstersiltooch låpt döör e stää, twasche di Treene än di Ääder. E stää wörd 1621 grünläid. Dåt wörd efter hiirtuuch Friedrich III. foon Slaswik-Holstiinj-Gottorf nåmd. Önj Fräärstää laawed tu da 30e iirnge foon dåt 20. iirhunert maning jööse. Da mååste foon jam wörd foon e Nazis ambroocht. Nü önj e stää jaft et maning Snääwelestiine, dåt ja ai ferjin wårde. Fräärstää önjt Nordfriesland Lexikon foont NFI Germany: Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Jir skel forklaaret uur, hur'ling elektrisk Stroom, Stroomkraft en Energii tühophingi. Wan Weeter lung inoch üp en Stiin dropet, da maaket et en Küül iin ön di Stiin. Dat Weeter let höm gans gur ofmet, aurdat en Dropen langsen lik gurt es. Wan dit muar uur skel, da ken wü dat Weeter me en Aamer of en Kofikani ön di Stiin git. Wan da muar Dropen üp di Stiin faal, da uur di Küül diarbenen uk gurter of diiper. Wan em wat Breers heer en let di Dropen üp di Stiin faal, da uur diar me di Tir en litj Graav fan. En da es dit jit sa, dat 10 Dropen ön en Sekundi di Küül ön di salev Tir 10 maal diiper maaki üs wan dit bluat 1 Dropen ön di Sekundi es. Wan dat Weeter fan en gurter Hoogdi kumt, uur di Küül diiper, üs wan dit fan en liiger Plaats kumt. Fan 10 Meeter Hoogdi uur di Küül diiper üs wan di bluat fan 5 m dialfalt. Em kür nü sii: Di Stroomkraft fan't Weeter es proportsjonaal me di Hoogdi, wat me di Stroom maalnomen uur. Of üđers sair: Jen Drop ön en Sekundi fan 10 Meeter


At elektrisk lääs of uk mengde faan elektrisiteet as en grünjmiat uun a füsiik. Hat woort efter't SI-süsteem uun Coulomb (C) meeden an hää det formeltiaken Q {\displaystyle Q} of q {\displaystyle q} efter det latiinsk wurd quantum. At elektrisk lääs as en eegenskap faan atomaar elementaardialen üs elektroonen (negatiif apleesen) an protoonen (positiif apleesen). Det letjst lääs as det elementaarlääs an het e. Hat as 1,602 176 565 × 10−19 C grat. At prooton hää en lääs faan + 1e an det elektron hää en lääs faan - 1e. Det neutron häält nian lääs. Det „gesets faan Coulomb“ as faan Charles Augustin de Coulomb am 1785 ütjfünjen wurden. Uun't SI-süsteem bereegent ham det krääft tesken tau lees efter F = 1 4 π ε 0 q 1 ⋅ q 2 r 2 {\displaystyle F={\frac {1}{4\pi \varepsilon _{0}}}{\frac {q_{1}\cdot q_{2}}{r^{2}}}} , diarbi san q 1 {\displaystyle q_{1}} an q 2 {\displaystyle q_{2}} tau elektrisk lees, r {\displaystyle r} di wai diartesken an ε 0 {\displaystyle \varepsilon _{0}} det elektrisk fialtaal. En konstanten struum an en konstant lääs hinge direkt faanenööder uf: I = Q t ⇔ Q = I ⋅ t {\displaystyle I={\frac {Q}{t}}\quad \Leftrightarrow \quad Q=I\cdot t} . Sodenang


Frånkrik as en lönj önj Weest-Europa. Jü hoodstää as Paris än di präsidänt foon jü republik as sunt 2017 Emannuel Macron. Frånkrik as lasmoot önj e NATO , jü Europäische Union än da Feriinde Natione. Di huuchst bärj foon dåt lönj as di Montblanc (4.808 m). Da grutste struume foon Frånkrik san Schelde, Loire, Maas än Rhône. Frånkrik heet en fläche foon 543.965 km². Paris as jü grutst stää, ouers da metropoolregioone Marseille, Lille än Lyon hääwe uk mör as iinj milion önjboogere. Oudere grute stääse san Toulouse, Bordeaux, Nice, Nantes, Straatburg, Grenoble än Rouen. Frånkrik wårt begränsed foon: Belgien än Luksemborj önjt norden, Tjüschlönj än e Swaits än Itaalien önjt ååsten, Monaco än Spaanien än Andorra önjt sööden, Grut-Britannien önjt weesten. Da gränse foon dåt modärne Frånkrik san mååst glik as da gränsen foon dåt üülje Gallien, weer da keltische Gallier booged hääwe. Julius Caesar foon dåt Romische Rik erooberd Gallien önj dåt 1. iirhunert, än da Gallier nömen di romische spräke (latinsch, grünlååge for dåt Frånsche) än kultuur ouer. Dåt krastenduum wörd önj dåt 2. än 3. iirhunert di naie luuwe, önj dåt 4. än 5. iirhunert wjarn sü foole manschne krastlik, dåt Hieronimus fon Stridon schriiw dåt


