A Midway-Eilunen of at Midway-Atol (hawaiiaans: Pihemanu) san en atol uun a nuurdelk Pasiifik. Jo hiar geograafisk tu a Nuurdwaastelk Hawaii-Eilunen an politisk tu a United States Minor Outlying Islands. Di nööm komt diarfaan, dat Midway sowat hualew wai leit tesken at US-Amerikoonsk waastküst an Jaapan. Bit 1993 wiar diar muar üs 2.000 soldooten iinsaat, daalang sant noch son 40 wedenskapslidj. Uun a Ööder Weltkriich wiar trinjam Midway en siasliak tesken Jaapan an a USA (4. bit 7. Jüüne 1942), diar faan Ameerikoo wonen wurden as. Uk leeder uun a Koreakriich an uun a Wjetnamkriich hää Midway noch en grat rol spelet. Daalang onerhäält Midway bluas noch en nuadfluuchplaats. Commonskategorii: Midway – Saamlang faan bilen of filmer Wikimedia Atlas: Midway – Geograafisk an histoorisk koorden


A Richel as en huuchsun mad a Waastfresk Eilunen, uasten faan Vlieland (Flylân). De Richel as ~ 1,5 km² grat, an leit ään kilomeeter uast-süüduast faan a uaster ääg faan Vlieland, üüb 53°17'30'' N an 5°8' U. Commonskategorii: Richel – Saamlang faan bilen of filmer


Bern as jü hoodstää foon jü Swaits. E stää läit önj't weesten foon't lönj. Deer booge 133.883 mansche (2018). Et as uk e hoodstää foon di Bern Kantoon. Et stää heet seeks stäädiile: Stäädiilj I unti Innere Stadt. Et heet 5 kwartiire: Rotes Quartier, Gelbes Quartier, Grünes Quartier, Weisses Quartier, Schwarzes Quartier. Stäädiilj II unti Länggasse-Felsenau. Et heet 6 kwartiire: Engeried, Felsenau, Neufeld, Länggasse, Stadtbach, Muesmatt. Stäädiilj III unti Mattenhof-Weissenbühl. Et heet 6 kwartiire: Holligen, Weissenstein, Mattenhof, Monbijou, Weissenbühl, Sandrain. Stäädiilj IV unti Kirchenfeld-Schosshalde. Et heet 6 kwartiire: Kirchenfeld, Gryphenhübeli, Brunnadern, Murifeld, Schosshalde, Beundenfeld. Stäädiilj V unti Breitenrain-Lorraine. Et heet 5 kwartiire: Altenberg, Spitalacker, Breitfeld, Breitenrain, Lorraine. Stäädiilj VI unti Bümpliz-Oberbottigen. Et heet 4 kwartiire: Bümpliz, Oberbottigen, Stöckacker, Bethlehem. Switzerland: Cantons and Cities, citypopulation.de


Coquille spriak of Boower-Coquille spriak (aanj nööm: ? ; ingelsk: Coquille, Upper Coquille, Mishikhwutmetunee) as det atapaskisk spriak faan't Coquille fulk (Miciqwutme tunne) uun Nuurd-Ameerikoo. Snaaket wurden as det fööraal uun Oregon (boower üüb Coquille River) uun a Feriand Stooten faan Ameerikoo. Coquille Flores Creek Oner-Coquille (Lower Coquille) as Coos spriak faan a Penuti spriaken https://web.archive.org/web/20110604190121/http://www.language-archives.org/language/coq G.H. Abbott (researcher), Upper Coquille vocabulary, 2010. Survey of California and Other Indian Languages. James Owen Dorsey (researcher), Coquille Thompson (consultant), Soloman (speaker), Upper Coquille (Miciqwutme tunne) vocabulary and grammatical notes, 2010. Survey of California and Other Indian Languages.


At Griend (waastfresk: It Gryn) as en huuchsun mad a Waastfresk Eilunen, süüden faan Terschelling (Skylge) an nuurden faan't stääd Harns (Harlingen). Hi as 0,82 km² grat an leit üüb 53°15'07'' N an 05°15'13'' U. Griend as bekäänd för sin fögelwelt. Commonskategorii: Griend – Saamlang faan bilen of filmer


At Rif (waastfresk uk: Rif) as en huuchsun mad a Waastfresk Eilunen, nuurden faan't saarep Nes uun't gemeen Noardeast-Fryslân. Hi as son 2,5 km lung an leit üüb 53°28'27'' N an 06°02'13'' U. Naibi leit at Engelsmanplaat. Commonskategorii: Rif (Eilun) – Saamlang faan bilen of filmer


At Engelsmanplaat (waastfresk: De Kalkman) as en huuchsun mad a Waastfresk Eilunen, nuurden faan't saarep Nes uun't gemeen Noardeast-Fryslân. Hi as son 1 km lung an 1 km briad an leit üüb 53°27'08'' N an 06°03'19'' U. Naibi leit at Rif. Commonskategorii: Engelsmanplaat – Saamlang faan bilen of filmer


Simonszand as en huuchsun mad a Waastfresk an a Uastfresk Eilunen uasten faan Schiermonnikoog (Skylge). Hi as 0,5 km² grat an leit üüb 53°30'45'' N an 06°24'30'' U. Üüb det loftbil san tu sen, faan waast tu uast: uasterääg faan Schiermonnikoog Simonszand Rottumerplaat Rottumeroog süüdelk diarfaan: Zuiderduintjes waasterääg faan Borkum Commonskategorii: Simonszand – Saamlang faan bilen of filmer


Rottumerplaat as en ünbewenet eilun mad a Waastfresk an a Uastfresk Eilunen uasten faan Schiermonnikoog (Skylge). Hat as 7,82 km² grat an leit üüb 53°32'15'' N an 06°29'15'' U. Üüb det loftbil san tu sen, faan waast tu uast: uasterääg faan Schiermonnikoog Simonszand Rottumerplaat Rottumeroog süüdelk diarfaan: Zuiderduintjes waasterääg faan Borkum Commonskategorii: Rottumerplaat – Saamlang faan bilen of filmer


Rottumeroog (waastfresk: Rottumereach) as en ünbewenet eilun mad a Waastfresk an a Uastfresk Eilunen uasten faan Schiermonnikoog (Skylge). Hat as 2,5 km² grat an leit üüb 53°32' N an 06°35' U. Üüb det loftbil san tu sen, faan waast tu uast: uasterääg faan Schiermonnikoog Simonszand Rottumerplaat Rottumeroog süüdelk diarfaan: Zuiderduintjes waasterääg faan Borkum Commonskategorii: Rottumeroog – Saamlang faan bilen of filmer


A Zuiderduintjes (waastfresk: Suderdúntsjes) san en ünbewenet eilun mad a Waastfresk an a Uastfresk Eilunen uasten faan Schiermonnikoog (Skylge) an süüden faan Rottumeroog. Hat as 0,75 km² grat an leit üüb 53°21'20'' N an 06°35'20'' U. Üüb det loftbil san tu sen, faan waast tu uast: uasterääg faan Schiermonnikoog Simonszand Rottumerplaat Rottumeroog süüdelk diarfaan: Zuiderduintjes waasterääg faan Borkum Commonskategorii: Zuiderduintjes – Saamlang faan bilen of filmer


Umpqua spriak of Boower-Umpqua spriak (aanj nööm: ? ; ingelsk: Upper Umpqua, Umpqua Indian Language, Etnemitane) as det atapaskisk spriak faan't Boower-Umpqua fulk uun Nuurd-Ameerikoo. Snaaket wurden as det fööraal uun Oregon (boower üüb Umpqua River) uun a Feriand Stooten faan Ameerikoo. http://multitree.linguistlist.org/codes/qhk Oner-Umpqua (Lower Umpqua) as Siuslaw spriak faan a Penuti spriaken http://www.native-languages.org/umpqua.htm Leo Joachim Frachtenberg, Lower Umpqua texts and Notes on the Kusan dialects


A Yukon River (fransöösk Fleuve Yukon) as en struum uun't kanaadisk prowins Yukon an uun a US-Amerikoonsk bundesstoot Alaska. San hood leit uun't nuurdelk British Columbia, an san müs uun't Beringsia. Di nööm komt faan't Gwich'in wurd Yu-kun-ah („Grat Struum“). Uk uun ööder spriaken faan fulken uun a nuurd het hi grat struum: Yookkene, Yukkhane (Koyukon) Yookkene, Yukkhane (Deg Hit'an) Tágà Shäw (Southern Tutchone) Tagé Cho (Northern Tutchone) Niga-to (Tanana) Chu kon’dëk (Hän) Kuigpak (Central Alaska Yupik (Yupiit)) Iintoochregiuun Uun't Yukon-Charley Rivers National Preserve Five Finger Rapids Müs faan a Klondike (lachts) iin uun a Yukon USGS: Environmental and Hydrologic Overview of the Yukon River Basin, Alaska and Canada (PDF; 6,5 MB) Commonskategorii: Yukon River – Saamlang faan bilen of filmer


Wat menst dü ? Yukon River Yukon (Teritoorium)


58-178Koordinaaten: 58° N, 178° W At Beringsia as en sia tesken Alaska an Sibiirien. Hat woort noch tu a Pasiifik reegent. Efter nuurden tu gongt hat mä't Beringstruat uun't Tschuktschensia auer, diar al tu't Arktisk Sia reegent woort. At süüdelk grens maaget det eilunkeed faan a Alëuten ütj. Commonskategorii: Beringsia – Saamlang faan bilen of filmer


A Aleuten of uk Alëuten, (ingelsk Aleutian Islands [əˈljuːʃən ˈaɪləndz], aleutisk Tanam Unangaa, rüsk Алеутские острова) san en keed faan wulkaaneilunen tesken Alaska an Sibiirien. Jo dial at Beringsia uun't nuurden faan a eegentelk Pasiifik uun't süüden uf. Tu a Aleuten hiar son tauhunert eilunen, diar tu sköölen tuupfaadet wurd (faan uast tu waast): tu USA : Fox Islands Krenitzin Islands Andreanof Islands Delarof Islands Near Islands Semichi Islands Rat Islands Islands of Four Mountains tu Ruslun : Komandööreilunen Commonskategorii: Aleuten – Saamlang faan bilen of filmer


At Beringstruat (ingelsk Bering Strait, rüsk Бе́рингов проли́в/Beringow proliw) as en siaengde tesken Alaska uun't uasten an Sibiirien uun't waasten. Hat as det ferbinjang faan't Beringsia (Pasiifik) uun't süüden mä't Tschuktschensia (Arktisk Sia) uun't nuurden. Hat as näämd efter Vitus Bering, di diar 1728 trochsiild. Al sant muar üs hunert juaren jaft'at di ploon för en tunel oner't Beringstruat, man diar as noch niks faan wurden. Commonskategorii: Beringstruat – Saamlang faan bilen of filmer


Tolowa spriak (aanj nööm: ? ; ingelsk: Tolowa language, Hawuwut) as det atapaskisk spriak faan't Tolowa fulk uun Nuurd-Ameerikoo. Snaaket woort det faan amanbi 4 (1994) minsken fööraal uun Oregon an Kalifornien uun a Feriand Stooten faan Ameerikoo. chusne maan trunxai wüf hltsu hünj hlen witj hlshun suart hlsrik ruad hltsu gül xwetʼe san chagutlsri muun tutlxut weeder hlaʼ ian naxai tau taqe trii dunchʼi sjauer shwela fiiw http://www.native-languages.org/tolowa.htm http://linguistics.berkeley.edu/~survey/languages/tolowa.php


En plaatkoord (Plate-Carrée-Projeksion, faan fransöösk plate carrée „flaak rochthuk“) as en wai, am en bil faan en kuugelflaak üüb en rochthuket stak papiir tu auerdreegen. För en koord faan a eerd bedüüdet det, dat a winkelgratin erhäälen bliiw. Man det furem faan en geograafisk objekt feranert ham am so muar, je naier dü tu a nuurd- of süüdpuul komst. Diaram sä t.b. Greenlun of Antarktikaa üüb en plaatkoord föl grater ütj, üs jo würelk san. An a nuurdpuul as nään ponkt, hi as en streg, jüst so lung üs a ekwaator. För lunen tesken a pulaarkreiser (~66,5° nuurd an süüd) san plaatkoorden gud tu brüken, man för a puulregiuunen duug jo ei. Commonskategorii: Plaatkoord – Saamlang faan bilen of filmer Nuurdpuul


A Nuurdpuul faan a eerd as di nuurdermiast ponkt. Aal a meridiaanen luup diar hen. Hi as di nuurdelk dreipont faan't eerdaaks. At regiuun trinjam a nuurdpuul as a Arktis. Hi woort miast üs geograafisk nuurdpuul betiakent, auer't uk noch en magneetisken nuurdpuul* jaft. Det as di ponkt, huar at magneetfial faan a eerd di nuurdelk madelponkt hää. * Füsikaalisk sen as a magneetisk nuurdpuul eegentelk en süüdpuul, auer a nuurdpuul faan en kompaasnäädel diar hen wiset. Commonskategorii: Nuurdpuul (eerd) – Saamlang faan bilen of filmer


Di Stadler Flirt (Ain Skriifwiis FLIRT fuar «flinker leichter (jer üs innovativer, nü man Intercity- und) Regional-Triebzug») waar fan di Swaits Iirsenbaanfabriik Stadler Rail fuar di S-Baan en Regionaaltochen üttaacht. Ja haa en liig Böört, wat fan fuarn bit achtern lik döör giar. Des es en gurt Forskel tö di Alstom Coradia LINT, wat üs 54-Meeter-Toch ek fuul leenger üs di Stadler FLIRT Akku (46 m) es. Di FliRT es fan di GTW (Gelenk-Triebwagen) uuren, wat en Öndreftswain mermung di Wainer fuar di Liren her. Em kür bi des Toch di Diesel-Öndreft ütbech en en Elektro - "Köörsler" iinseet. Di Taukraft-Tochen, wat mung Dieselelektro en Elektro omstel ken uur jit langsen sa becht. Normaalerwiis lapt di Stadler FLIRT me Stroom fan en Köörwiir. Di elektrisk Toch es me 160 km/h en aur di Maaten wakeri Regionaaltoch. Sent di trēr Reeg uur des Wainer uk me dieselelektrisk Öndreft en üs Taukraft-Wainer önböören. Sent 2018 jeft et uk di FLIRT Akku, wat Stroom fuar sin Baterii önerwai fan Köörwiir fo ken. Fan des Maskiinen, wat me ombi 2x 500 kW laap heer dit Lön Sleeswig-Holstiin 55 Stek bistelt, wat fan 2023 ön ön di litjer Streeken mung Hüsem en Kiel, Kiel -


Tututni spriak (aanj nööm: ? ; ingelsk: Tututni language, Rogue River language) as det atapaskisk spriak faan't Tututni fulk uun Nuurd-Ameerikoo. Snaaket wurden as det fööraal uun Süüdwaast-Oregon uun a Feriand Stooten faan Ameerikoo. tisne maan tsaxe wüf łi hünj łki witj łshin suart łsuk ruad łtsu gül xashi san chaghalsi muun tulxata weeder łasha ian naxe tau take trii tunchi sjauer shwula fiiw http://www.ethnologue.com/show_language.asp?code=ctc http://www.native-languages.org/tututni.htm