Coulomb [kuˈlõː] (C) as det SI-ianhaid för't elektrisk lääs. Hat as näämd efter di fransöösk füsiiker Charles Augustin de Coulomb. 1 Coulomb as det elektrisk lääs, diar uun 1 sekund troch en wiir skebet woort, huar en struum faan 1 Ampere lääpt: 1 C = 1 A ⋅ 1 s {\displaystyle 1\,\mathrm {C} =1\,\mathrm {A} \cdot 1\,\mathrm {s} } At Coulomb (C) woort daalang brükt uunsteed faan det ual elektrostaatisk CGS-ianhaid ESU of Franklin (Fr). 1 C = ^ 2.997.924.580 F r {\displaystyle {\begin{aligned}1\,\mathrm {C} \ &{\mathrel {\widehat {=}}}\ 2.997.924.580\,\mathrm {Fr} \end{aligned}}} (10 (Fr s)/m mool det faard faan't laacht) 1 F r ≈ ^ 3 , 335641 ⋅ 10 − 10 C {\displaystyle {\begin{aligned}1\,\mathrm {Fr} \ &{\mathrel {\widehat {\approx }}}\ 3,335641\cdot 10^{-10}\,\mathrm {C} \end{aligned}}}


Det CGS-süsteem wiar en internatjunaal ferianboorang för ianhaiden uun a füsiik sant 1874. Det kaam ütj at ingelsk an mend: centimeter, gram, second. Det CGS-süsteem as det grünjlaag faan't "Gauß-süsteem". 1889 wurd det CGS-süsteem faan't MKS-süsteem ufliaset, det mend: meeter, kilogram an sekund. Det hää häälen bit 1960, do kaam det SI-süsteem.


1874 wiar det fjauer-an-sööwentigst juar faan det 19. juarhunert. At juar begand mä’n Tüürsdai uun de Gregoriaans kalender. 10. Oktuuber: Fidschi wurd en britisk kolonii. 06. Nofember: At University of Adelaide wurd uun Austraalien grünjlaanjen. ünbekäänd dootem Det CGS-Süsteem woort uun a füsiik iinfeerd. 25. Janewoore: William Somerset Maugham, ingels dramaatiker an skriiwer († 1965) 01. Febrewoore: Hugo von Hofmannsthal, uasterriks dachter an skriiwer († 1929) 03. Febrewoore: Gertrude Stein, US-amerikoons skriiwer († 1946) 23. Febrewoore: Konstantin Päts, minister-president an president faan Eestlun († 1956) 09. Mei: Howard Carter, britisk archeolooge († 1939) 10. August: Herbert Hoover, 31. president faan dön Ferianigt Stooten († 1964) 27. Nofember: Chaim Weizmann, iarst president faan Israel († 1952) 30. Nofember: Winston Churchill, britisk premier-minister († 1965) 21. Janewoore: Enno Wilhelm Hektor, uastfresk (plaat) skriiwer (* 1820)


1889 wiar det njüügen-an-tachentigst juar faan det 19. juarhunert. At juar begand mä’n Teisdai. 09. Marts: Menelik II. wurd keiser faan Ethioopien. 31. Marts: A Eiffel-Törn wurd eebenmaaget. 02. Nofember: North Dakota wurd de 39. an South Dakota wurd de 40. stoot faan dön Ferianigt Stooten. 08. Nofember: Montana wurd de 41. stoot faan dön Ferianigt Stooten. 11. Nofember: Washington wurd de 42. stoot faan dön Ferianigt Stooten. 15. Nofember: Een militeerputsch uun Brasiilien störtet keiser Peter II.. Marschal Manuel Deodoro da Fonseca rep en republiik ütj. ünbekäänd dootem Det CGS-Süsteem uun a füsiik woort faan't MKS-Süsteem ufliaset. 04. Janewoore: Yumeno Kyūsaku, jaapaans skriiwer († 1936) 25. Janewoore: Nakamura Kenkichi, jaapaans dachter († 1934) 13. Febrewoore: Georg Schrimpf, tjiisk konstmooler († 1938) 01. Marts: Okamoto Kanoko, jaapaans skriiwer († 1939) 16. April: Charlie Chaplin, ingels schauspeler an regisöör († 1977) 20. April: Adolf Hitler, Diktaator fan't Dütsk Rik († 1945) 26. April: Ludwig Wittgenstein, uasterriks filosoof († 1951) 23. Jüüne: Anna Achmatowa, rüs-sowjeetisk lyriker an auerseeter († 1966) 05. Jüüle: Jean Cocteau, fraansöösk skriiwer, regisöör, choreograaf, konstmooler († 1963) 26. September: Martin Heidegger, tjiisk filosoof († 1976) 15. Nofember: Manuel II., köning faan Portugal († 1932) 10. Marts: Johannes IV.,


(fe.) 1960 wiar det söstigst juar faan det 20. juarhunert. At juar wiar en skregeljuar. (mo.) 1960 wus dåt süstist iir foon dåt 20. iirhunert. (hf.) 1960 waos dat sustist iir foon dat 20. iirhonert. 01. Janewoore: Fraansöösk Kameruun wurd suwereen. 27. April: Toogo wurd suwereen; Sylvanus Olympio wurd de iarst president faan't lun. 01. August: Beniin wurd suwereen. 05. August: Burkiina Faaso wurd suwereen. 25. August-11. September: Sööwentanjst Olympisk Somerspalen wiar uun Room. 08. Nofember: Presidentskapswool uun dön Ferianigt Stooten: wool faan John F. Kennedy tu a president. 12. Deetsember: Keith Holyoake wurd weler premier-minister faan Nei-Sialun. dootem ünbekäänd Det MKSA-süsteem uun a füsiik woort faan't SI-süsteem ufliaset. 23. Febrewoore: Naruhito, keiser faan Jaapaan. 26. Marts: Axel Prahl, dütsk Spölster en Musikant.