Dr. Carl Häberlin Volkstrachten der nordfriesischen Inseln v. Anfang des XVIII. b. Anfang d. XIX. Jahrhunderts Mohr u. Dutzauer, Leipzig [i] Volkstrachten d. nordfriesischen Inseln v. Anfang d. XVIII. b. Anfang d. XIX. Jahrhunderts Herausgegeben von Dr. Häberlin, Wyk Verlag von Mohr & Dutzauer, Leipzig [ii] En Kone til Alters paa Oen Ammerum. Eine Frau zur Communion auf Insel Ammerum. [iii] En Brud paa Oen Ammerum. Eine Braut auf der Insel Ammerum. [iv] En Kone til Alters paa Oen Ammerum. Eine Frau zur Communion auf Insel Ammerum. [v] En Kone til Kirke paa Oen Ammerum. Eine Frau zur Kirche auf der Insel Ammerum. [vi] Et frisisk Fruentimmer paa Oen Föhr. Friesisches Mädchen auf der Insel Föhr. udgivet af J. Rieter. [vii] En frisisk Kone i Pynt paa Oen Föhr. Eine friesische Frau in Putz auf der Insel Föhr. [viii] Frau A. I., geb. 1740 auf Hamburger Hallig. [ix] En Kone til Alters paa Oen Föhr. Eine Frau zur Communion auf der Insel Föhr. [x] En Kones Dragt til Alters at see bagfra, paa Oen Föhr. Einer Frauen Anzug zur Communion, von hinten zu sehen, auf der Insel Föhr. [xi] En ung Kone paa Oen Föhr. Eine junge Frau auf der


Galice-Applegate spriak of Galice spriak (aanj nööm: ? ; ingelsk: Galice - Applegate or Applegate - Galice language, Galice language) as det atapaskisk spriak faan't Galice-Applegate fulk uun Nuurd-Ameerikoo. Snaaket wurden as det fööraal uun Süüdwaast-Oregon (Galice Creek an Applegate River) uun a Feriand Stooten faan Ameerikoo. Taltushtuntede (Galice) Dakubetede (Applegate, Nabiltse) http://www.ethnologue.com/show_language.asp?code=gce http://multitree.org/codes/gce.html


Marie Tångeberg (beeren Siewertsen, * 8. Oktober 1924 ön di Marienkoog) es en nuurđfriisk Pedagoogin en Autoorin. Jü es bikeent fuar höör Aarber fuar di Nuurđfriisk Spraak, fuaral Frasch. Jü wiar di bööwerst Skuulmaister bi di Skuul fan Risem. Ön di jerst Jaaren aarberti Marie Tångeberg fuaral ön Önerrocht fuar di Deensk Spraak en Kultuur. Ön't Jaar 1956 uur jü di bööwerst Skuulmaister, en 1961 maaketi jü di jerst friisk Mooderspraakenskuul diarfan. Di "Deensk Menerhair" en di Kultusminister sair nönt diartöögen. Fan Marie Tångeberg sen uk Boker ütdönen uuren. Des sen ön Mooringer Spreekwiis skrewen, sa üs dit ön do Böökinghiart trinjom Risem-Loonham spreeken uur. Föögle önj Nordfraschlönj (Fügler ön Nuurđfriislön). Foriining for Nationale Friiske, Risem-Lunham/Risum-Lindholm 1992 Söl önj bile an tääle (Söl(?) ön Skelter en Fortelings). Nordfriisk Instituut, Bräist/Bredstedt 1995 Lees an liir frasch önj hüüse an schölj (Lees en liir Frasch ön Hüs en Skuul). Matthiesen, Husum 2000 Foon boole an swåmpe (Fan Porhurđer(?) en Swaampen). Nordfriisk Instituut, Bräist/Bredstedt 2006 1995: Hans-Momsen-Pris 1999: Bundsfortiinstkrüts ön't Bjen Literatuur fan en aur Marie Tångeberg ön di kataloog fan di Dütsk Natjunaalbibleteek Ansprache der Friisk Foriining zum 85. Geburtstag (dütsk, aurset fan Mooring) Histoorii fan di Risum Skole/Risem Schölj Di jerst


Dr. Carl Haeberlin (* 15. Detsember 1870 uun Ranchi, Indien; † 12. Nofember 1954 uun A Wik, Feer) wiar en dochter an heimaatforsker üüb Feer. Hi hää det Dr. Carl-Haeberlin-Museum, daalang bekäänd üs Friesenmuseum uun A Wik grünjlaanj. Haeberlin hää medesiin studiaret uun Göttingen, München an Tübingen, huar hi 1895 sin dochterwerk skrewen hää. Sant 1902 hää'er üüb Feer lewet, an wiar diar dochter för baaselidj. Hi hää ham mä flook natüür- an kultüürwedenskapelk teemos befaadet. 1940: Carl-Haeberlin-Struat uun A Wik 1946: Iarenprofeser faan't lun Schleswig-Holstian 1954: Bundesfersiinstkrüs Dr. Häberlin: Volkstrachten der nordfriesischen Inseln, 1909 Prof. Dr. Haeberlin, Prof. Dr. Goeters: Grundlagen der Meeresheilkunde. Georg Thieme Verlag Stuttgart, 1954 Dr. Carl Haeberlin uun't Nordfriisk Futuur Jakob Tholund: Unsere Sonne ist der Wind. Erinnerungen an Carl Haeberlin (= Schriftenreihe des Dr. Häberlin-Friesenmuseums Wyk auf Föhr. Neue Folge 13). Hüsem 1996. Bibleteek faan't Dr. Carl-Haeberlin-Friesen-Museum Literatüür faan of auer Carl Haeberlin uun a kataloog faan't Sjiisk Natsionaalbibleteek Carl-Häberlin-Struat bi Google


List ma da 24 counties foon Maryland: U.S. Census Bureau: Annual Estimates of the Population for Counties: April 1, 2000 to July 1, 2007 U.S. Census Bureau: Population Estimates for All Places: 2000 to 2007


Early County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Georgia. At county leit uun a süüdwaast faan a bundesstoot. Det hee 10.190 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Blakely. USA: Administrative Division. citypopulation.de


Echols County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Georgia. At county leit uun a süüd faan a bundesstoot. Det hee 4006 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Statenville. USA: Administrative Division. citypopulation.de


Effingham County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Georgia. At county leit uun a uast faan a bundesstoot. Det hee 64.296 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Springfield. USA: Administrative Division. citypopulation.de


Elbert County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Georgia. At county leit uun a nuurduast faan a bundesstoot. Det hee 19.194 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Elberton. USA: Administrative Division. citypopulation.de


Emanuel County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Georgia. At county leit uun a uast faan a bundesstoot. Det hee 22.646 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Swainsboro. USA: Administrative Division. citypopulation.de


Evans County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Georgia. At county leit uun a uast faan a bundesstoot. Det hee 10.654 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Claxton. USA: Administrative Division. citypopulation.de


Jyutping, uk: Jyutpin as di kurt nööm för The Linguistic Society of Hong Kong Cantonese Romanization Scheme of LSHK Romanization Hat as sant 1983 det amtelk amskriiwang faan kantoneesk sjineesk tu latiinsk skraft. Jyutping woort fööraal uun Hongkong, man uk uun Taiwan an Jaapan brükt. Modern Cantonese Phonology (摩登廣州話語音學), sidjen 471–474 Commonskategorii: Jyutping – Saamlang faan bilen of filmer


Wat meenst Dü? Regioon Nuurđfriislön' (Uk üp üđer Spreekwiisen) Krais Nuurđfriislön (Uk üp üđer Spreekwiisen) Nordfriesland (Skep, 1995) Föriskep fan di W.D.R. Nordfriesland (Pasajiirskep), 1988 Nordfriesland (bleed) Nordfriislon (konstwurd) Des Bidrach jeft et bluat üp Söl'ring. Wiis sa gur en skriif di üp en üđer Spreekwiis āp!


At Yale Romanisiarang faan't kantoneesk sjineesk (sjineesk 耶魯粵語拼音 / 耶鲁粤语拼音, Pinyin Yēlǔ Yuèyǔ Pīnyīn, Jyutping Je4lou5 Jyut6jyu5 Ping1*3jam1, Yale Yèh-lóuh Yuhtyúh Pengyam) as en amskriiwang faan kantoneesk sjineesk tu latiinsk skraft. Hat as uun a 1950er juaren ütjwerket wurden faan Gerard P. Kok an Parker Po-fei Huang. Hat woort daalang noch föl brükt uun ingelskspreegen lunen. Yale as nai mä't ingelsk alfabeet. Jyutping, det ööder wichtag amskriiwang as naier mä't sjiisk alfabeet. * nasaaltuuner Modern Kantoneesk hää sääks (enkelten sai: njügen) betuunangen. Jyutping


Yale Romanisiarang för Kantoneesk Detdiar sidj skal di (iarst ans) widjer feer.


A Sueben (uk: Sweben, Sueven, Suawen, latiinsk Suebi of Suevi, ualgreks Σούηβοι/Σόηβοι So(u)ēboi) wiar en skööl faan germaans fulken. Jo haa tesken a Ialew uun't waasten, a Oder uun't uasten, at Uastsia uun't nuurden an at Erzgebirge uun't süüden lewet. Amanbi diar, huar ans a DDR (Uastsjiisklun) wiar. A Sueben wurd uk üs Ialew-Germaanen betaikent, an det wiar Hermunduren, Langobarden, Markomannen, Quaden, Semnonen an (ferlicht uk) a Bastarnen. Jo san leederhen tu Alamannen, Bajuwaaren an Thüringern wurden. A Langobarden toog tu Nuurditaalien. A maaner druch en knoot uun't hiar, det wiar en tiaken för hör freihaid uun't jindial tu slaawen. Faan di nööm 'Sueben' kem a Swaaben uf, diar uun Süüdwaastsjiisklun lewe. Suebenknoot uun't hiar faan en muurlik. Suebenknoot uun't woopen faan Osterby bi Eckernförde. Commonskategorii: Sueben – Saamlang faan bilen of filmer


Wat menst dü ? Osterby bi Eckernförde uun't Åmt Hüttener Berge Osterby bi Flensborag uun't Åmt Schafflund Osterby bi Sønderborg uun't Sønderborg Komuun


Beryllium as en keemisch elemänt ma sümbool Be än atoomnumer 4. Dåt as en junkgra jardalkaalimetal. Ås jarste erkånd Nicolas-Louis Vauquelin dåt 1798 önj oksüüdisch form. Önj dåt iir 1828 luked dåt Friedrich Wöhler ås uk Antoine Bussy dåt metal döör reduksjoon foon berylliumchlorid ma kalium fri tu måågen. Di Noome Beryllium ståmt foon dåt griichische βήρυλλος, berullos, beryl, önj dåt Praakrit veruliya, önj dåt Paali veḷuriya foon veḷiru unti viḷar, "bliik wårde", wåt haanewist aw dåt bliik blai foon di hoolewäädelstiinj beryl. Dåt håt, dåt en liising foon beryllium swätjåchti smååget, weeram dåt dåtdeer elemänt en tidlung di noome 'Glucinium' dräägen heet (foon dåt griichisch glykys wåt swätj bedjüset). Da eedere kemiste da dåt mälded heewe, däin dåt stärwend: berylliumferbininge san nämlik bäisti gafti. Dåt as en gödj materjool am röntgenwaninge üt tu måågen, ouerdåt jüdeer strooling döör jü läich masentachte foon beryllium ai stark absorbiird wårt än dåt metal aw e oudere side starkenooch as am en faakumsüsteem ouftusliten. Wan beryllium ütseet wårt önj α-strooling, heet dåt jü äinschap neutrone fritujeewen. Dåt wårt deeram wälj ås en swåk neutronekwäl ferwånd. For ålem önj legiiringe ma koower wårt dåt elemänt foole ferwånd, ouerdåt suk materjoolie goue äinschape awwise. Da


Padua (itajeensk Padova, latiinsk Patavium) as en itajeensk gemeen an hoodstääd faan det Prowins Padua. Diar wene 212.395 minsken (Stant 31. Detsember 2019). Frankrik Nancy, Frankrik, sant 1964 Sjiisklun Freiburg im Breisgau, Sjiisklun, sant 1967 Ferianagt Stooten Boston, USA, sant 1983 Sjiina Handan, Sjiina, sant 1988 Rumeenien Iași, Rumeenien, sant 1995 Mosambik Beira, Mosambik, sant 1995 Portugal Coimbra, Portugal, sant 1998 Itaalien Cagliari, Sardiinien, sant 2002 Kroatien Zadar, Kroatien, sant 2003 Commonskategorii: Padua – Saamlang faan bilen of filmer Statistiche demografiche ISTAT. Iinwenertaalen faan't Istituto Nazionale di Statistica, Stant: 31. Detsember 2019.


San Gimignano as en itajeensk stääd uun a Toskaana (Prowins Siena). Diar wene 7717 minsken (Stant 31. Detsember 2019). Hat as bekäänd för hör türner. Uun't madelääler baud rik familin 72 faan sok türner, am hör määcht tu wisin. Daalang stun diar noch 15 faan. San Gimignano hää diarfaan di neknööm 'Madeläälerns Manhattan' füngen. Hör rikdoom kaam faan win an saweraan. Statistiche demografiche ISTAT. Iinwenertaalen faan't Istituto Nazionale di Statistica, Stant 31. Detsember 2019. Commonskategorii: San Gimignano – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: San Gimignano (sjiisk)


Klakern (Lepidium) san en plaantenskööl uun det famile faan a Krüsbloosen (Brassicaceae). Uun köögem wurd tau slacher brükt: Klaker (Lepidium sativum) Pöberkrüüs (Lepidium latifolium) L. abrotanifolium – L. acutidens – L. aegrum – L. affghanum – L. affine – L. afghanicum – L. africanum – L. alashanicum – L. alluaudii – L. altissimum – L. alyssoides – L. amissum – L. amplexicaule – L. angolense – L. angustifolium – L. angustissimum – L. apetalum – L. appelianum – L. apterum – L. arbuscula – L. argentinum – L. armoracia – L. aschersonii – L. aucheri – L. auriculatum – L. austrinum – L. banksii – L. barnebyanum – L. basuticum – L. beamanii – L. beckii – L. bidentatum – L. bidentoides – L. bipinnatifidum – L. bipinnatum – L. biplicatum – L. boelckeanum – L. boelckei – L. bonariense – L. botschantsevianum – L. botschantzevii – L. brachyotum – L. bupleuroides – L. burkartii – L. buschianum – L. campestre – L. capense – L. capitatum – L. cardamines – L. cardiophyllum – L. cartilagineum – L. castellanum – L. catapycnon – L. chalepense – L. chichicara – L. cordatum – L. coronopifolium – L. coronopus – L. costaricense


At Pöberkrüüs of Mosterkrüüs (Lepidium latifolium) as en plaantenslach uun det famile faan a Krüsbloosen (Brassicaceae). Hat as nai mä Klaker (Lepidium sativa) an hiart uk tu det salew skööl faan a Klakern (Lepidium). Pöberkrüüs woort hal uun köögem brükt, hat hää en smaag efter moster of pöberrut. Commonskategorii: Pöberkrüüs – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Pöberkrüüs


-15.51172167.17668Koordinaaten: 15° 30′ 42″ S, 167° 10′ 36″ O Luganville as det naistgratst stääd faan Wanuaatuu an hoodstääd faan't Prowins Sanma uun a süüdelk Pasiifik. Uun a Ööder Weltkriich wiar Luganville en wichtagen fluuchplaats för Amerikoo. Luganville hää en graten huuwen, faan diar wurd Kopra an Kakao skebet. Commonskategorii: Luganville – Saamlang faan bilen of filmer


Di Ellen es en Elektroföri wat ön Deenemark lapt. Di Föriskeps-Reederii Ærøfærgerne heer di Ellen sent di Bārichtmuun fan 2019 ön Gang.Tö des Tir skel jü di gurtest Föri wesen wiis wat me Bateriien löp. Sent des Tir lapt dit Skep mung Fynshav ön di Uasterkant fan dit deensk Ailön Als en Søby ön dit Ailön Aerø. Di MF Ellen en wat diartö jert kām üp 21,4 Miljoonen Euro. Dit wiar ombi 40 % muar üs wan em en lik Dieselskep becht her. Likwel spaaret di E-Föri ombi 75 % fan di Kosten, wat en Dieselskep her. Aur ombi aacht Jaaren skel dit iinspaaret wiis wat dit jüürer wiar. Aur en Jaar skel dit Skep ombi 2,5 Tenen CO2 mener maaki üs fan en Dieselskep kemen wiar. Dit meent uk, dat ön't Jaar ombi 950.000 Liitern Diesel ek forbronen uur. Sa üs dit tö't Jen fan 2022 ütsaag, wiar ek olterfuul Liirjil nöörig, man em heer fuul diarfan liir kür. Di Ellen heer 4,3-MWh-Akkumulatooren, wat fan di Swaits kemen sen. Des Bateriien uur āpleeren, wan dit Skep ön Søby fastmaaket heer. Wan di Ellen jens hen en töbeek faart (22 Seemiilen of 40,75 km), sen diarfuar 1.600 kWh nöörig. Em


At Söder Ia as en priil uun a waas, di faan't Rütjergat uftwiiget, an tesken A Nääs an A Huug üüb fäästääg tu lääpt. 54.583338.48333Koordinaaten: 54° 35′ 0″ N, 8° 29′ 0″ O


A Swinsrag, (mo.) Swinereeg as en sunbeenk waasten faan A Nääs. Hi dialt di grat priil Rütjergat ap tu't Nuurder Ia an Söder Ia. Bi ääb fäält a Swinsrag drüg, an do lei diar selger tu ütjraun. A Swinsrag as en natüürelk skül för't Halag Nääs jin sturemfluden. 54.6293888.478012Koordinaaten: 54° 37′ 45,8″ N, 8° 28′ 40,8″ O


At Wasserstraßen- und Schifffahrtsamt Tönning (WSA Tönning) wiar bit 2021 det tustendag amt för a siaferkiarswaier bi't waastküst faan Schleswig-Holstian. 2021 as hat tuuplaanj wurden mä a amten uun Cuxhuuwen an Hamborag an het daalang Wasserstraßen- und Schifffahrtsamt Elbe-Nordsee (WSA Elbe-Nordsee). Bi det nei WSA werke son 700 lidj. a bundesweederstruaten paase slüüsen an bragen bedriiw ialtürner an tanen paase weederstant kontroliare skapspolitsei nei wääbsteed Commonskategorii: WSA Elbe-Nordsee – Saamlang faan bilen of filmer


Kaarl III. (üüb Ingels: Charles III; * 14. Nofember 1948 üüs Charles Philip Arthur George uun Buckingham Palace uun London) as sant de 8. September 2022 Köning faan det Ferianigt Köningrik faan Gratbritanien an Nuurdirlun an uk faan 14 öler lunen. Hi as de äälst dring faan Elisabeth II. an as köning wurden, üs sin mam stoorew. Commons: Kaarl III. (Ferianigt Köningrik) – Saamling faan biljen of filmer


Wat menst dü ? Isfögel (An) (Clangula hyemalis) Isfögel (Alcedo) (Alcedo atthis)


A Alcedinidae of Isfögler san en fögelfamile mä trii onerfamilin: Eegentelk Isfögler (Alcedininae) Buum-Isfögler (Halcyoninae) Weeder-Isfögler (Cerylinae) Dialwiis wurd a onerfamilin uk üs aanj familin uunsen. Do het jo Alcedinidae, Halcyonidae an Cerylidae. Diar hiar son 90 slacher tu. Alcedininae Sköölen: Alcedo – Ceyx – Corythornis – Ispidina Cerylinae Sköölen: Ceryle – Chloroceryle – Megaceryle Halcyoninae Sköölen: Actenoides – Caridonax – Cittura – Clytoceyx – Dacelo – Halcyon – Lacedo – Melidora – Pelargopsis – Syma – Tanysiptera – Todiramphus Isfögel (Alcedo atthis) Commonskategorii: Alcedinidae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Alcedinidae


A Isfögel (Alcedo atthis) as di iansagst fögelslach faan det famile Alcedinidae, di uun Madeleuroopa föörkomt. Hi lewet bi struumer an sian. Commonskategorii: Isfögel – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Isfögel


Papua Pegunungan (Huuchlun faan Papua) as sant 2022 en prowins faan Indoneesien. Hat leit uun Waast-Nei-Guinea an as faan det ual Prowins Papua ufspleden wurden, diar nü bluas noch di nuurdelk dial amfaadet. Det nei prowins as 52.397 km² grat an diar wene 1.452.359 minsken (Stant: 2022). Commonskategorii: Papua Pegunungan – Saamlang faan bilen of filmer


Papua Tengah (Madel Papua) as sant 2022 en prowins faan Indoneesien. Hat leit uun Waast-Nei-Guinea an as faan det ual Prowins Papua ufspleden wurden, diar nü bluas noch di nuurdelk dial amfaadet. Det nei prowins as 60.010 km² grat an diar wene 1.339.770 minsken (Stant: 2022). Commonskategorii: Papua Tengah – Saamlang faan bilen of filmer


Papua Selatan (Süüd Papua) as sant 2022 en prowins faan Indoneesien. Hat leit uun Waast-Nei-Guinea an as faan det ual Prowins Papua ufspleden wurden, diar nü bluas noch di nuurdelk dial amfaadet. Det nei prowins as 127.280 km² grat an diar wene 506.661 minsken (Stant: 2022). Commonskategorii: Papua Selatan – Saamlang faan bilen of filmer


Sulawesi Barat, det ment: Waast-Sulawesi as en prowins üüb Sulawesi uun Indoneesien. Diar wene gud 1,5 miljuun minsken. Det prowins as iarst 2004 grünjlaanj wurden, üs hat faan Sulawesi Selatan (Süüd-Sulawesi) ufspleden wurden as. Commonskategorii: Waast-Sulawesi – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Sulawesi Barat (sjiisk) -2.7119Koordinaaten: 2° 42′ S, 119° 0′ O


Sulawesi Tengah, det ment: Madel-Sulawesi as en prowins üüb Sulawesi uun Indoneesien. Diar wene gud 2,6 miljuun minsken. Commonskategorii: Madel-Sulawesi – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Sulawesi Tengah (sjiisk) -1120Koordinaaten: 1° 0′ S, 120° 0′ O


Sulawesi Tenggara, det ment: Süüduast-Sulawesi as en prowins üüb Sulawesi uun Indoneesien. Diar wene gud 2,6 miljuun minsken. Commonskategorii: Süüduast-Sulawesi – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Sulawesi Tenggara (sjiisk) -4122Koordinaaten: 4° 0′ S, 122° 0′ O


Sulawesi Utara, det ment: Nuurd-Sulawesi as en prowins üüb Sulawesi uun Indoneesien. Diar wene gud 2,2 miljuun minsken. Commonskategorii: Nuurd-Sulawesi – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Sulawesi Utara (sjiisk) 1124.7Koordinaaten: 1° 0′ N, 124° 42′ O


Warkum as en holuns stääd uun Waastfresklun. Hat hiart tu't gemeen Súdwest-Fryslân. Warkum as ian faan a Elwen frysk stääden. Commonskategorii: Warkum – Saamlang faan bilen of filmer Jopie Huisman


At IUCN (International Union for Conservation of Nature) as en weltwidjen ferbant faan flook regiarangs- an ei-regiarangssteeden för di skül faan a natüür. Hi wal diar för surge, dat a minsken fernünftag mä a natüür amgung. Di ferbant werket stüdag bi't Ruad List faan trüüwet slacher faan diarten an plaanten. A slacher wurd iindiald efter: An do san diar noch tau kategoriin: DD data deficient - ei nooch dooten NE not evaluated - ei onersoocht IUCN kategoriin Commonskategorii: IUCN – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: IUCN


A Ruadstörter (Phoenicurus) san en skööl faan fögler uun det famile faan a Fleegensnapern (Muscicapidae). Diar jaft'at elwen bit sjauertaanj slacher faan. P. alaschanicus – P. auroreus – P. bicolor – P. coeruleocephala – P. erythrogastrus – P. erythronotus – P. frontalis – P. fuliginosus – P. hodgsoni – P. leucocephalus – P. moussieri – P. ochruros – P. phoenicurus – P. schisticeps Diadeemruadstört (Phoenicurus moussieri) Suartbüket Ruadstört (Phoenicurus ochruros) (Guard-)Ruadstört (Phoenicurus phoenicurus) Commonskategorii: Ruadstörter – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Ruadstörter


At Uur-Indogermaans of Proto-Indogermaans as det woorskiinelk föörluuper spriak faan a Indogermaans spriaken weesen. Diar jaft'at nian tjüchnisen faan, man a spriakwedenskapslidj gung diarfaan ütj, dat det spriak tuiarst uun't Kaukasusregiuun snaaket wurden as. Faan diar ütj haa indogermaans fulken uun a leetst ~ 5.000 juaren at hialer Euroopa an uk grat dialen faan Indien besiidelt. Diaram woort flooksis uk faan't Indoeuropeesk spriakenfamile snaaket. Uk wan diar daalang en graten ferskeel tesken a indogermaans spriaken as, so like jo enööder dach uun flook wurden an uun a gramatik. am 2.500 f.Kr. am 1.500 f.Kr. am't juar 500 efter Krast Indogermaans spriaken Ernst Kausen: Sprachfamilien & vergleichende Sprachwissenschaft am Beispiel der indogermanischen Sprachen. 2005


En bewis as uun a matematiik en wai, am iandüüdag tu wisin, of en ütjsaag woor of ferkiard as. Diarbi gongt'am faan aksioomen ütj, jo saat am saner bewis üs woor föörütj. Ütjsaag 1: Det kwadroot faan en ünlik natüürelk taal as uk weder ünlik. Bewis: Wan n en ünlik natüürelk taal as, do koon ik n uk skriiw üs n = 2 k + 1 {\displaystyle n=2k+1} . Diarbi as k en natüürelk taal (of uk 0). Det kwadroot as do efter at iarst Binomisk Formel: n 2 = ( 2 k + 1 ) 2 = 4 k 2 + 4 k + 1 = 2 ⋅ ( 2 k 2 + 2 k ) + 1. {\displaystyle n^{2}=(2k+1)^{2}=4k^{2}+4k+1=2\cdot (2k^{2}+2k)+1.} Auer 2 ⋅ ( 2 k 2 + 2 k ) {\displaystyle 2\cdot (2k^{2}+2k)} en lik taal as, mut 2 ⋅ ( 2 k 2 + 2 k ) + 1 {\displaystyle 2\cdot (2k^{2}+2k)+1} en ünlik taal wees. Sodenang as uk n 2 {\displaystyle n^{2}} en ünlik taal. Det wul ik bewise. Ütjsaag 2: Wan det kwadrootrut ütj en lik natüürelk taal n en natüürelk taal k as, do as detdiar natüürelk taal k uk lik. Bewis: Ik


At Wotisk spriak as en finno-ugrisk spriak uun Nuurdwaastruslun, diar knaap noch brükt woort. Hat as nai mä eestnisk. Di aanj nööm as vad’d’alain. At jaft nian skraftspriak. Diar wiar ans sjauer spriakwiisen, huar trii faan al ütjstürwen san: Waastwotisk Kukkusi-Wotisk (ütjstürwen) Uastwotisk (ütjstürwen uun a 1960er juaren) Krewinisk uun Süüdletlun (ütjstürwen uun't 19. juarhunert) Eberhard Winkler: Wotisch. (PDF; 113 kB). Uun Miloš Okuka (Hrsg.): Lexikon der Sprachen des europäischen Ostens. Klagenfurt 2002. (= Wieser Enzyklopädie des europäischen Ostens 10).


At Ingrisk spriak of Ingermans as en finno-ugrisk spriak uun Nuurdwaastruslun, diar knaap noch brükt woort. Hat as nai mä finsk an kareelisk. Di aanj nööm as ižoran keeli. At jaft nian skraftspriak. Di ütjdruk Ingrisk as ei gans iandüüdag, auer uk a minsken faan Ingermanlun so näämd wurd. Det san protestanten, diar finsk of rüsk snaake, oober nian Ingrisk. Diaram woort för det Ingrisk spriak uk di ütjdruk Ischorisk (faan: ižoran keeli) brükt. Test-Wikipedia üüb Ingrisk / Ischorisk Eberhard Winkler: Ingrisch. (= Ischorisk) (PDF; 107 kB). Uun: Miloš Okuka (Hrsg.): Lexikon der Sprachen des europäischen Ostens. Klagenfurt 2002. (= Wieser Enzyklopädie des europäischen Ostens 10).


Võro (võro kiiĺ) as en uastsiafinsk spriak, diar uun Süüdeestlun snaaket woort. Hat woort uk üs spriakwiis faan't eestnisk spriak uunsen. Võro as üs regiunaalspriak faan Eestlun gudkäänd, an woort faan son 70.000 minsken üs mamenspriak brükt. Tu't histoorisk regiuun Võromaa hiar aacht gemeenen Karula, Harglõ, Urvastõ, Rõugõ, Kanepi, Põlva, Räpinä an Vahtsõliina, diar daalang uun a lunkreiser Võru an Põlva lei. Det spriakwiis Seto (seto kiil´) mä amanbi 5.000 spreegern woort dialwiis üs aanj spriak uunsen, as ferlicht oober en spriakwiis faan't Võro. At Setomaa regiuun lingt auer a grensen faan Eestlun wech iin uun Ruslun. Wikipedia üüb Võro Commonskategorii: Võro – Saamlang faan bilen of filmer


At Kveens spriak as en uastsiafinsk spriak, diar uun Nuurd-Noorweegen uun't prowins Troms og Finnmark snaaket woort. Hat as diar mä finsk iinwaanrern henkimen. Kvenisk as nai mä Meänkieli uun Sweeden. Test-Wikipedia üüb Kveens Kainun Institutti Kvensk Institutt (üüb noorsk an kveens)


Meänkieli (det ment: üüs spriak) of Tornedalfinsk (sweedsk tornedalsfinska, finsk tornionlaaksonsuomi) as en finsk spriakwiis, diar uun Nuurduast-Sweeden uun't prowins Norrbotten snaaket woort. Hat as nai mä't Kvenisk spriak uun Nuurd-Noorweegen. Test-Wikipedia üüb Meänkieli


John Milton (* 9. Detsember 1608 uun London; † 8. Nofember 1674 uun Bunhill bi London) wiar en ingelsken dachter an stootsmaan oner Oliver Cromwell. Hi skrääw uun sin dachtangen an romoonen auer persöönelk skil, sin streewin am freihaid an salewbestemang, man uk auer aktuel politisk uungeleegenhaiden. Milton skrääw üüb ingelsk, latiinsk an itajeensk, an wiar al tu leewentstidjen widj bekäänd. Hi sted för apklaarang an en republikaans regiarang (uun't jindial tu't monarchii). Sin wichtagst buk as Paradise lost (at ferleesen paradiis) an det widjerfeerang Paradise regained (at turagwonen paradiis). Paradise lost as en eepisk dachtang mä en ianfach fersmiat uun tjiin dialen. Hi küd det buk ei salew apskriiw, auer hi uun't ääler blinj wiar, an hää det sin foomnen apsaad. Diar uun gongt'at am hemel an hääl, God an a deiwel. Commonskategorii: John Milton – Saamlang faan bilen of filmer Wikiquote: John Milton (sjiisk) Wikisource: John Milton (sjiisk) Literatüür faan of auer John Milton uun a kataloog faan't Sjiisk Natsionaalbibleteek gutenberg.org (Paradise lost üüb ingelsk) zeno.org (Das verlorene Paradies üüb sjiisk faan Adolf Böttger)


At Mari (Miadmari марий йылме marij jəlme, Beragmari мары йӹлмӹ marə jÿlmÿ), of uk Tscheremissisk as en finno-wolgaisk spriak uun det grat skööl faan a finno-ugrisk spriaken. Hat as nai mä finsk, eestnisk an samisk. Mari woort faan amanbi 400.000 minsken snaaket. Diar san sjauer spriakwiisen, an tau diarfaan san tu skraftspriaken wurden: süüden faan a Wolga at Kuryk-Mari (кырык мары, Beragmari) an nuurden faan a Wolga at Olyk-Mari (олык марий, Miadmari). Bias Mari skraftspriaken san sant 1995 amtspriaken uun't Republiik Mari El, diar tu Ruslun hiart, an uun't Okrug Wolga leit. För Mari woort en uunpaaset kyrilisk alfabeet brükt. Mari hää njügen faaler, bispalwurd: buk Noominatiif: кнага knaga Geenitiif: кнаган knagan Daatiif: кнагалан knagalan Akkusatiif: кнагам knagam Komparatiif: кнагала knagala Komitatiif: кнагаге knagage Inessiif: кнагаште knagaschte Illatiif: кнагашке knagaschke Latiif: кнагаш knagasch Commonskategorii: Mari – Saamlang faan bilen of filmer Wikipedia üüb Miadmari Wikipedia üüb Beragmari Sirkka Saarinen: Tscheremissisch. (mend as Mari, Berag- an uk Miadmari) (PDF). Uun Miloš Okuka (Hrsg.): Lexikon der Sprachen des europäischen Ostens. Klagenfurt 2002. (= Wieser Enzyklopädie des europäischen Ostens 10).