Ampere [amˈpɛɐ̯] as en ianhaid uun a füsiik mä det tiaken "A", an as näämd efter di fransöösk füsiiker André-Marie Ampère. Uun't SI-süsteem stäänt Ampere för't elektrisk struummäächt I. Det ianhaid woort ööders üs di nööm „Ampère“ saner accent grave skrewen. 1 Ampere (A) as det määcht faan en likstruum, diar tesken tau struumfeerern, diar 1m paraleel luup, üüb en lengde faan 1m en krääft faan 2 × 10−7 Newton ütjmaaget. Sodenang as det magneetisk grünjmiat μ0 genau 4 · π × 10−7 H/m. 1 Ampere struum lääpt, wan en elektrisk lääs faan 1 Coulomb per Sekund troch en wiir skebet woort: 1 Ampere = 1 Coulomb per Sekund 1 A = 1 C s = 1 C ⋅ s − 1 {\displaystyle 1A=1{\frac {C}{s}}=1C\cdot s^{-1}}


At elektrisk struummäächt uf uk man ianfach a struum sait di, hüföl elektrisk lääs uun en was tidj skebet woort. Struum woort uun Ampere (A) meeden. Det formeltiaken I {\displaystyle I} komt faan "intensiteet". Elektrisk struum hää en struummäächt faan 1 A, wan uun 1 Sekund 6,24150948 ·1018 elementaar lees (det as so föl üs 1 Coulomb) troch en wiir skebet wurd. För en konstant lääs Q {\displaystyle {Q}~} uun det tidj t {\displaystyle {t}~} woort det struummäächt I {\displaystyle {I}~} so bereegent: I = Q t {\displaystyle \quad I={\frac {Q}{t}}}


Fögler, (mo.) Föögle, (ha.) Finken (Aves) san en klas faan diarten mä jügen an en nääb. A miasten kön flä. Jo lewe üüb arke kontinent. At wedenskap am a fögler het Ornitologii. Daalang käänt'am 10.350 slacher. Elefantenfögler (Aepyornithiformes) † Kiiwifögler (Apterygiformes) Casuariiformes Moafögler (Dinornithiformes) † Nandufögler (Rheiformes) Strausenfögler (Struthioniformes) Tinamufögler (Tinamiformes) Gripfögler (Accipitriformes) Aegotheliformes Anen an Ges (Anseriformes) Siilfögler (Apodiformes) Wiiduufögler (Bucerotiformes) Naachtswaalkenfögler (Caprimulgiformes) Cariamiformes Kuben an Waadfögler (Charadriiformes) Straalfögler (Ciconiiformes) Müsfögler (Coliiformes) Düüwenfögler (Columbiformes) Coraciiformes Kukütjfögler (Cuculiformes) Eurypygiformes Falkenfögler (Falconiformes) Hanenfögler (Galliformes) Siadükerfögler (Gaviiformes) Kraanekfögler (Gruiformes) Leptosomiformes Mesitornithiformes Musophagiformes Nyctibiiformes Hoatzin (Opisthocomiformes) Trapenfögler (Otidiformes) Podargiformes Sjongfögler (Passeriformes) Peelekaanfögler (Pelecaniformes) Phaethontiformes Flamingofögler (Phoenicopteriformes) Holthakerfögler (Piciformes) Dükerfögler (Podicipediformes) Sturemfögler (Procellariiformes) Popegein (Psittaciformes) Pteroclidiformes Pinguinfögler (Sphenisciformes) Steatornithiformes Kadüülfögler (Strigiformes) Suliformes Kolibrifögler (Trochiliformes) Trogoniformes Det as en ringen fögel, diar sin aanj nääst beskat. En iaragen fögel skal a nääb uf! Leewer ään fögel uun a poon, üs tjiin uun a loft. Commonskategorii: Fögler – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Fögler Dåt uurset ap faan Johannes Petersen Christian Ludwig Brehm Reinhard Arfsten, Föhrer Vogelbuch, Heide/Holstein, 2.aplaag, 1969 Breipot 9, fering-öömrang fögelnöömer Marie Tångeberg, Föögle önj Nordfraschlönj, Risem-Lunham, 1992 Volkert Faltings an Reinhard Jannen: Fering-Öömrang Spreegwurdleksikon, Hüsem 2012


Di elektrisk Stroomstarkhair of iinfach di Stroom sair sa fuul üs dit, hurfuul elektrisk Leer ön hok Tir stjüürt uur. Di Stroom uur üs Ampere (A) meten en notiaret. Dat Formelteeken "I" kumt fan "Intensiteet". Elektrisk struum hää en struummäächt faan 1 A, wan uun 1 Sekund 6,24150948 ·1018 elementaar Leer (dit es sa fuul üs 1 Coulomb) döör en Wiir stjüürt uur. Wan di Leer Q {\displaystyle {Q}~} ön en Tir t {\displaystyle {t}~} konstant es, da uur di Stroomstarkhair I {\displaystyle {I}~} sa bireeknet: I = Q t {\displaystyle \quad I={\frac {Q}{t}}}


André-Marie Ampère (* 20. Januwaari 1775 ön Lyon, Frankrik; † 10. Juuni 1836 ön Marseille) wiar en franzk Füüsiker en Mathemātiker. Di Stroomstarkhair Ampere heer höör Noom eeđer höm fingen. Tö Iaren fan Ampère es dat Maat fuar di elektrisk Stroom ön't SI-Maatensüsteem „Ampere“ (Teeken A) nēmt uuren. Ampère sin Noom es ön di Eiffeltorn önslain uuren. Sent 1935 drait en Barig üp di Muun di Noom "Mons Ampère". Rochts ön des Skelt sjocht em Ampère sin Naam ön di Eiffeltorn. Sin Aalernhüs es deling en Museeum uuren. Dat Greev fan Ampère en sin Dreeng Commons: André-Marie Ampère – Saamling fan Skelter en Videos Di 72 Noomen ön di Eiffeltorn (Dütsk)