At Entsisk spriak (aanj nööm: Enets) as en Samojedisk spriak an hiart tu a Uraalisk spriaken. Diar jaft at tau spriakwiisen faan: Walt-Entsisk (uk: Bai) Tundra-Entsisk (uk: Maddu) A Entsen lewe üüb't huleweilun Taimyr uasten faan a struum Jenisej. Det leit uun a bütjenst nuurd faan't Regiuun Krasnojarsk (Sibiirien, Ruslun). Entsisk as nai mä Nganasanisk, huar't noch aal wat muar spreegern faan jaft. Entsisk woort mä en uunpaaset kyrilisk alfabeet skrewen. Diar san trii buksteewen uun, diar't uun't rüsk ei jaft: ԑ, ӈ, an ҫ.


At Nganasanisk spriak as en Samojedisk spriak an hiart tu a Uraalisk spriaken. Diar jaft at tau spriakwiisen faan: Awamisk (rüsk: авамский говор) Wadeisk (rüsk: вадеевский говор) A Nganasanen lewe üüb't huleweilun Taimyr uasten faan a struum Jenisej. Det leit uun a bütjenst nuurd faan't Regiuun Krasnojarsk (Sibiirien, Ruslun). Nganasanisk as nai mä Entsisk. Test-Wikipedia üüb Nganasanisk


At Hualeweilun Taimyr (rüsk Таймы́рский полуо́стров) as en 400.000 km² grat hualeweilun tesken at Kara-Sia uun't waasten an at Laptewsia uun't uasten (iar: Autonoom Kreis Taimyr). Daalang hiart hat tu't Regiuun Krasnojarsk (Ruslun). Taimyr as di nuurdermiast ääg faan aal a kontinenten üüb a eerd (eilunen ei mätääld). Widjer ap am a nuurd lei a eilunen faan Sewernaja Semlja. Üüb't Hualeweilun Taimyr lewe a Entsen an Nganasanen, diar noch a Uraalisk spriaken Entsisk an Nganasanisk snaake. Kap Chelyuskin, a nuurdermiast ääg faan Euraasien Tundra üüb Taimyr A Moskusoks lewet weder üüb Taimyr Nganasanen lewe üüb Taimyr Commonskategorii: Taimyr – Saamlang faan bilen of filmer


Shinjuku(-ku) (japoonsk 新宿区) as en stääddial an en special ward uun a waast faan Tokio. Uun Shinjuku sat at ferwaltang faan't Prefektuur Tokio. Commonskategorii: Shinjuku – Saamlang faan bilen of filmer


At Güül Azalee of uk Güül Alpenruus (Rhododendron luteum) as en plaantenslach uun det skööl Rhododendron. Hat wääkst fööraal trinjam't Suart Sia an uun a Kaukasus. Enkelt suurten wurd aptaanj för a guard. Tiaknang uun Flora Europaea inchoata Bloos Frücht Klöören uun a harewst Commonskategorii: Güül Azalee – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Güül Azalee


A Kanaarisk Eerdbeibuum as en plaantenslach uun det famile faan a Hiasplaanten (Ericaceae). Hi wääkst bluas üüb a Kanaaren, hi as diar endeemisk. Bloos Früchten Commonskategorii: Kanaarisk Eerdbeibuum – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Kanaarisk Eerdbeibuum


At Acetylskööl (ufkört: Ac) as det cheemisk struktuur –C(O)CH3 mä det struktuurformel C2H3O. Hat komt faan eetjsüren uf. Di nööm komt faan't latiinsk acetum = „eetj“ an ualgreks ὕλη = „materiool“. Acetyl komt uun flook natüürelk moleküülen föör, t.b. Acetylsalicylsüren (Aspirin). Commonskategorii: Acetyl – Saamlang faan bilen of filmer


Al sant ualang tidjen jaft'at a elwen frysk stääden uun Waastfresklun. Uun flooken woort en aanj spriakwiis faan't Waastfresk snaaket, at Stäädfrysk. An wan diar en stringen wonter as, woort at Alvestêdetocht (elwen stääden tooch) trochfeerd. Det as en wäädstridj üüb skoren troch aal a elwen stääden. Commonskategorii: Elwen frysk stääden – Saamlang faan bilen of filmer Commonskategorii: Alvestêdetocht – Saamlang faan bilen of filmer


Skoren san aparte skur för't räänen üüb is. Skorin as uk en sport. Diar wurd ünlik skoren för ünlik nat brükt: Ual skoren tu fäästskrüüwin oner skur Skoren för ishockey Holuns skoren för linger tuuren Skoren för wäädräänen san oner böös smääl Commonskategorii: Skoren – Saamlang faan bilen of filmer


Vorlage:Infobox Ort in den Niederlanden/Wartung/Typ falsch gesetzt Ljouwert (holuns Leeuwarden) as en gemeen uun Waastfresklun. At ferwaltang sat uun't Stääd Ljouwert. Tu't gemeen Ljouwert hiar bütj det stääd Ljouwert uk noch en hialer rä saarpen: Kwel: CBS Wilhelm IV. faan Oranien (1711–1751), föörst faan Oranien an Nassau Pieter Jelles Troelstra (1860–1930), politiker an dachter Johannes Henricus Gerardus Jansen (1868–1936), teoloog Mata Hari (1876–1917), konstler an agent M. C. Escher (1898–1972), konstler Johano Strasser (* 1939), sjiisk politoloog an skriiwer Burgemeester Buma maandag geïnstalleerd in Grote Kerk. Uun: Leeuwarder Courant. NDC mediagroep, 20. August 2019, ufrepen de 26. August 2019 (holuns). Bevolkingsontwikkeling; regio per maand. Uun: StatLine. Centraal Bureau voor de Statistiek, 28-2-2023 (Holuns). Commonskategorii: Ljouwert (gemeen) – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Leeuwarden (sjiisk)


At Marshalleesk spriak (marshalleesk : Kajin Ṃajeḷ) of Ebon as det malayo-polyneesk spriak faan a Marshalleilunen. Ratak, üüb a atolen faan't Ratak Keed Ralik, üüb a atolen faan't Ralik Keed At Marshalleesk woort mä en uunpaaset latiinsk skraft skrewen: Test-Wikipedia üüb Marshalleesk Commonskategorii: Marshalleesk spriak – Saamlang faan bilen of filmer


A Phoenix Islands (Phoenix Eilunen) san en skööl faan eilunen uun a Pasiifik, diar tu a stoot Kiribaati hiar. Jo lei süüden faan a ekwaator, nuurden faan Samoa, uasten faan a Gilbert- an Ellice-Eilunen, an waasten faan a Line Islands. Det san ales knaap bewenet atolen, diar tuup 28 km² grat san, an do noch tau koralenraber oner weeder. Sant 2006 san a Phoenix Eilunen en natüürskülregiuun Phoenix Islands Protected Area (kurt: PIPA), an sant 2010 en weltarewdial faan a UNESCO. f1 Koord mä aal a koordinaaten: OSM Commonskategorii: Phoenix Eilunen – Saamlang faan bilen of filmer Koord bi tighar.org (ingelsk)


A Näädelkreper of Näädelpiiper (Sylvia atricapilla) as en Sjongfögel (Passeriformes) uun det skööl Sylvia. A mantje fäält üüb mä sin suart hood. Wiiftje mä brün hood Nääst En Kukütjai (lachts) mad Näädelkreperaier (MHNT) Commonskategorii: Näädelkreper – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Näädelkreper


Bolles Düüw of Kanaarendüüw (Columba bollii) as en fögelslach, di üüb a waastelk Kanaarisk Eilunen (La Palma, Teneriffa, Gomera an El Hierro) lewet. Hat liket at Madeiradüüw. Commonskategorii: Bolles Düüw – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Bolles Düüw


At Madeiradüüw of Salwerhalsdüüw (Columba trocaz) as en fögelslach, di bluas üüb Madeira lewet. Hat liket Bolles Düüw, diar üüb a Kanaaren lewet. Commonskategorii: Madeiradüüw – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Madeiradüüw


Di Adler I es ein Kanaalföri ön Kiel-Holtenau. Reederii es di Adler-Schiffe GmbH & Co. KG. Dit Skep es sent 1984 üs Persoonenföri aur di Kanaal mung Kiel-Wik en Kiel-Holtenau ön Gang. Di Föri heer en Schottel-Propeler, wat hiilendal trinjom (360°) tö drai giar. Ön di 22. Juuni fan 1984 fing di Reederii di Adler I fan di Hüsemböör Skepswerev. Di Reederii her en Ütskriiwing fan't WSA fuar di Föri aur di Kanaal wonen. Dit Skep es sent des Tir tö dit WSA forhüürt. Ön di Somer fan 1989 wiar di Adler I fuar en Tir fuar di Hingiföri ön Rendsborig iinseet, aur des renoviaret uur maast. Ön di Marts fan 2002 waar di Föri bi di Werev Gebr. Friedrich ön Kiel ombecht, dat di bluat jit me jen Man biseet uur maast. Ön des Tir waar di Adler III iinseet. Di Stair ön Kiel-Wik hur di Föri fastmaaket bruan ön di Juuni fan 2009 hiilendal of. Eeđer trii Weeken Breek iin ön di Werev kür di Adler I weđer faar. Wasser- und Schffahrtsamt https://web.archive.org/web/20101223201522/http://www.adler-schiffe.de/fileadmin/user_upload/Pressemitteilungen/adler_1_090808.jpg Commons: Adler I – Saamling fan Skelter en Videos Homepage Adler-Schiffe Adler I auf inselfähren.de


A Europeesk Popegeifask (Sparisoma cretense) wiar ans di iansagst slach faan Popegeifasker (Scarinae), di uun't Madlunsia lewet hää. So kaam hi uk tu san binööm (sin epithet): .. cretense, det ment: faan Kreeta. Man üs a Sueskanaal baud wurd, waanerd diar en öödern Popegeifask uun't Madlunsia iin (Scarus ghobban), an hi hä Sparosima cretense ferjaaget. Daalang lewet Sparisoma cretense uun a uastelk Atlantik, bi a küsten faan Portugal bit Senegal, an uun Makaroneesien. Mantje Commonskategorii: Europeesk Popegeifask – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Europeesk Popegeifask


Isjum (üüb Ukrainisk: Ізю́м Izjúm) as en steed uun det Charkiw Prowins faan't Ukraine. At steed leit uun a süüduast faan't prowins, bi de Donets Struum. At steed hee 45.884 lidj (2021). Det as at hoodsteed faan de Isjum Distrikt. At steed wurd faan April tu September 2022 faan Rüslun besaat. Ukraine: Kharkiv, citypopulation.de


Kupjansk (üüb Ukrainisk: Ку́п'янськ Kúp'jans'k) as en steed uun det Charkiw Prowins uun't Ukraine. At steed leit uun a uast faan't prowins, bi de Oskil Struum. Det hee 27.169 lidj (2021). At steed wurd faan Febrewoore tu September 2022 faan Rüslun besaat. Ukraine: Kharkiv, citypopulation.de


A Lapfasker (Labridae) san en famile faan Bianfasker uun det order faan a Barschoortagen (Perciformes). Enkelt wedenskapslidj sä jo oober uk uun en aanj order Labriformes. Lapfasker san miast temelk bruket an haa briad lapen. Jo lewe uun flaak weedern üüb a hialer welt, hal mad koralenraber, man uk uun Nuurdsia an Madlunsia. Tu a Lapfasker hiar son 65 sköölen mä muar üs 550 slacher, ferlicht muar üs 600. Hör nööm komt faan't latiinsk labrum „lap“. Acantholabrus – Achoerodus – Ammolabrus – Anampses – Anchichoerops – Austrolabrus – †Bellwoodilabrus – Bodianus – Centrolabrus – Cheilinus – Cheilio – Choerodon – Cirrhilabrus – Clepticus – Conniella – Coris – Ctenolabrus – Cymolutes – Decodon – Diproctacanthus – Doratonotus – Dotalabrus – †Eolabroides – Epibulus – Eupetrichthys – Frontilabrus – Gomphosus – Halichoeres – Hemigymnus – Hologymnosus – Iniistius – Labrichthys – †Labrobolcus – Labroides – Labropsis – Labrus – Lachnolaimus – Lappanella – Larabicus – Leptojulis – Macropharyngodon – Malapterus – Minilabrus – Nelabrichthys – Notolabrus – Novaculichthys – Novaculops – Ophthalmolepis – Oxycheilinus – Oxyjulis – Paracheilinus – Parajulis – Pictilabrus – Polylepion – Pseudocheilinops – Pseudocheilinus – Pseudocoris – Pseudodax – Pseudojuloides – Pseudolabrus – Pteragogus – Sagittalarva –


Måålerkunst as jü kunst bile tu måågen aw sluchte grüne: papiir, lanen, plånke, stiinj, metal. Jacob Alberts Andreas Brandt Oluf Braren Hans Peter Feddersen (Di Ålere) Hans Peter Feddersen (Di Jungere) Christian Albrecht Jensen Hans Jaenisch Carl Ludwig Jessen Peter Klint Gerhard Martens Benedikt Momme Nissen Emil Nolde Otfried Schwarz Dieter Staacken Jopie Huisman Meinte Walta Dieter Aschenborn Sandro Botticelli Michelangelo Buonarroti Michelangelo Merisi da Caravaggio Edvard Munch Pablo Picasso Määster Venceslao Leonardo da Vinci Commons: Måålerkunst – Soomling foon bile än filme


Biakin (sö. Biiki, fe. Biikin, mo. Biikebrånen) as en nuurdfresk fest an woort tu Piadersinj (21. Febrewoore) feiert. Sant 2014 as at Biakin gudkäänd üs UNESCO-weltarewdial. Det wurd biak komt faan ingelsk beacon of sjiisk Bake an ment soföl üs tiaken, en grat laacht tiaken. An Piadersinj as di inj föör Piadersdai, en katuulsken feierdai, näämd efter di Halag Petrus (Petri Stuhlfeier, 22. Febrewoore). Uk üüb a däänsk Nuurdsiaeilunen käänt am Pers Awten. Arke saarep hää sin aanj biak, an trinjam det ial jaft at föl onerhualang. Uun enkelt saarpen woort teooter spelet, at woort süngen an daanset, an üüb Sal an üüb a Stolberag wurd reedin häälen. An diarefter jaft at en greenkualiidjen. Al föör a krastelk tidj haa a minsken biaket, am a wonterspuuk tu ferjaagin. Uun't 17. an 18. juarhunert haa a eilunsfresken hör sialidj ajis saad tu hör waalfangfaart. Doomools hed am ei föl holt, an sodenang wiar't man en letj ial bi strun, daalang san a biakebonker grat. Diar wurd tanebuumer, bosker an uk grater buumer ferbraand. Boowen üüb't biak komt üüb Sal en tan, an wan't deelfäält, as a wonter föörbi. Üüb Oomram an Fer komt en Piader (sjiisk: Peter) üüb't biak, det as


A Popegeifasker (Scarinae) san en onerfamile faan a Lapfasker (Labridae), an hiar sodenang tu a Barschoortagen (Perciformes). Enkelt wedenskapslidj sä jo oober uk üs en aanj famile Scaridae uun. Bolbometopon - Calotomus - Cetoscarus - Chlorurus - Cryptotomus - Hipposcarus - Leptoscarus - Nicholsina - †Pacuarescarus – Scarus - Sparisoma Scarus Bläbiand Popegeifask (Scarus ghobban) Sparisoma Europeesk Popegeifask (Sparisoma cretense) Commonskategorii: Scaridae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Scaridae


A Scarus ghobban of Bläbiand Popegeifask as en slach faan Popegeifasker (Scarinae). Hi kaam mä a bau faan a Sueskanaal iin uun't Madlunsia, an hää diar en öödern Popegeifask, di Europeesk Popegeifask (Sparisoma cretense) ferjaaget. Commonskategorii: Bläbiand Popegeifask – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Bläbiand Popegeifask


A Kanaarengirlits (Serinus canaria) as en fögelslach uun det famile faan a Finken (Fringillidae). Hi woort uk aptaanj an do üs Kanaarienfögel ferkääft, auer hi so smok sjongt. Commonskategorii: Kanaarengirlits – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Kanaarengirlits


A Girlits of Gul-Girlits (Serinus serinus) as en böös letjen fögelslach uun det famile faan a Finkenfögler (Fringillidae). Hi as nai mä a Kanaarienfögel (Serinus canaria). Mantje Wiiftje Commonskategorii: Girlits – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Girlits


At Britisk Weltrik (ingelsk British Empire of ianfach at Empire) wiar faan't 17. bit iin uun't 20. juarhunert at gratst koloniaalrik faan a welt. Uun't juar 1922 amfaadet hat mä 458 miljoonen minsken sowat en sjuarden faan aal a minsken üüb a eerd. Daalang san a miast lunen suwereen stooten, san oober auer't Commonwealth of Nations noch mä't Ferianagt Könangrik ferbünjen. An at ingelsk spriak woort daalang trinjam a hialer eerd snaaket. Commonskategorii: Britisk Weltrik – Saamlang faan bilen of filmer Commonwealth of Nations


At City and County of Cardiff (waliisisk: Dinas a Sir Caerdydd) as ian faan 22 principal areas (hoodgebiiten) uun Wales. Di gratst dial namt Cardiff, det hoodstääd faan't regiuun an uk faan hial Wales iin. Det hoodgebiit as 140.382 km² grat an diar wene 346.090 minsken (Stant: 2011). Ööder saarpen uun det regiuun san: St Fagans, Creigiau, Pentyrch, Gwaelod-Y-Garth an Tongwynlais. At City and County of Cardiff hiart tu't Preserved County South Glamorgan. Commonskategorii: Cardiff – Saamlang faan bilen of filmer www.cardiff.gov.uk 51.485278-3.186667Koordinaaten: 51° 29′ N, 3° 11′ W


A Kanaarenhaagedisjin (Gallotia) san en skööl faan Haagedisjin (Lacertidae), diar üüb a Kanaarisk Eilunen lewe. Diar jaft'at aacht slacher faan. Gallotia atlantica, Lanzarote, Fuerteventura Gallotia auaritae, La Palma, ferlicht ütjstürwen Gallotia bravoana, La Gomera Gallotia caesaris, El Hierro, La Gomera Gallotia galloti, Teneriffa, La Palma Gallotia intermedia, Teneriffa Gallotia simonyi, El Hierro Gallotia stehlini, Gran Canaria Ütjstürwen: † Gallotia goliath G. atlantica G. auaritae G. bravoana G. caesaris G. galloti G. intermedia G. simonyi G. stehlini Commonskategorii: Kanaarenhaagedisjin – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Kanaarenhaagedisjin


A Halsbianhaagedisjin san en skööl faan Haagedisjin (Lacertidae). Diar jaft'at njügen bit tjiin sacher faan. Iar san diar noch föl muar slacher tu tääld wurden, man daalang witj a wedenskapslidj, dat jo goorei so nai mäenööder san. Halsbianhaagedisjin lewe fööraal uun Euroopa, uun Nuurdafrikoo an Fööraasien. L. agilis – L. bilineata – L. citrovittata – L. diplochondrodes – L. media – L. pamphylica – L. schreiberi – L. strigata – L. trilineata – L. viridis L. agilis (Tuunhaagedisje, mantje) L. bilineata (Waastelk Smaragdhaagedisje) L. media L. schreiberi L. strigata L. trilineata L. viridis (Uastelk Smaragdhaagedisje) Commonskategorii: Halsbianhaagedisjin – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Halsbianhaagedisjin


A Sinai [ˈziː.na.i] (araabisk سيناء, DMG Sīnāʾ) as en hualeweilun, diar tu Egypten hiart. Geograafisk leit hi tesken Afrikoo an Araabien, an woort al tu Aasien tääld. A Sinai as sowat 61.000 km² grat, uun't waasten leit a Golf faan Sues, uun't uasten a Golf faan Akaba. Uun't nuurden leit at Madlunsia, an at süüdspas raaget iin uun't Ruad Sia. Di gratst dial faan a Sinai as en wüüst. Üüb a Sinai stäänt uk en berag mä di salew nööm, a Berag Sinai as 2.285 meetern huuch. Di Berag Sinai ütj a Biibel as oober wel a Dschabal Katrina (Katriinenberag, Mosesberag) weesen. Hi leit diar ei widj faan uf an as noch aal wat huuger mä 2.637 meetern, a huuchst berag faan Egypten. Commonskategorii: Sinai – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Sinai (sjiisk)


Wat menst dü? Smaragd, en silikaatstian Smaragd, en berylliummineraal Smaragd, en suurt faan Echt Hoop Мій Ізмарагд / Mij Izmarahd / „Man Smaragd”, en stak faan Iwan Franko Smaragd, en winkwaliteet faan Green Veltliner


33.998-2.582Koordinaaten: 34° 0′ N, 2° 35′ W At Regiuun Oriental (araabisk الجهة الشرقية, tamazight ⵜⴰⴳⵎⵓⴹⴰⵏⵜ Tagmuḍant, Uasten) as sant 2015 ian faan a twaalew ferwaltangsregiuunen uun Marokko. Hat leit uun't nuurduasten bi a grens tu Algeerien. Hoodstääd as Oujda. Berkane Driouch Figuig Guercif Jerada Nador Oujda-Angad Taourirt Nador Oujda Oujda Figuig https://web.archive.org/web/20220321064847/https://www.hcp.ma/file/206110/ Commonskategorii: Oriental (Regiuun) – Saamlang faan bilen of filmer


34.0731-6.2212Koordinaaten: 34° 4′ N, 6° 13′ W Rabat-Salé-Kénitra (araabisk الرباط - سلا - القنيطرة) as sant 2015 ian faan a twaalew regiuunen uun Marokko. Hat as näämd efter a trii grat stääden Rabat, Salé an Kenitra. Hoodstääd faan't regiuun as Rabat. Kénitra Khémisset Rabat Salé Sidi Kacem Sidi Slimane Skhirate-Témara Annuaire Statistique du Maroc, année 2017. Haut-Commissariat au Plan, 22. Nofember 2018, S. 22, ufrepen di 9. Deetsember 2018 (fransöösk). Commonskategorii: Rabat-Salé-Kénitra – Saamlang faan bilen of filmer


33-7.6166666666667Koordinaaten: 33° 0′ N, 7° 37′ W Chaouia-Ouardigha (araabisk الشاوية ورديغة) wiar bit 2015 ian faan 16 regiuunen uun Marokko. Hat leit uun't nuurden faan't lun. Hoodstääd wiar Settat. Tu det regiuun hiard sjauer prowinsen: Ben Slimane, nü: Regiuun Casablanca-Settat Berrechid, nü: Regiuun Casablanca-Settat Khouribga, nü: Regiuun Béni Mellal-Khénifra Settat, nü: Regiuun Casablanca-Settat Commonskategorii: Chaouia-Ouardigha – Saamlang faan bilen of filmer


32.283333-9.233333Koordinaaten: 32° 17′ N, 9° 14′ W Doukkala-Abda (araabisk دكالة عبدة) wiar bit 2015 ian faan 16 ferwaltangsregiuunen uun Marokko. Hoodstääd wiar Safi. Tu det regiuun hiard sjauer prowinsen: El Jadida, nü: Casablanca-Settat Safi, nü: Marrakesch-Safi Youssoufia, nü: Marrakesch-Safi Sidi Bennour, nü: Casablanca-Settat Commonskategorii: Doukkala-Abda – Saamlang faan bilen of filmer


34.044167-5.001944Koordinaaten: 34° 3′ N, 5° 0′ W Fès-Boulemane (araabisk جهة فاس بولمان, tamazight ⵜⴰⵎⵏⴰⴹⵜ ⵏ ⴼⴰⵙ ⴱⵓⵍⵎⴰⵏ Tamnaḍt n Fas Bulman) wiar bit 2015 ian faan 16 ferwaltangsregiuunen uun Marokko. Hoodstääd wiar Fès. Tu det regiuun hiard sjauer prowinsen: Boulemane Fès Moulay Yacoub Sefrou Sant 2015 hiar jo aaltumaal tu det nei regiuun Fès-Meknès. Commonskategorii: Fès-Boulemane – Saamlang faan bilen of filmer


34.25-6.583333Koordinaaten: 34° 15′ N, 6° 35′ W Gharb-Chrarda-Béni Hsen (araabisk الغرب شراردة بني حسين, tamazight ⵍⵖⴰⵔⴱ ⵛⵔⴰⵔⴷⴰ ⴰⵢⵜ ⵃⵙⴰⵢⵏ) wiar bit 2015 ian faan 16 ferwaltangsregiuunen uun Marokko. Hoodstääd wiar Kenitra. Tu det regiuun hiard trii prowinsen: Kénitra Sidi Kacem Sidi Slimane Sant 2015 hiar jo tu det nei regiuun Rabat-Salé-Kénitra. Commonskategorii: Gharb-Chrarda-Béni Hsen – Saamlang faan bilen of filmer


28.988889-10.072222Koordinaaten: 28° 59′ N, 10° 4′ W Guelmim-Es Semara (araabisk كلميم السمارة, tamazight ⴳⵓⵍⵎⵉⵎ ⵙⵙⵎⴰⵔⴰ) wiar bit 2015 ian faan 16 ferwaltangsregiuunen uun Marokko. Hoodstääd wiar Guelmim. Tu det regiuun hiard fiiw prowinsen: Assa-Zag, nü: Guelmim-Oued Noun Es Semara, nü: Laâyoune-Sakia El Hamra Guelmim,nü: Guelmim-Oued Noun Tan-Tan,nü: Guelmim-Oued Noun Tata, nü: Souss-Massa Commonskategorii: Guelmim-Es Semara – Saamlang faan bilen of filmer


27.15-13.2Koordinaaten: 27° 9′ N, 13° 12′ W Laâyoune-Boujdour-Sakia El Hamra (araabisk العيون بوجدور الساقية الحمراء, tamazight: ⵍⵄⵢⵓⵏ ⴱⵓⵊⴹⵓⵕ ⵜⴰⵔⴳⴰ ⵜⴰⵣⴳⴳⵡⴰⵖⵜ) wiar bit 2015 ian faan 16 ferwaltangsregiuunen uun Marokko. Hoodstääd wiar El Aaiún (Laayoune). Tu det regiuun hiard trii prowinsen: Boujdour Laâyoune Tarfaya. Sant 2015 hiar jo tu det nei regiuun Laâyoune-Sakia El Hamra. Commonskategorii: Laâyoune-Boujdour-Sakia El Hamra – Saamlang faan bilen of filmer


31.635278-8.000278Koordinaaten: 31° 38′ N, 8° 0′ W Marrakesch-Tensift-Al Haouz (araabisk مراكش تانسيفت حاوز, tamazight ⵎⵕⵕⴰⴽⵛ ⵜⴰⵏⵙⵉⴼⵜ ⵍⵃⴰⵡⵣ) wiar bit 2015 ian faan 16 ferwaltangsregiuunen uun Marokko. Hoodstääd wiar Marrakesch. Tu det regiuun hiard sääks prowinsen: Marrakesch El Haouz Chichaoua El Kelaâ des Sraghna Essaouira Rehamna Jo san 2015 aaltumaal auergingen uun det nei regiuun Marrakesch-Safi. Commonskategorii: Marrakesch-Tensift-El Haouz – Saamlang faan bilen of filmer


33.883333-5.55Koordinaaten: 33° 53′ N, 5° 33′ W Meknès-Tafilalet (araabisk مكناس تافيلالت; tamazight ⵎⴽⵏⴰⵙ-ⵜⴰⴼⵉⵍⴰⵍⵜ) wiar bit 2015 ian faan 16 ferwaltangsregiuunen uun Marokko. Hoodstääd wiar Meknès. Tu det regiuun hiard sääks prowinsen: Meknès, nü: Fès-Meknès Ifrane, nü: Fès-Meknès El Hajeb, nü: Fès-Meknès Khénifra, nü: Béni Mellal-Khénifra Midelt, nü: Drâa-Tafilalet Errachidia, nü: Drâa-Tafilalet Commonskategorii: Meknès-Tafilalet – Saamlang faan bilen of filmer


23.7167-15.95Koordinaaten: 23° 43′ N, 15° 57′ W Oued ed Dahab-Lagouira (araabisk وادي الذهب لكويرة) wiar bit 2015 ian faan 16 ferwaltangsregiuunen uun Marokko. Hoodstääd wiar Dakhla. Tu det regiuun hiard tau prowinsen: Aousserd Oued ed Dahab Jo san 2015 auergingen uun det nei regiuun Dakhla-Oued Ed-Dahab. Commonskategorii: Oued ed Dahab-Lagouira – Saamlang faan bilen of filmer


30.414444-9.583889Koordinaaten: 30° 25′ N, 9° 35′ W Souss-Massa-Draâ (araabisk سوس ماسة درعة) wiar bit 2015 ian faan 16 ferwaltangsregiuunen uun Marokko. Hoodstääd wiar Agadir. Tu det regiuun hiard njügen prowinsen: Agadir-Ida ou Tanane, nü tu Souss-Massa Chtouka-Aït Baha, nü tu Souss-Massa Inezgane-Aït Melloul, nü tu Souss-Massa Ouarzazate, nü tu Drâa-Tafilalet Sidi Ifni, nü tu Guelmim-Oued Noun Taroudannt, nü tu Souss-Massa Tinghir, nü tu Drâa-Tafilalet Tiznit, nü tu Souss-Massa Zagora, nü tu Drâa-Tafilalet Commonskategorii: Souss-Massa-Draâ – Saamlang faan bilen of filmer


32.333333-6.366667Koordinaaten: 32° 20′ N, 6° 22′ W Tadla-Azilal (araabisk تادلة أزيلال, tamazight ⵜⴰⴷⵍⴰ ⴰⵥⵉⵍⴰⵍ) wiar bit 2015 ian faan 16 ferwaltangsregiuunen uun Marokko. Hoodstääd wiar Beni-Mellal. Tu det regiuun hiard trii prowinsen: Azilal Béni Mellal Fquih Ben Salah Jo san 2015 auergingen uun det nei prowins Béni Mellal-Khénifra. Commonskategorii: Tadla-Azilal – Saamlang faan bilen of filmer