Füsikaalisk chemii as ian faan trii ufdialangen faan't wedenskap faan a chemii. Jo ööder tau het orgaanisk chemii an anorgaanisk chemii. Di nööm sait at al, dat diar en auergung tu't füsiik as. At füsikaalisk chemii onersjükt eegenskapen faan materioolen an hör feranrangen, an beskraft jodiar eegenskapen mä matemaatisk formeln. Teoreetisk chemii Cheemisk termodünaamik Kineetik Spektroskopii Elektrochemii Suspensjoon (sölring)


Şalom (Hebreews: שָׁלוֹם, Nuurdfresk: Frees) as en bleed uun Istanbul, Türkei. Şalom (Türkisk) Şalom (Ladino)


At Franklin (Fr) as det ianhaid för't elektrisk lääs Q uun't elektrostaatisk CGS-süsteem. Hat as näämd efter di amerikoonsk wedenskapsmaan Benjamin Franklin. Statcoulomb (statC) electrostatic unit of charge (ESU) Q = k C − 1 / 2 ⋅ F 1 / 2 ⋅ r {\displaystyle Q=k_{\mathsf {C}}^{-1/2}\cdot F^{1/2}\cdot r} Diarbi as F at krääft, r di wai tesken tau lees an kC det Coulomb-taal (= 1 uun't CGS-ESU-Süsteem) 1 F r = 1 10 c m ⋅ A ⋅ s s ≈ 3,335 641 ⋅ 10 − 10 C {\displaystyle {\begin{aligned}1\mathrm {Fr} &={\frac {1}{{\mathsf {10}}\,c}}\;{\frac {\mathsf {m\cdot A\cdot s}}{\mathsf {s}}}\\&\approx 3{,}335641\cdot 10^{-10}\;{\mathsf {C}}\end{aligned}}} Diarbi as c {\displaystyle c} at faard faan't laacht.


At kanadagus (Branta canadensis) as en fögel an hiart tu at onerfamile ges an swaanen (Anserinae). Kanadagus mä göösken Ai faan Branta canadensis - MHNT Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Kanadages Wikispecies hää en artiikel tu: Kanadages


At faard faan't laacht sait, hü gau at laacht of elektromagneetisk waagen uun a leesag rüm san. Iar mend'am, det faard faan't laacht wiar saner aanj. Sant Heinrich Hertz witj'am, dat det so amanbi 300.000.000 m/s san. Sant 1983 as uk di meeter fäästlaanj üs di wai, di det laacht uun a leesag rüm för di 299 792 458st dial faan en sekund brükt . Sodenang as det faard faan't laacht: c = 299 792 458 meeter sekund {\displaystyle c\,=\,299\,792\,458\ {\frac {\text{meeter}}{\text{sekund}}}\,} Det san ~ 1.079.252.849 km/h. CODATA: Fundamental physical constants: speed of light in vacuum. Commonskategorii: faard faan't laacht – Saamlang faan bilen of filmer


At Kanin (wil kanin) (Oryctolagus cuniculus) hiart tu at Haasenfamile (Leporidae) an as en tetjdiart. Wil Kanin Hüskanin En wil kanin üüb Oomram. Commonskategorii: Kaninen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Kaninen


At elektrisk fialmäächt (E) as en vektoriel grate uun a elektrostaatik an elektrodünaamik an beskraft det elektrisk fial. Hat koon krääft (F) üüb en elektrisk lääs (Q) ütjööwe. E → = F → q {\displaystyle {\vec {E}}={\frac {\vec {F}}{q}}} q {\displaystyle q} stäänt för en letj lääs, an F → {\displaystyle {\vec {F}}} as det krääft üüb detdiar lääs. Det SI-ianhaid för E → {\displaystyle {\vec {E}}} as Newton per Coulomb of Volt per Meeter. Det hinget so tuup: N C = W s A s ⋅ 1 m = V m {\displaystyle \mathrm {{\frac {N}{C}}={\frac {W\,s}{A\,s}}\cdot {\frac {1}{m}}={\frac {V}{m}}} } of N C = J m C {\displaystyle \mathrm {{\frac {N}{C}}={\frac {J}{m\,C}}} }


Kansas [ˈkænzəs] as en diiljstoot foon da Feriind Stoote. E diiljstoot läit önj mal foon't lönj. Dåt heet 2.913.314 manschne (2019). E hoodstää foon e diiljstoot as Topeka. E diiljstoot läit önj e Great Plains. Da tiin grutst stääse önj e diiljstoot san: Kansas heet 105 counties: Kiik uk deer: List foon counties önj Kansas AL AN AT BA BT BR BB BU CS CQ CK CN CA CY CD CF CM CL CR DC DK DP DG ED EK EL EW FI FO FR GE GO GH GT GY GL GW HM HP HV HS HG JA JF JW JO KE KM KW LB LE LV LC LN LG LY MN MS MP ME MI MC MG MR MT NM NO NS NT OS OB OT PN PL PT PR RA RN RP RC RL RO RH RS SA SC SG SW SN SD SH SM SF ST SV SU TH TR WS WB WA WH WL WO WY USA: States, citypopulation.de USA: Kansas, citypopulation.de 38.416666666667-98.383333333333Koordinaaten: 38° 25′ N, 98° 23′ W