35.242222-3.933056Koordinaaten: 35° 15′ N, 3° 56′ W Taza-Al Hoceïma-Taounate (araabisk جهة تازة الحسيمة تاونات, tamazight ⵜⴰⵎⵏⴰⴹⵜ ⵏ ⵜⴰⵣⴰ ⵍⵃⵓⵙⵉⵎⴰ ⵜⴰⵡⵏⴰⵜ Tamnaḍt n Taza Lḥusima Tawnat) wiar bit 2015 ian faan 16 ferwaltangsregiuunen uun Marokko. Hoodstääd wiar Al Hoceïma. Tu det regiuun hiard sjauer prowinsen: Al Hoceïma, nü tu: Tanger-Tétouan-Al Hoceïma Guercif, nü tu: Oriental Taounate, nü tu: Fès-Meknès Taza, nü tu: Fès-Meknès Commonskategorii: Taza-Al Hoceïma-Taounate – Saamlang faan bilen of filmer


35.784722-5.8125Koordinaaten: 35° 47′ N, 5° 49′ W Tanger-Tétouan-Al Hoceïma (araabisk طنجة - تطوان - الحسيمة) as sant 2015 ian faan twaalew ferwaltangsregiuunen uun Marokko. Di nööm komt faan a trii grat stääden Tanger, Tétouan an Al Hoceïma. Hoodstääd faan't regiuun as Tanger. Tu det regiuun hiar aacht prowinsen of prefektuuren: Al Hoceïma Chefchaouen Fahs-Anjra Larache M’Diq-Fnideq Ouezzane Tanger-Asilah Tétouan Annuaire Statistique du Maroc, année 2017. Haut-Commissariat au Plan, 22. Nofember 2018, S. 22, ufrepen di 9. Deetsember 2018 (fransöösk). Commonskategorii: Tanger-Tétouan-Al Hoceïma – Saamlang faan bilen of filmer


34.044166666667-5.0019444444444Koordinaaten: 34° 3′ N, 5° 0′ W Fès-Meknès (araabisk فاس - مكناس) as sant 2015 ian faan twaalew ferwaltangsregiuunen uun Marokko. Di nööm komt faan a tau grat stääden Fès an Meknès uf. Hoodstääd faan't regiuun as Fès. Tu det regiuun hiar njügen prowinsen of prefektuuren: Boulemane El Hajeb Fès Ifrane Meknès Moulay Yacoub Sefrou Taounate Taza Annuaire Statistique du Maroc, année 2017. Haut-Commissariat au Plan, 22. Nofember 2018, S. 22, ufrepen di 9. Deetsember 2018 (fransöösk). Commonskategorii: Fès-Meknès – Saamlang faan bilen of filmer


32.339444444444-6.3608333333333Koordinaaten: 32° 20′ N, 6° 22′ W Béni Mellal-Khénifra (araabisk بني ملال خنيفرة) as sant 2015 ian faan twaalew ferwaltangsregiuunen uun Marokko. Hat as näämd efter tau grat stääden Beni-Mellal an Khénifra. Hoodstääd faan't regiuun as Beni-Mellal. Tu't regiuun hiar fiiw prowinsen: Azilal Béni Mellal Fquih Ben Salah Khénifra Khouribga Annuaire Statistique du Maroc, année 2017. Haut-Commissariat au Plan, 22. Nofember 2018, S. 22, ufrepen di 9. Deetsember 2018 (fransöösk). Commonskategorii: Béni Mellal-Khénifra – Saamlang faan bilen of filmer


33.586881-7.611122Koordinaaten: 33° 35′ N, 7° 37′ W Casablanca-Settat (araabisk الدار البيضاء الكبرى - سطات) as sant 2015 ian faan twaalew ferwaltangsregiuunen uun Marokko. Di nööm komt faan a grat stääden Casablanca an Settat uf. Hoodstääd faan't regiuun as Casablanca. Tu't regiuun hiar njügen prowinsen of prefektuuren: Casablanca Mohammedia El Jadida Nouaceur Médiouna Benslimane Berrechid Settat Sidi Bennour Annuaire Statistique du Maroc, année 2017. Haut-Commissariat au Plan, 22. Nofember 2018, S. 22, ufrepen di 9. Deetsember 2018 (fransöösk). Commonskategorii: Casablanca-Settat – Saamlang faan bilen of filmer


31.635277777778-8.0002777777778Koordinaaten: 31° 38′ N, 8° 0′ W Marrakesch-Safi (araabisk مراكش - آسفي) as sant 2015 ian faan twaalew ferwaltangsregiuunen uun Marokko. Hat as näämd efter a grat stääden Marrakesch an Safi. At hoodstääd faan't regiuun as Marrakesch. Tu't regiuun hiar aacht prowinsen of prefektuuren: Marrakesch Chichaoua Al Haouz El Kelaâ des Sraghna Essaouira Rehamna Safi Youssoufia Annuaire Statistique du Maroc, année 2017. Haut-Commissariat au Plan, 22. Nofember 2018, S. 22, ufrepen di 9. Deetsember 2018 (fransöösk). Commonskategorii: Marrakesch-Safi – Saamlang faan bilen of filmer


Pontevedra as en stää foon Spanien, bundeslönj Galitsien. Jü stää heet 83.260 inboogere (2020).


31.1834-5.1382Koordinaaten: 31° 11′ N, 5° 8′ W Drâa-Tafilalet (araabisk درعة تافيلالت, DMG Dar‘a Tāfīlālat) as sant 2015 ian faan twaalew ferwaltangsregiuunen uun Marokko. Hoodstääd as Errachidia. Tu det regiuun hiar fiiw prowinsen: Errachidia Midelt Ouarzazate Tinghir Zagora Annuaire Statistique du Maroc, année 2017. Haut-Commissariat au Plan, 22. Nofember 2018, S. 22, ufrepen di 9. Deetsember 2018 (fransöösk). Commonskategorii: Drâa-Tafilalet – Saamlang faan bilen of filmer


30.183-8.63Koordinaaten: 30° 11′ N, 8° 38′ W Souss-Massa (araabisk سوس - ماسة, tamazight ⵙⵓⵙ ⵎⴰⵙⵙⴰ) as sant 2015 ian faan twaalew ferwaltangsregiuunen uun Marokko. Hoodstääd as Agadir. Tu det regiuun hiar sääks prowinsen of prefektuuren: Agadir-Ida ou Tanane Chtouka-Aït Baha Inezgane-Aït Melloul Taroudannt Tata Tiznit Annuaire Statistique du Maroc, année 2017. Haut-Commissariat au Plan, 22. Nofember 2018, S. 22, ufrepen di 9. Deetsember 2018 (fransöösk). Commonskategorii: Souss-Massa – Saamlang faan bilen of filmer


28.512-10.031Koordinaaten: 28° 31′ N, 10° 2′ W Guelmim-Oued Noun (araabisk كلميم - واد نون) as sant 2015 ian faan twaalew ferwaltangsregiuunen uun Marokko. Hoodstääd faan't regiuun as Guelmim. Tu det regiuun hiar sjauer prowinsen: Assa-Zag Guelmim Sidi Ifni Tan-Tan Annuaire Statistique du Maroc, année 2017. Haut-Commissariat au Plan, 22. Nofember 2018, S. 22, ufrepen di 9. Deetsember 2018 (fransöösk). Commonskategorii: Guelmim-Oued Noun – Saamlang faan bilen of filmer


27.15-13.2Koordinaaten: 27° 9′ N, 13° 12′ W Laâyoune-Sakia El Hamra (araabisk العيون - الساقية الحمراء) as sant 2015 ian faan twaalew ferwaltangsregiuunen uun Marokko. Hat leit uun't Waastsahara. Hoodstääd as Laâyoune. Tu det regiuun hiar sjauer prowinsen: Boujdour Es Semara Laâyoune Tarfaya Annuaire Statistique du Maroc, année 2017. Haut-Commissariat au Plan, 22. Nofember 2018, S. 22, ufrepen di 9. Deetsember 2018 (fransöösk). Commonskategorii: Laâyoune-Sakia El Hamra – Saamlang faan bilen of filmer


Bielefeld as en krisfri stää önj dåt tjüsch bundeslönj Nordrhin-Weestfåålen, önj di Detmold Regiiringsdistrikt. Jü stää heet 334.195 inboogere (2019). Frankrik Concarneau önj Frånkrik. Nikaraagua Estelí önj Nikaraagua. Israel Naharija önj Israel. Ferianagt Könangrik Rochdale önj Ainglönj, Feriind Kiningrik. Poolen Rzeszów önj Poolen. Ruslun Weliki Nowgorod önj Ruslönj. Germany: Nordrhein-Westfalen, citypopulation.de


23.7167-15.95Koordinaaten: 23° 43′ N, 15° 57′ W Dakhla-Oued Ed-Dahab (araabisk الداخلة - وادي الذهب) as sant 2015 ian faan twaalew ferwaltangsregiuunen uun Marokko. Hat leit uun't Waastsahara. Hoodstääd faan't regiuun as Dakhla. Tu det regiuun hiar tau prowinsen: Aousserd Oued ed Dahab Annuaire Statistique du Maroc, année 2017. Haut-Commissariat au Plan, 22. Nofember 2018, S. 22, ufrepen di 9. Deetsember 2018 (fransöösk). Commonskategorii: Dakhla-Oued Ed-Dahab – Saamlang faan bilen of filmer


Fès of Fez (araabisk فاس, tamazight ⴼⴰⵙ Fas) as det traadgratst stääd uun Marokko. Diar wene muar üs ian miljoon minsken. Bütj Marrakesch, Meknès an Rabat hiart Fès tu a Sjauer Könangstääden faan Marokko. Fès as hoodstääd faan't prowins Fès an uk faan't hialer regiuun Fès-Meknès. Bevölkerungsentwicklung Fès Commonskategorii: Fès – Saamlang faan bilen of filmer


Fès (araabisk عمالة فاس, Tamazight: ⵜⴰⵎⵖⵓⵔⵜ ⵏ ⴼⴰⵙ) as en prefektuur (prowins) uun Marokko. Hat hiart tu't regiuun Fès-Meknès (bit 2015: Fès-Boulemane) an leit temelk uun a maden faan't lun. Commonskategorii: Fès (Prowins) – Saamlang faan bilen of filmer


Salé (araabisk سلا, DMG Salā, tamazight ⵙⵍⴰ) as en grat stääd naibi Rabat uun Marokko. Hat as det hoodstääd faan't prowins Salé uun't regiuun Rabat-Salé-Kénitra. Commonskategorii: Salé – Saamlang faan bilen of filmer


Salé (araabisk عمالة سلا, tamazight: ⵜⴰⵎⵖⵓⵔⵜ ⵏ ⵙⵍⴰ) as en prefektuur (prowins) uun Marokko. Hat hiart tu't regiuun Rabat-Salé-Kénitra an leit naibi Rabat. Commonskategorii: Salé (Prowins) – Saamlang faan bilen of filmer


Marrakesch of Marrakech (faan't Berberspriak ⵎⵕⵕⴰⴽⵛ , Meṛṛakec, „lun faan God“; araabisk مراكش, DMG Murrākuš), uk bekäänd üs „ruad stääd“, as en stääd uun't süüdelk Marokko. Hat as hoodstääd faan't prowins Marrakesch. Diar wene knaap ian miljoon minsken. PROJECTIONS DEMOGRAPHIQUES EN CHIFFRE 2014-2030 DE LA REGION DE MARRAKECH-SAFI. 12. Marts 2019, ufrepen di 11. Janewoore 2022 (fransöösk). Commonskategorii: Marrakesch – Saamlang faan bilen of filmer


Marrakesch (araabisk عمالة مراكش, tamazight: ⵜⴰⵎⵖⵓⵔⵜ ⵏ ⵎⵕⵕⴰⴽⵛ , Tamɣurt n Mṛṛakc) as en prefektuur (prowins) uun Marokko. Hat hiart tu't regiuun Marrakesch-Safi (bit 2015: tu Marrakesch-Tensift-El Haouz). Diar wene gud ian miljoon minsken. Commonskategorii: Marrakesch (Prowins) – Saamlang faan bilen of filmer


Lidingö as jü treedgrutst stää önj e Prowins Stockholm, Sweeden. E stää läit önj e mal foon e prowins, awt ailönj Lidingö, amenbai 5 km önjt nordååsten foon e mal foon e stää Stockholm. Dåt heet 44.091 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Lidingö Komuun. Sweden: Stockholm, citypopulation.de


Tumba as jü fiirdgrutst stää önj e Prowins Stockholm, Sweeden. E stää läit önjt sööden foon e prowins, amenbai 20 km önjt söödweesten foon e mal foon e stää Stockholm. Dåt heet 42.873 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Botkyrka Komuun. En diilj foon e stää läit önj jü Salem Komuun. Sweden: Stockholm, citypopulation.de


Åkersberga as en stää önj e prowins Stockholm, Sweeden. E stää heet 36.869 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Österåker Komuun. Sweden: Stockholm, citypopulation.de


Vallentuna as en stää önj e prowins Stockholm, Sweeden. E stää läit önjt norden foon e prowins, bai di Valletuna-Siie, amenbai 22 km önjt norden foon e mal foon e stää Stockholm. Dåt heet 33.336 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Vallentuna Komuun. Sweden: Stockholm, citypopulation.de


Märsta as en stää önj e prowins Stockholm, Sweeden. E stää heet 29.781 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Sigtuna Komuun. Sweden: Stockholm, citypopulation.de


Gustavsberg as en stää önj e prowins Stockholm, Sweeden. E stää heet 24.330 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Värmdö Komuun. Sweden: Stockholm, citypopulation.de


Norrtälje as en stää önj e prowins Stockholm, Sweeden. E stää läit önjt nordååsten foon e prowins, bai di Norrtälje Struum amenbai 59 km önjt nordweesten foon e stää Stockholm. Dåt heet 21.917 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Norrtälje Komuun. Sweden: Stockholm, citypopulation.de


Västerhaninge as en stää önj e prowins Stockholm, Sweeden. E stää heet 19.100 inboogere (2020). Sweden: Stockholm, citypopulation.de


Meknès (tamazight ⴰⵎⴽⵏⴰⵙ Ameknas, araabisk مكناس) as en stääd uun't nuurdelk Marokko mä gud en hualew miljoon iinwenern, an hiart tu't regiuun Fès-Meknès. Meknès as hoodstääd faan't prefektuur (prowins) Meknès. Meknès – Bevölkerungsentwicklung Postleitzahl PLZ Meknès, Marokko - GeoPostcodes. Ufrepen di 2. August 2018. Commonskategorii: Meknès – Saamlang faan bilen of filmer


Meknès (araabisk عمالة مكناس تافيلالت) as en prefektuur (prowins) uun't regiuun Fès-Meknès (bit 2015: uun Meknès-Tafilalet). Hat leit sowat tesken Rabat an Fès. Commonskategorii: Meknès (Prowins) – Saamlang faan bilen of filmer


Oujda (araabisk وجدة, DMG Wuǧda; tamazight ⵡⵊⴷⴰ Wejda) as en stääd mä gud en hualew miljoon iinwenern uun't nuurduasten faan Marokko uun't prowins Oujda-Angad. Hat hiart tu't regiuun Oriental. Commonskategorii: Oujda – Saamlang faan bilen of filmer


Oujda-Angad (araabisk عمالة وجدة - أنكاد, tamazight: ⵡⵓⵊⴷⴰ ⴰⵏⴳⴰⴷ) as en prefektuur (prowins) uun't regiuun Oriental uun't nuurduasten faan Marokko. Commonskategorii: Oujda-Angad – Saamlang faan bilen of filmer


Wat menst dü? Regiuun Brüssel Stääd Brüssel


Kénitra as en stääd mä knaap en hualew miljoon iinwenern uun't prowins Kenitra. Hat leit uun't regiuun Rabat-Salé-Kénitra uun't nuurdwaasten faan Marokko. Commonskategorii: Kénitra – Saamlang faan bilen of filmer


Kénitra (araabisk إقليم القنيطرة; tamazight: ⵜⴰⵙⴳⴰ ⵏ ⵇⵏⵉⵟⵕⴰ) as en prowins uun't nuurduasten faan Marokko. hat hiart tu't regiuun Rabat-Salé-Kénitra. Commonskategorii: Kénitra (Prowins) – Saamlang faan bilen of filmer


Agadir (tamazight: ⴰⴳⴰⴷⵉⵔ, araabisk أكادير) as en huuwenstääd bi a Atlantik uun't süüdelk Marokko. Agadir as hoodstääd faan't prefektuur Agadir-Ida ou Tanane, an uk faan't hialer regiuun Souss-Massa. Klimatabelle.de Commonskategorii: Agadir – Saamlang faan bilen of filmer


Agadir-Ida ou Tanane (araabisk عمالة أكادير إدا وتنان) as en prefektuur (prowins) uun't süüdelk Marokko. Hat hiart tu't regiuun Souss-Massa (bit 2015: tu Souss-Massa-Draâ). Commonskategorii: Agadir-Ida ou Tanane – Saamlang faan bilen of filmer


A Sapotaceae of uk Breiaapelplaanten san en famile faan plaanten uun det order faan a Ericales. Amorphospermum – Argania – Aubregrinia – Aulandra – Autranella – Baillonella – Bemangidia – Boerlagella – Breviea – Burckella – Capurodendron – Chromolucuma – Chrysophyllum – Delpydora – Diploknema – Diploon – Eberhardtia – Ecclinusa – Elaeoluma – Englerophytum – Faucherea – Gluema – Inhambanella – Isonandra – Labourdonnaisia – Labramia – Lecomtedoxa – Letestua – Madhuca – Magodendron – Manilkara – Micropholis – Mimusops – Neohemsleya – Neolemonniera – Niemeyera – Northia – Omphalocarpum – Palaquium – Payena – Pichonia – Planchonella – Pleioluma – Pouteria – Pradosia – Pycnandra – Sarcaulus – Sarcosperma – Sersalisia – Sideroxylon – Spiniluma – Synsepalum – Tieghemella – Tridesmostemon – Tsebona – Van-royena – Vitellaria – Vitellariopsis – Xantolis Arganbuum (Argania spinosa of Sideroxylon spinosum) Stääraapelbuum (Chrysophyllum cainito) Breiaapelbuum (Manilkara zapota) Sheanödbuum (Vitellaria paradoxa) Commonskategorii: Sapotaceae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Sapotaceae


A Arganbuum (Argania spinosa of Sideroxylon spinosum) as di iansagst plaantenslach uun det skööl Argania, an hiart tu't famile faan a Breiaapelplaanten (Sapotaceae). Hi wääkst uun't süüdelk Marokko. Faan sin früchten woort arganööle maaget. Buark Früchten Stianer (nöden) Arganööle Commonskategorii: Argania spinosa – Saamlang faan bilen of filmer Commonskategorii: Arganööle – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Argania spinosa Wikispecies hää en artiikel tu: Sideroxylon spinosum


A Stääraapelbuum as en buum uun det famile faan a Breiaapelplaanten (Sapotaceae). Hi wääkst uun Madelameerikoo an uun a Kariibik. Sin früchten kön eden wurd. Twiig mä früchten Rip frücht Siad Commonskategorii: Stääraapelbuum – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Stääraapelbuum


A Breiaapelbuum (Manilkara zapota) of uk: Kaugumebuum as en plaantenslach uun det famile faan a Breiaapelplaanten (Sapotaceae). Faan a früchten woort saft wonen, am diarfaan gume tu maagin. A früchten wurd uk üs oobst eden. Di buum wääkst uun Madel- an Süüdameerikoo, man woort uk uun Aasien aptaanj. Twiig mä früchten Früchten üüb a wai tu markes Apskäären frücht Commonskategorii: Breiaapelbuum – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Breiaapelbuum


A Sheanödbuum (Vitellaria paradoxa), ütjspreegen Sjia... as di iansagst plaantenslach uun det skööl Vitellaria uun't famile faan a Breiaapelplaanten (Sapotaceae). A früchten hual föl fäät, jo woort üs iidj brükt of uk, am diar siap faan tu maagin. Di buum wääkst fööraal uun't gäärslun faan Afrikoo tesken Senegal an Uganda. Twiig mä früchten Sheanöden Siap faan sheaböder Commonskategorii: Sheanödbuum – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Sheanödbuum


A Sürkliawerplaanten (Oxalidaceae) san en plaantenfamile uun det order faan a Sürkliaweroortagen (Oxalidales). Averrhoa – Biophytum – Dapania – Oxalis – Sarcotheca Averrhoa Stäärfrücht (Averrhoa carambola) Commonskategorii: Sürkliawerplaanten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Sürkliawerplaanten


A Stäärfrüchtbuum (Averrhoa carambola), of efter di latiinsk nööm uk: Carambola as en plaantenslach uun det skööl faan a Averrhoa (Gurkenbuumer). Hi hiart tu't famile faan a Sürkliawerplaanten (Oxalidaceae), an komt faan Süüduastaasien. Twiig an frücht, tiaknang Twiig an frücht Buumstam Apskäären stäärfrücht Commonskategorii: Stäärfrüchtbuum – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Stäärfrüchtbuum


Gäärslun as en loonskap, huar natüürelkerwiis fööraal gäärs an bosker waaks. Di gratst dial faan a eerd wiar ans gäärslun. Det as ei detsalew üs greenlun (gred); det as faan minsken so uunlaanj, dat tjüch diar gäärsge koon. Gäärslun komt fööraal diar föör, huar ei muar üs 400 mm rin fäält. Sok gäärsloonskapen san: Great Plains (Prerii), Nuurdameerikoo Euraasisk Gäärslun Patagoonien, Süüdameerikoo Wakseldrüg troopen Tundra, Arktis Andenhuuchlun (Tierra helada), Süüdameerikoo Anatoolien, Türkei Tiibet Pampa, Süüdameerikoo Highveld, Süüdafrikoo Man uk huar muar üs 400 mm rin fäält, koon gäärslun wees; do as diar al sant ualang tidjen gäärsagt wurden. Kasachstaan Burkiina Faaso Kansas Alaska Keenia Commonskategorii: Gäärslun – Saamlang faan bilen of filmer


Siap as en fääst materiool, am diar hunen an hidj mä tu renskin. Uun a chemii as siap en saalten faan fäät-süren. Siapen för minsken haa en uundial faan Naatrium of Kaalium. Uun a industrii wurd uk siapen mä Liitsium, Kaltsium an Baarium brükt. Siapen kem uun a natüür ei föör. Jo wurd mä fäät faan plaanten of diarten an en hüdroksiid maaget, t.b. Naatriumhüdroksiid. Siap faan Sheanöden Oliiwensiap Siap faan't öölepualem Smok iinpaaket siap Commonskategorii: Siap – Saamlang faan bilen of filmer


Hüdroksiiden san cheemisk materioolen, diar saalten like. Hör anion as det hüdroksiid-ion [OH]−. Det poositiif kation koon faan flook metalen kem. Uun weeder apliaset wurd hüdroksiiden tu baasen. Metaloksiid + Weeder ⟶ Metalhüdroksiid {\displaystyle {\text{Metaloksiid}}+{\text{Weeder}}\longrightarrow {\text{Metalhüdroksiid}}} N a 2 O + H 2 O ⟶ 2 N a O H {\displaystyle \mathrm {Na_{2}O+H_{2}O\longrightarrow 2\ NaOH} } Naatriumoksiid an weeder reagiare tu Naatriumhüdroksiid. C a O + H 2 O ⟶ C a ( O H ) 2 {\displaystyle \mathrm {CaO+H_{2}O\longrightarrow Ca(OH)_{2}} } Kaltsiumoksiid an weeder reagiare tu Kaltsiumhüdroksiid. Commonskategorii: Hüdroksiid – Saamlang faan bilen of filmer


A Pampa as en temelk flaak gäärslun uun't süüduastelk Süüdameerikoo uun a lunen Argentiinien an Uruguay, dialwiis uk uun Paraguay an Brasiilien. Hat leit trinjam di müs faan a Río de la Plata. Efter nuurden tu woort at lun wat huuger, an diar het hat Campo. A wurden Pampa (Quechua) an Campo (Spoonsk/Portugiisk) men so föl üs fial, flaak lun saner buumer. Uun a amgungspriak ment pampa uk iansoom, lungwilag regiuun. Uun a pampa komt föl lös föör, wat det regiuun früchtboor maaget. Diaram woort diar uk föl büüret an tjüch häälen. Pampa naibi Buenos Aires Campo uun't süüdelk Brasiilien Commonskategorii: Pampa – Saamlang faan bilen of filmer


At Highveld (huuchfial) as en gäärslun uun Süüdafrikoo. Hat leit üüb en hööchde faan 1340 bit 1830 meetern. Di waastelk dial as temelk drüg mä 400 bit 550 mm rin uun't juar. Efter uasten tu fäält muar rin, an diar küd eegentelk uk muar buumer waaks. Det lun as oober al sant ualang tidjen üs fään brükt wurden, an so as det en gäärslun blewen. Highveld, nuurden faan Johannesburg En straus uun Gauteng Commonskategorii: Highveld – Saamlang faan bilen of filmer


At Euraasisk Gäärslun as en gäärslun uun Euraasien. Hat leit üs en strimel swäärs auer a kontinenten faan Ungarn (Puszta) uun't waasten bit tu a Mandschurei uun Uastaasien. Diar fäält man tesken 443 mm an 388 mm rin uun't juar. Süüdelk Sibiirien Kasachstaan Oblast Wolgograd Kirgistaan Commonskategorii: Euraasisk Gäärslun – Saamlang faan bilen of filmer


A Río de la Plata (spoonsk: salwerstruum) as di müs faan a struumer Paraná an Uruguay iin uun a Atlantik. Det regiuun as 290 km lung an bit 220 km briad, hat as eegentelk muar en bocht üs en struum. Di struum Uruguay brangt föl slober mä, an diaram skal diar stüdag bagert wurd. Üüb bias ääger lei nemelk grat stääden mä grat huuwner: Buenos Aires (Argentiinien) üüb a süüder ääg, an Montevideo (Uruguay) üüb a nuurder ääg. At regiuun trinjam a Río de la Plata as det süüdamerikoonsk Pampa. Commonskategorii: Río de la Plata – Saamlang faan bilen of filmer


At Inkarik (Quechua: Tawantinsuyu – „Rik mä sjauer dialen“) wiar det lun faan a Inka uun't waastelk Süüdameerikoo. Det hää bestenen faan't 13. juarhunert bit hat uun't 16. juarhunert faan a spoonsk iinwaanrern tunant maaget wurden as. Sin hoodstääd wiar naibi Cusco uun Peruu. At spriak faan a Inka wiar Ketschua, wat uk daalang noch spreegen woort. Man jo hed nian skraft, käänd det wel noch ei, an küd uk noch nian iisen ferwerke. Kääntiaken faan't inkakultuur wiar hör stianwerken an braget struaten swäärs troch't hialer lun. A keisern (üüb Quechua: sapa inka) wiar: Iarst Dünastii Manco Cápac (amanbi 1200-1230) Sinchi Roca (amanbi 1230-1260) Lloque Yupanqui (amanbi 1260-1290) Mayta Cápac (amanbi 1290-1320) Cápac Yupanqui (amanbi 1320-1350) Naist Dünastii Inca Roca (amanbi 1350-1380) Yáhuar Huácac (amanbi 1380-1410) Viracocha (amanbi 1410-1438) Pachacuti (1438-1471) Túpac Inca Yupanqui (1471-1493) Huayna Capac (1493-1527) Huáscar (1527-1532) Atahualpa (1532-1533) Manco Cápac , di iarst Inkakönang Atahualpa, di leetst Inkakönang A sjauer suyu faan't Inkarik Suntur Paucar, at kääntiaken faan't Inkarik Camino del Inca Commonskategorii: Inkarik – Saamlang faan bilen of filmer Commonskategorii: Inka – Saamlang faan bilen of filmer


At Amagante (Cistus symphytifolius) of Amagante de Pinar (tamazight: ⴰⵎⴰⴳⴰⵏⵜ, de am-agant) as en plaantenslach uun det famile Cistaceae. Cistus symphytifolius var. canus, süüden faan La Palma Cistus symphytifolius var. symphytifolius, nuurden faan Teneriffa an La Palma Cistus symphytifolius var. villosus, süüden faan Teneriffa Commonskategorii: Amagante – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Amagante


A Sanruusken (Cistaceae) san en plaantenfamile uun det order faan a Malvales. Diar hiar aacht of njügen sköölen tu. Cistus – Crocanthemum – Fumana – Halimium – Helianthemum – Hudsonia – Lechea – Pakaraimaea – Tuberaria Amagante (Cistus symphytifolius) Commonskategorii: Sanruusken – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Sanruusken Sanruusen


Cistus as en plaantenskööl uun det famile faan a Sanruusken (Cistaceae). C. albidus – C. asper – C. chinamadensis – C. clusii – C. creticus – C. crispus – C. grancanariae – C. heterophyllus – C. horrens – C. inflatus – C. ladanifer – C. laurifolius – C. libanotis – C. monspeliensis – C. munbyi – C. ocreatus – C. osbeckiifolius – C. palmensis – C. parviflorus – C. populifolius – C. pouzolzii – C. salviifolius – C. sintenisii – C. symphytifolius Amagante (Cistus symphytifolius) Commonskategorii: Cistus – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Cistus


A Bixaceae san en plaantenfamile uun det order faan a Malwenoortagen (Malvales). Diar hiar sjauer sköölen tu. Amoreuxia, 4 slacher Bixa, 5 slacher Cochlospermum, 15 slacher Diegodendron, 1 slach: Diegodendron humbertii (üüb Madagaskar) Cochlospermum an Diegodendron san iar uk tu aanj familin tääld wurden: Cochlospermaceae an Diegodendraceae, man wurd daalang mä tu a Bixaceae tääld. Orleaanbuum (Bixa orellana) Commonskategorii: Bixaceae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Bixaceae


A Cytinaceae san en plaantenfamile uun det order faan a Malwenoortagen (Malvales). Cytinaceae san parasiiten üüb ööder plaanten, jo kön salew nian chlorophyll maage. Bdallophytum B. americanum – B. andrieuxii – B. bambusarum – B. ceratantherum – B. oxylepis Cytinus C. baronii – C. capensis – C. glandulosus – C. hypocistis – C. malagasicus – C. ruber – C. sanguineus – C. visseri Commonskategorii: Cytinaceae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Cytinaceae


A Dipterocarpaceae san en plaantenfamile uun det order faan a Malwenoortagen (Malvales). Det san miast temelk huuch buumer, diar uun a troopen waaks. Dipterocarpoideae Anisoptera – Cotylelobium – Dipterocarpus – Dryobalanops – Hopea – Neobalanocarpus – Parashorea – Shorea – Stemonoporus – Upuna – Vateria – Vateriopsis – Vatica Monotoideae Monotes – Marquesia – Pseudomonotes Dipterocarpus slach Shorea roxburghii Upuna borneensis Commonskategorii: Dipterocarpaceae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Dipterocarpaceae


Bifut , Grä Jüden of Noopkrüüs (Artemisia vulgaris) as en plaantenslach faan det kurewbloosenfamile. Weremk (Artemisia absinthus) Röökelbosk (Artemisia maritima) Commonskategorii: Bifut – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Bifut