At elektrisk späänang as en grate uun a füsiik. Det dää uun, hüföl elektrisk werk (= energii) nuadag as, am en elektrisk lääs faan en elektron of ion uun en elektrisk fial tu skebin. Det Formeltiaken U komt faan latiinsk urgere (trak of pui). Uun't SI-süsteem woort at späänang uun't ianhaid Volt (V) efter Alessandro Volta beskrewen. Späänang entstäänt uun a natüür troch rofin, so üs bi en laid, huar onerskiaselk loft bienööder rofet. Uun a technik woort späänang miast troch induksion häärsteld. Bi en baterii entstäänt späänang troch en cheemisk reaksion. För a hüshual woort uun föl lunen en späänang faan 220 V paroot steld, uun ööder lunen oober 110 V. Grater maskiinen brük dreistruum mä 380 V. Wan maskiinen uun a gang san, suragt det späänang för struum. Det späänang woort bereegent ütj det elektrisk werk (= energii) W A B {\displaystyle W_{\mathrm {AB} }\,} (uun Joule of Wattsekunden of Newtonmeeter) an det elektrisk lääs (Q) (uun Coulomb). Ütj W = F → ⋅ s → {\displaystyle W={\vec {F}}\cdot {\vec {s}}} an F → = E → ⋅ Q {\displaystyle {\vec {F}}={\vec {E}}\cdot Q\,} woort U A B = W A B Q {\displaystyle U_{\mathrm {AB} }={\frac {W_{\mathrm


Volt as det SI-ianhaid för't elektrisk späänang. Hat as näämd efter di italieensk füüsiker Alessandro Volta. Det ufkörtang as „V“. Volt as nian SI-grünjmiat, sodenang koon det mä ööder grünjmiaten beskrewen wurd. Det san: kg, m, s an A. 1 V = 1 k g m 2 A s 3 {\displaystyle \mathrm {1\,V=1\,{\frac {kg\,m^{2}}{A\,s^{3}}}} } 1 Volt (V) as det späänang U {\displaystyle U} bi en struumfeerer, di bi en struum I {\displaystyle I} faan 1 Ampere (A) en efekt P {\displaystyle P} faan 1 Watt (W) hää. [ U ] S I = V = J C = W A = k g ⋅ m 2 s 3 ⋅ A {\displaystyle [U]_{SI}=\mathrm {V} ={\frac {\mathrm {J} }{\mathrm {C} }}={\frac {\mathrm {W} }{\mathrm {A} }}={\frac {\mathrm {kg} \cdot \mathrm {m} ^{2}}{\mathrm {s} ^{3}\cdot \mathrm {A} }}\,} Det formel het U = W Q {\displaystyle U={\frac {W}{Q}}} „Späänang as werk per lääs“


Elektrisk werk as uun a füsiik det auerdreegen faan energii troch elektrisiteet. Det formeltiaken as E (faan "energii") an det ianhaid as Wattsekund (Ws) of Joule (J). 1 Ws = 1 J. Uun a hüshual werket'am oober mä Kilowattstünj (kWh). 1 kWh = 3.600.000 Ws, 1 Ws ≈ 2,778·10−7 kWh. Det elektrisk energii E {\displaystyle E} of uk elektrisk werk W {\displaystyle W} woort bereegent ütj elektrisk späänang U {\displaystyle U} , struummäächt I {\displaystyle I} an tidj t {\displaystyle t} : E = U ⋅ I ⋅ t {\displaystyle E=U\cdot I\cdot t} Elektrisiteet Energii Werk


Energii (faan greks εν en „banen“ an ἔργον ergon „werke“) as en wichtag grate uun a füsiik an spelet en grat rol uk uun a technik, chemii, biologii an wiartskap. Hör SI-ianhaid as Joule (J). En wichtag natüürgesets sait, dat energii ei ferleesen gung koon. Hat koon oober hör skak feranre. Energii woort miast üs werk W {\displaystyle W} betiakent an bereegent ham ütj krääft F {\displaystyle F} an wai s {\displaystyle s} W mechaanisk = F ⋅ s {\displaystyle W_{\text{mechaanisk}}=F\cdot s} Uun a elektrotechnik saat energii (elektrisk werk) ham ütj späänang U {\displaystyle U} , struummäächt I {\displaystyle I} an tidj t {\displaystyle t} tuup: E elektrisk = U ⋅ I ⋅ t {\displaystyle E_{\text{elektrisk}}=U\cdot I\cdot t} Am so muar energii E {\displaystyle E} ik iinsaat, am so muar mase m {\displaystyle m} koon ik reer. v {\displaystyle v} as at faard E k i n e e t i s k = 1 2 m v 2 {\displaystyle E_{\mathrm {kineetisk} }\,=\,{\tfrac {1}{2}}mv^{2}\,} . Uun en mase m {\displaystyle m} raut energii efter det formel E uun rau = m c 2 {\displaystyle E_{\text{uun rau}}=m\,c^{2}\,} Diarbi as c {\displaystyle c} at faard faan't laacht.