A Muntingiaceae san en letj plaantenfamile mä trii sköölen, eder mä man ään slach. Jo hiar tu a Malwenoortagen (Malvales). Dicraspidia D. donnell-smithii, Madelameerikoo Muntingia M. calabura, Madelameerikoo Neotessmannia N. uniflora, Peruu D. donnell-smithii M. calabura N. uniflora Commonskategorii: Muntingiaceae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Muntingiaceae


A Neuradaceae san en plaantenfamile uun det order faan a Malwenoortagen (Malvales). Jo waaks uun drüg regiuunen faan Afrikoo bit Indien. Grielum G. cuneifolium – G. grandiflorum – G. humifusum – G. sinuatum Neurada N. al-eisawii – N. procumbens Neuradopsis N. austroafricana – N. bechuanensis Commonskategorii: Neuradaceae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Neuradaceae


A Sarcolaenaceae san en plaantenfamile uun det order faan a Malwenoortagen (Malvales). Diar hiar tjiin sköölen mä 40 bit 60 slacher tu. Jo waaks üüb Madagaskar. Eremolaena – Leptolaena – Mediusella – Pentachlaena – Perrierodendron – Rhodolaena – Sarcolaena – Schizolaena – Xerochlamys – Xyloolaena Commonskategorii: Sarcolaenaceae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Sarcolaenaceae


A Sphaerosepalaceae san en plaantenfamile uun det order faan a Malwenoortagen (Malvales). Jo waaks bluas üüb Madagaskar. Dialyceras D. coriaceum – D. discolor – D. parvifolium Rhopalocarpus R. alternifolius – R. binervius – R. coriaceus – R. crassinervius – R. excelsus – R. longipetiolatus – R. louvelii – R. lucidus – R. macrorhamnifolius – R. mollis – R. parvifolius – R. randrianaivoi – R. similis – R. suarezensis – R. thouarsianus – R. triplinervius – R. undulatus Commonskategorii: Sphaerosepalaceae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Sphaerosepalaceae


A Pöberbömken (Thymelaeaceae) san en plaantenfamile uun det order faan a Malwenoortagen (Malvales). Aetoxylon – Amyxa – Aquilaria – Arnhemia – Atemnosiphon – Craterosiphon – Dais – Daphne – Daphnimorpha – Daphnopsis – Deltaria – Diarthron – Dicranolepis – Dirca – Drapetes – Edgeworthia – Englerodaphne – Enkleia – Eriosolena – Funifera – Gnidia – Gonystylus – Goodallia – Gyrinops – Jedda – Kelleria – Lachnaea – Lagetta – Lasiadenia – Lasiosiphon – Lethedon – Linodendron – Linostoma – Lophostoma – Octolepis – Ovidia – Passerina – Peddiea – Phaleria – Pimelea – Restella – Rhamnoneuron – Schoenobiblus – Solmsia – Stellera – Stephanodaphne – Struthiola – Synandrodaphne – Synaptolepis – Tepuianthus – Thymelaea – Wikstroemia Commonskategorii: Thymelaeaceae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Thymelaeaceae


A Achariaceae san en plaantenfamile uun det order faan a Malpighiales. Diar jaft at 29 sköölen mä son 150 slacher faan. Jo waaks uun a troopen an subtroopen. Acharia – Ahernia – Baileyoxylon – Buchnerodendron – Caloncoba – Camptostylus – Carpotroche – Ceratiosicyos – Chiangiodendron – Chlorocarpa – Dasylepis – Eleutherandra – Erythrospermum – Grandidiera – Guthriea – Gynocardia – Hydnocarpus – Kiggelaria – Kuhlmanniodendron – Lindackeria – Mayna – Pangium – Peterodendron – Poggea – Prockiopsis – Rawsonia – Ryparosa – Scaphocalyx – Scottellia – Trichadenia – Xylotheca Commonskategorii: Achariaceae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Achariaceae


A Pandaceae san en plaantenfamile uun det order faan a Malpighiales. Jo waaks uun a troopen faan Waastafrikoo an Süüduastaasien. Galearia G. affinis – G. angustifolia – G. aristifera – G. caudata – G. celebica – G. dolichobotrys – G. dongnaiensis – G. elliptica – G. finlaysoni – G. fulva – G. fusca – G. helferi – G. jackiana – G. lancifolia – G. leptostachya – G. lindleyana – G. maingayi – G. minor – G. pedicellata – G. philippinensis – G. phlebocarpa – G. ridleyi – G. sessiliflora – G. sessilis – G. splendens – G. stenophylla – G. subulata – G. sumatrana – G. wallichii Microdesmis M. caseariifolia Panda P. oleosa Commonskategorii: Pandaceae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Pandaceae


Wat menst dü ? Grat Panda, en slach faan Beeren Letj Panda Panda (Distrikt) uun Mosambik Fiat Panda, en automarke en plaant faan det famile Pandaceae en plaant faan det famile Pandanaceae


A Clusiaceae san en plaantenfamile uun det order faan a Malpighiales. Allanblackia – Arawakia – Chrysochlamys – Clusia – Dystovomita – Garcinia – Lorostemon – Montrouziera – Moronobea – Pentadesma – Platonia – Rheedia – Symphonia – Thysanostemon – Tovomita – Tovomitopsis Commonskategorii: Clusiaceae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Clusiaceae


A Calophyllaceae san en plaantenfamile uun det order faan a Malpighiales. Jo waaks uun a troopen an subtroopen. Diar hiar 14 of 15 sköölen mä amanbi 476 slacher tu. Enkelt slacher leewre holt an öödern früchten. Agasthiyamalaia – Calophyllum – Caraipa – Clusiella – Endodesmia – Haploclathra – Kayea – Kielmeyera – Lebrunia – Mahurea – Mammea – Marila – Mesua – Neotatea – Poeciloneuron Calophyllum inophyllum Calophyllum brasiliense Calophyllum brasiliense Mammea americana Commonskategorii: Calophyllaceae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Calophyllaceae


A Podostemaceae san en plaantenfamile uun det order faan a Malpighiales. Jo waaks uun of nai bi weeder, san oober likes Bloosenplaanten (Magnoliopsida) an nian algen of mööskplaanten. Podostemoideae – Tristichoideae – Weddellinoideae Angolaea – Apinagia – Autana – Castelnavia – Ceratolacis – Cipoia – Cladopus – Ctenobryum – Cussetia – Dalzellia – Diamantina – Dicraeanthus – Diplobryum – Djinga – Endocaulos – Farmeria – Hanseniella – Hydrobryum – Hydrodiscus – Indodalzellia – Indotristicha – Inversodicraea – Lebbiea – Ledermanniella – Leiothylax – Letestuella – Lophogyne – Macarenia – Macropodiella – Marathrum – Mourera – Noveloa – Oserya – Paleodicraeia – Paracladopus – Podostemum – Pohliella – Polypleurum – Rhyncholacis – Saxicolella – Sphaerothylax – Stonesia – Terniopsis – Thawatchaia – Thelethylax – Tristicha – Weddellina – Wettsteiniola – Willisia – Winklerella – Zehnderia – Zeylanidium Commonskategorii: Podostemaceae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Podostemaceae


Papaver somniferum as en plaantenslach uun det skööl Papaver faan't famile Papaveraceae, an sodenang nai mä't Klapruus (Papaver rhoeas). Faan detdiar plaant woort al sant ualang tidjen oopium wonen. Uun oopium san flook alkaloiiden üs morphin, codein of papaverin. Commonskategorii: Papaver somniferum – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Papaver somniferum


At Tamarillo of Buumtomoot (Solanum betaceum of uk: Cyphomandra betacea) as en plaantenslach uun det skööl Naachtskaad (Solanum), an sodenang nai mä't Tomoot (Solanum lycopersicum). Hör früchten san güül of ruad. Bloos Früchten Früchten Apskäären früchten Commonskategorii: Tamarillo – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Tamarillo


Paullinia san en plaantenskööl uun det order faan a Siapenbuumer (Sapindales). Diar jaft'at knaap 200 slacher faan. P. acuminata – P. acutangula – P. alata – P. allenii – P. alsmithii – P. anisoptera – P. anodonta – P. anomophylla – P. apoda – P. arenicola – P. aspera – P. austin-smithii – P. baileyi – P. barbadensis – P. bernhardii – P. bicorniculata – P. bidentata – P. bilobulata – P. bipinnata – P. boliviana – P. bracteosa – P. brenesii – P. brentberlinii – P. bristanii – P. buricana – P. caloptera – P. cambessedesii – P. capitata – P. capreolata – P. carpopodea – P. carrenoi – P. castaneifolia – P. cauliflora – P. cearensis – P. chocoensis – P. cidii – P. cirrhipes – P. clathrata – P. clavigera – P. clematidifolia – P. conduplicata – P. connaracea – P. coriacea – P. correae – P. costaricensis – P. costata – P. cristata – P. cuneata – P. cupana – P. cururu – P. curvicuspis – P. dasygonia – P. dasyphylla – P. dasystachya – P. decorticans – P. degranvillei – P. densiflora – P. echinata – P. elegans – P. elliptica – P. elongata –


Guaraná (Paullinia cupana) as en plaantenslach uun det famile Sapindaceae. Hat wääkst uun't Amazonasregiuun an as näämd efter det fulk faan a Guaraní. Hör siad häält föl coffein (eegentelk: guaraniin), an woort diaram hal dronken. Tiaknang Früchten Guaranapolwer Guaranaspruudel Commonskategorii: Guarana – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Guarana


At Güülhurn (Xanthoceras sorbifolium) as di iansagst plaantenslach uun det skööl Xanthoceras faan a Siapenbuumer (Sapindales). Hör früchten like letj kastanjin. Hat komt faan't nuurdelk Sjiina an as diar uun a prowinsen Gansu, Hebei, Henan, Liaoning, Baner Mongolei, Ningxia, Shaanxi an Shandong fünjen wurden. Commonskategorii: Güülhurn – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Güülhurn


A Tupí spriaken san en grat spriakfamile uun't uastelk Süüdameerikoo. Jo wurd spreegen uun Brasiilien, Paraguay, Boliiwien, Fransöösk Guayaana, nuurdelk Argentiinien, nuurduastelk Peruu an süüduastelk Kolumbien. A miast spreegern hää det Guaraní uun Paraguay mä son sjauer miljoon spreegern. Aal a öödern tuup san man son 200.000 spreegern. Di gratst dial maage a Tupí-Guaraní spriaken ütj. Aal a tjiin twiiger san: Tupí spriakfamile Arikém twiig Karitiána (~ 200 uun Rondônia) Arikém (ütjstürwen, iar Rondônia) Awetí twiig Awetí (Aueti, Auetö) (~ 90 uun Mato Grosso) Juruna twiig Juruna (Yuruna, Yudya) (~ 200 uun Mato Grosso; iar uun Pará) Xipáya (2 uun Pará) Manitsawá (ütjstürwen, iar uun Mato Grosso) Mawé twiig Mawé (Maué, Sateré-Mawé) (6.000 uun Amazonas) Mondé-Zweig Mondé (enkelten uun Rondônia) Aruá (enkelten uun Rondônia) Gavião (Ikõro, Digüt) (~ 350 uun Rondônia) Suruí (Paitér) (~ 450 uun Rondônia an Mato Grosso) Cinta-larga (~ 600 uun Mato Grosso an Rondônia) Zoró (~ 300 uun Mato Grosso) Mundurukú twiig Mundurukú (~ 7.000 uun Pará an Amazonas) Kuruáya (5 uun Pará) Puruborá twiig Puruborá (Boruborá) (enkelten uun Rondônia) Ramaráma twiig Káro (Arara, Urukú, Itogapúk, Ntogapíd, Ramaráma) (~ 200 uun Rondônia) Urumí (ütjstürwen, iar uun Rondônia) Tuparí twiig Tuparí (~ 300 uun Rondônia) Wayoró (Ajurú)


Guaraní [gwaɾaˈni] (aanj nööm: avañe’ẽ) as en spriak, diar uun Paraguay, uun't nuurduastelk Argentiinien, dialen faan Boliiwien an uun't süüdwaastelk Brasiilien snaaket woort. Hat hiart tu a Tupí-Guaraní spriaken. At jaft wel son sjauer bit fiiw miljoon spreegern, diartu kem noch aal högen, ferlicht tau miljoonen, diar't tumanst ferstun kön. Det spriak lewet fööraal uun Paraguay. Wi kään enkelt wurden, diar faan't Guaraní ufkem: Jaguar, Jaguarundi, Taapiir, Ananas, Maniok, Marakuja, Nandu of Piranja. Chiriguano/Guarayo-Guaraní [gui] (50.000 spreegern, miast uun Boliiwien) Mbyá-Guaraní [gun] (16.000 spreegern, miast uun Paraguay) Simba-Guaraní [gnw] (uun Boliiwien, 7.000 spreegern) Aché of Guayaqui [guq] (1.500 uun Paraguay) Chiripá of Ñandeva [ndh] (7.000 uun Paraguay, 5.000 uun Brasiilien) Kaiwá [kgk] (15.000 uun Brasiilien) Xetá [xet] (uun Brasiilien, enkelt spreegern) Commonskategorii: Guaraní – Saamlang faan bilen of filmer


A Passifloraceae san en plaantenfamile uun det order faan a Malpighiales. Sant 2009 wurd uk a familin Malesherbiaceae an Turneraceae diar mä tu tääld. Passifloraceae waaks fööraal uun a troopen an subtroopen faan Afrikoo an Süüdameerikoo. Malesherbioideae – Passifloroideae – Turneroideae – Pibirioideae Adenia – Adenoa – Afroqueta – Ancistrothyrsus – Androsiphonia – Arboa – Barteria – Basananthe – Crossostemma – Deidamia – Dilkea – Efulensia – Erblichia – Hyalocalyx – Loewia – Malesherbia – Mathurina – Mitostemma – Oxossia – Paropsia – Paropsiopsis – Passiflora – Pibiria – Piriqueta – Schlechterina – Smeathmannia – Stapfiella – Streptopetalum – Tricliceras – Turnera – Viridivia Marakuja (Passiflora edulis) Commonskategorii: Passifloraceae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Passifloraceae


Marakuja as en plaantenslach an en frücht uun det order faan a Malpighiales. Di latiinsk nöömdial edulis sait al, dat'am a früchten iidj koon. Früchten faan P. edulis, lachts forma flavicarpa, rochts forma edulis. P. e. flavicarpa P. e. edulis Marakuja saft Commonskategorii: Marakuja – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Marakuja


A Moafögler of Moas (Dinornithiformes) wiar en order faan fögler, diar uun't 14. juarhunert ütjstürwen san. Jo küd ei flä an hiard tu't onerklas faan a Palaeognathae (uur-tjaap-fögler). Diar jääw't njügen of tjiin slacher faan, diar uun Neisialun lewet haa. †Dinornithidae †Dinornis †D. novaezelandiae †D. robustus †Emeidae †Anomalopteryginae †Anomalopteryx †A. didiformis †Pachyornis †P. australis †P. elephantopus †P. geranoides †Emeinae †Emeus †E. crassus †Euryapteryx †E. curtus ?E. gravis †Megalapterygidae †Megalapteryx †M. didinus Dinornis slach Anomalopteryx didiformis Pachyornis elephantopus Megalapteryx didinus Commonskategorii: Moafögler – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Moafögler


A Elefantenfögler (Aepyornithiformes) wiar en order faan fögler uun det onerklas faan a Palaeognathae (uur-tjaap-fögler). Jo küd ei flä an san uun't 14. juarhunert ütjstürwen. Diar jääw't njügen slacher faan, diar üüb Madagaskar lewet haa. †Aepyornithidae †Aepyornis †A. gracilis †A. hildebrandti †A. maximus †A. medius †Mullerornis †M. agilis †M. betsilei †M. grandis †M. rudis †Vorombes †V. titan †Mullerornithidae (?, ünseeker) †Mullerornis †M. agilis †M. betsilei †M. grandis †M. rudis Commonskategorii: Elefantenfögler – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Elefantenfögler