Di artiikel werk jaft at noch ei. Luke irst ans diar: Elektrisk werk Energii


At Kanuut, Knuut (Calidris canutus) as en slach faan fögler uun't famile faan a Snepen (Scolopacidae). Huar jo enkelt onerslacher föörkem. Ai faan Calidris canutus Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Kanuuten Wikispecies hää en artiikel tu: Kanuuten


Aur dat CGS-Süsteem heer di Füüsikers jam ön't Jaar 1874 internatsjonaal iinigt. Dat Süsteem kām ön Engelön üt en meent sa fuul üs: centimeter, gram, second. Dat "Gauß-Süsteem" becht üp't CGS-Süsteem āp. 1889 kām dat MKS-Süsteem, en dit meent sa fuul üs meter, kilogram, second. Dat MKS-Süsteem blef bit hentö't Jaar 1960, en da kām dat SI-süsteem.


Joule [dʒuːl] (J) as en SI-ianhaid för a füsikaalisk gratin energii, werk an waremk. Hat as näämd efter James Prescott Joule. Joule koon am bereegne mä a SI grünjmiaten kg, m an s: 1 J = 1 k g m 2 s 2 {\displaystyle \mathrm {1\,J=1\,{\frac {kg\,m^{2}}{s^{2}}}} } 1 Joule as det energii, am en mase faan 0,102 kg (det as so föl üs en toofel sakelaad) 1 meeter huuchtulaften (= 1 Newtonmeeter) am 1 sekund loong di efekt faan 1 Watt aptubringen, det as so föl üs en minskelk hart koon (= 1 Wattsekund) wan bi en späänang faan 1 V 1 sekund loong en struum fan 1 A lääpt (= 1 Voltamperesekund) am 1 gram weeder faan 15 °C am 0,239 °C warmer tu maagin https://web.archive.org/web/20120412224653/http://www.ptb.de/cms/fileadmin/internet/publikationen/einheiten.pdf


Di efekt as en grate uun a füsiik an stäänt för energii (= werk) per tidj. Det formeltiaken uun't SI-süsteem as P {\displaystyle P} (faan ingelsk power), det SI-ianhaid as Watt. Di efekt P {\displaystyle P} bereegent ham ütj werk ΔW of energii ΔE an det tidj Δt : P = Δ E Δ t = Δ W Δ t . {\displaystyle P={\frac {\Delta E}{\Delta t}}={\frac {\Delta W}{\Delta t}}\ .} Bispal Woort en energii faan 1 kilowattstünj 1 stünj loong ferbrükt, do as di efekt 1 kilowatt. Woort detsalew energii uun en hualew stünj ferbrükt, do as di efekt tweisis so huuch, do san det 2 kilowatt. Am uun en tidj t en wai s mä det faard v jin det krääft F tu skaafin, as soföl energii P {\displaystyle P} nuadag: P ( t ) = F ( t ) s ( t ) t = F ⋅ v {\displaystyle P(t)={\frac {F(t)\,\mathrm {s} (t)}{\mathrm {t} }}=F\cdot v} Luke bi di artiikel Elektrisk efekt


E Karhiird (ap Tjüsk: Karrharde; ap Dånsk: Kær Herred) äs en Hiird önj Noordfräisklönj. Dat woord önj e tid foon e wikingere skååfed. E hiird heet elwen gemiinde: Ååchtoorp Braarep Ding-Sönj Humptoorp Kuurlem Kläksbel Lååselönj Läigem Leek Medelby Stääsönj Bloos önj e gemiinde Ding-Sönj, Stääsönj än Leek ward et Karhiirder spreegen. Moritz Momme Nissen (1822-1902) Oure hiirde önj Noordfräisklönj: Wisinghiird, Böökinghiird, Karhiird, Gooshiird.


At Sekund – faan lat. pars minuta secunda as en grünjmiat uun't SI-süsteem för at tidj. Uun a ualdai as't di 86.400st dial (24x60x60) faan a dai. Di dai as oober leewen ei likelung. Sodenang brükt a füsiik en beeder bestemang: 1 Sekund woort fäästlaanj üs det tidj, huar det Caesiumnuklid 133Cs 9.192.631.770-sis hör tustant anert. Diaram het detdiar sekund uk „atoomsekund“. 1 Attosekund = 0,000 000 000 000 000 001 Sekunden = 10-18 Sekunden 1 Femtosekund = 0,000 000 000 000 001 Sekunden = 10-15 Sekunden 1 Pikosekund = 0,000 000 000 001 Sekunden = 10-12 Sekunden 1 Nanosekund (ns) = 1000 Pikosekunden = 0,000 000 001 Sekunden = 10-9 Sekunden 1 Mikrosekund (µs) = 1000 Nanosekunden = 0,000 001 Sekunden = 10-6 Sekunden 1 Millisekund (ms) = 1000 Mikrosekunden = 0,001 Sekunden = 10-3 Sekunden 1 Sekund = 1000 Millisekunden 1 Minüüt = 60 Sekunden 1 Stünj = 60 Minüüten = 3600 Sekunden 1 Dai = 24 Stünjen = 1440 Minüüten = 86.400 Sekunden Bureau International des Poids et Mesures (Hrsg.): The International System of Units (SI) (PDF)


At kilogram as en SI-grünjmiat för't mase. Hat as bestemet troch det urkilogram, det as en silinder ütj Platin-Iridium. Hi woort uun Frankrik ferwaaret. Det ianhaid woort mä „kg“ ufkört. 1000 gram san 1 kilogram. 1000 kilogram san 1 ton. 1000 ton san 1 kiloton (kt). Commonskategorii: Kilogram – Saamlang faan bilen of filmer SI-süsteem


Karlsruhe as en krisfri stää önj dåt tjüsch bundeslönj Baden-Würtembärj. E stää läit önjt nordweesten foont bundeslönj, önj di Karlsruhe Regiiringsdistrikt. Jü stää heet 312.060 inboogere (2019). Dåt as en krisfri stää än uk e hoodstää foon e Lönjkris Karlsruhe. Germany: Baden-Württemberg, citypopulation.de


Ljouwert is jü hoodstää än gemiinde foon e prowints Fryslân in da Naaserlönje. Jü stää heet 92.460 inboogere (2018) än e gemiinde 124.499 inboogere (2021). Daheere stääse lade önj e gemiinde Ljouwert: Stääddiile foon e stää Ljouwert (wiken): Achter de Hoven Aldlân & De Hemrik (sunt 2018) Bilgaard Blitsaard Camminghabuorren Binnenstêd Faleriuskertier Fokseparkwyk (Westerparkwyk) Flietsône Frijheidswyk Heechterp-Skieringen Huzum (Neederlönjsch: Huizum) Huzum-West Muzykwyk / Transfaalwyk / Fûgelbuert Nijlân Oldegalileën / Blommebuert Oranjewyk Suderbuorren Skipsbuert Tsjerk Hiddes / Cambuursterhoek Westein Wielenpôle Kneppelfreed wus en forfål di 16. Mistmoune 1951: fryske spräkeaktiwiste protestiird fort ruchthüs bait Wilhelminaplein deeriinj, dåt bloots et Neederlönjsch önjt hüs brüked wårde köö. Jü politii inseet slüünjstooke iinj e aktiwiste. En unersäkingsütschut eefter e forfål reet, dåt di Fryske Spräke as manerhäidsspräke en ruchtstaatus heewe schölj. Commons: Ljouwert (stää) – Saamlang faan bilen of filmer Suuse, mårkinge än haanewisinge: Webside KNMI oer it waarstasjon Ljouwert Gemiddelde hoogte in N.A.P. van de belangrijkste gemeenten fan allesopeenrij.nl Netherlands: Friesland / Fryslân, citypopulation Friesland: Province in Netherlands, citypopulation.de Netherlands: Friesland / Fryslân, citypopulation.de


Los Angeles as en stää önjt ameerikaanisch bundeslönj California.


Kassel as en krisfri stää önj dåt tjüsch bundeslönj Hessen. Jü stää heet 201.048 inboogere (2020). Germany: States and Major Cities, citypopulation.de


Katharine (nåmd: Katriine) Ingwersen - tuläid di 17. August 1879 önj Deesbel, störwen di 17. Moi 1968 uk önj Deesbel, weer jü har hiil laawen schöljmäister wus. As doochter üt en üülj frasch famiili wörd's önj Deesbel önj e Böökinghiird tuläid. Heer heet's da jarste frasche uurde spräägen. Dåt wus en luk for di hiile frasche sååge, dåt Nis Albrecht Johannsen harn schöljmäister wörd, dan hi heet har e wäi tut frasch wised. Katharine wus awt schöljmäisterseminar önj Slaswik foon 1898 bit 1901. As's deer klåår wus, köm's eefter Deesbel tubääg. Heer heet Kathrine Ingwersen en manschneåler lung as liirerin önjt schölj uuged, heer heet's bit tu harn düüs booged. As jü eefter fjoueränfäärti iir pensioniird wörd, ging't jarst fåli lüüs! Ünferknüt, wiiken än klåårhooded bit tu da leeste deege, heet's har ma åål har kreefte for di frasche spräke, sååge än brük inseet, - önj e feriin, fort museum, fort kameedispal, for di frasche unerrucht. Dächte, bjarnesunge, ferteelinge (t.b. Di strid twasche wunter än uurs) än ai maner as fiiwäntwunti kameedistöögne, weerfoon da beeste maning tooche apfjard ouers nuch ai drüked wörden san bit aw "Jü reet et spal", heet's schraawen. Dåt Bundesverdienstkreuz heet's füngen, än as jü fiiwäntachenti


Elektrostaatik as en feenomeen uun a füsiik an befaadet ham mä't elektrisk lääs uun rau. Al loong witj am, dat was mateeriool letj lacht dialen uuntji koon. Det greks wurd elektron för rääf, huar det gud bi tu sen as, käänt am daalang uun a miast spriaken. Det krääft uun a elektrostaatik komt faan't elektrisk lääs an woort efter't gesets faan Coulomb bereegent. Det krääft komt üs böös letj föör, as oober uun ferglik mä't grawitatsion böös grat. So as det elektrisk krääft tesken en elektron an en proton 1040-sis grater üs det grawitatsioonskrääft diartesken. Det elektrodünaamik befaadet ham mä't elektrisk lääs uun faard. Commonskategorii: Elektrostaatik – Saamlang faan bilen of filmer


Rääf, uk baarnstian (lat. electrum of glaesum, ualgreks ἤλεκτρον ēlektron) as en mineraal. Det grünjlaag as harts faan näädelbuumer, woorskiinelk sjüüren, det witj am oober ei so nau. Elektrostaatik


Wat menst dü? di fögel det steed üüb a hidj


At Kauts (Strix aluco) as en fögelslach uun't famile faan a Kadüülen (Strigidae). Ai faan Strix aluco sylvatica - MHNT Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Kautsen Wikispecies hää en artiikel tu: Kautsen


Wat menst dü? det kraankhaid det grate uun a füsiik.


Krääft as en grate uun a füsiik an spelet en grat rol uun a mechaanik. Hat koon at faard faan dingen feranere of ferfurme. Troch krääft woort werk den an det energii faan dingen feranert. Enkelt slacher faan krääft haa en aanjen nööm: krääft faan't rofin, krääft faan't gewicht an sentrifugaalkrääft. Isaac Newton foonj uun't 17. juarhunert ütj, dat at krääft di grünj as, wan det faard faan dingen ham feranert. An do foonj hi ütj, dat at tu arke krääft en jinkrääft jaft ("actio = reactio"). Wan krääft at faard faan en ding fernanert, do koon det krääft auer di wai an det tidj bereegent wurd. Efter Newton sin ööder gesets täält för en mase m {\displaystyle m} an en konstant faardferanerang a {\displaystyle a} det reegel: F → = m a → {\displaystyle {\vec {F}}=m{\vec {a}}} Det woort uk bi det bestemang faan't ianhaid Newton düütelk: N = k g ⋅ m s 2 {\displaystyle \mathrm {\,N=kg\,\cdot {\tfrac {m}{s^{2}}}} } Hü krääft an werk tuuphinge, beskraft det "gulen reegel faan a mechaanik": W = F s {\displaystyle W=F\,s} Diarbi as W {\displaystyle W} at werk, F {\displaystyle F} at krääft an s {\displaystyle s} a wai. Wan det


Wat menst dü? Isaac Newton, di wedenskapsmaan det ianhaid för krääft uun a füsiik Newton-Skala, det miat för temperatuur Of menst dü ferlicht? Newtown Township PA


Newton [ˈnjuːtn̩] as uun a füsiik det SI-ianhaid för't krääft. Hat as näämd efter di ingelsk wedenskapsmaan Isaac Newton. 1 Newton (N) as fäästlaanj mä a SI-grünjmiaten kg, m an s: 1 N = 1 k g ⋅ m s 2 {\displaystyle 1\,\mathrm {N} =1\,{\frac {\mathrm {kg} \cdot \mathrm {m} }{\mathrm {s} ^{2}}}} Det ment, 1 N {\displaystyle 1N} as det krääft, wat dü brükst, am en mase faan 1 k g {\displaystyle 1kg} uun en tidj faan 1 s {\displaystyle 1s} ütj rau üüb en faard faan 1 m s {\displaystyle 1\,{\frac {\mathrm {m} }{\mathrm {s} }}} tu bringen. Auer det faardferanerang üüb a eerd g = 9 , 81 m s 2 {\displaystyle g=9,81{\frac {m}{{s}^{2}}}} grat as, as 1 N {\displaystyle 1N} sodenang uk det gewicht faan en mase faan 102 g (det as so föl üs en toofel sakelaad). Krääft


Keltisch (dt. Keltisch) as en spräkegrupe, jü hiirt tu dåt Indogermaansch. Tu dåt Keltisch wårde da eefterstönjene (uner-)spräkegrupe räägend: Ailönjkeltisch: Britanisch Waliisisch (gööl aw e koord) Kornisch (urangsch) Bretonisch (figelätj) Goidelisch Iirsk (gräin) Schotisch Gäälisch (ween) Manx (brün) Fååstlönjkeltisch: Galisch (ütstörwen) Henry Lewis, Holger Pedersen, A Concise Comparative Celtic Grammar, Göttingen 1989. Kim McCone, Towards a relative chronology of ancient and medieval Celtic sound change, Maynooth 1996. Donald MacAulay (ed.), The Celtic Languages, Cambridge 1992. Paul Russell, An Introduction to the Celtic Languages, Longman 1995 Kurse än uurdeböke foon keltische spräke


At faard (formeltiaken v, faan lat. Velocitas) as en grünjmiat uun a mechaanik. Hat sait uun, hü gau ham wat reert. Det faard bereegent ham ütj wai an tidj. Ianhaiden uun't SI-süsteem san meeter per sekund (m/s) of kilomeeter per stünj (km/h). Det gaust faard, wat wi kään, as det faard faan't laacht. Mä di wai s {\displaystyle s} an det tidj t {\displaystyle t} läät ham det madelt faard v {\displaystyle v} bereegne. v ¯ = s ( t ) t {\displaystyle {\bar {v}}={\frac {s\left(t\right)}{t}}} 1 kn = 1 sm/h = 0,5144 m/s = 1,852 km/h; 1 m/s = 3,6 km/h (genau) = 1,944 kn = 2,237 mph; 1 km/h = 0,2778 m/s = 0,540 kn = 0,6214 mph; 1 mph = 0,8690 kn = 0,44704 m/s (genau) = 1,609344 km/h (genau); 100 ft/min = 0,508 m/s (genau); c = 299.792.458 m/s (genau) = 1.079.252.848,8 km/h (genau). Commonskategorii: Faard – Saamlang faan bilen of filmer


Chemii ([çeˈmi:]; uk [ʃeˈmi:]) as en natüürwedenskap. Hat befaadet ham mä eegenskapen an feranrangen faan materioolen. Onersoocht wurd diarbi atoomen (t.b. iisen), moleküülen (t.b. weeder) an ionen (t.b. saalt). Orgaanisk chemii, befaadet ham mä karboon-ferbinjangen Anorgaanisk chemii, befaadet ham mä a cheemisk elementen Füsikaalisk chemii, befaadet ham mä a grünjlaagen faan chemii Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Chemie Wääblink-kataloog tu Chemii uun't Curlie Project (iar:DMOZ, üüb huuchsjiisk) Cheemisk reaksioon Cheemisk ferbinjang