Nurmes as det traadgratst steed uun't Lunskap Nuurdkareelien uun Finlun. At steed leit uun a nuurd faan't lunskap, bi de Pielinen Sia. Det hee 9501 lidj (2020). Finland: North Karelia, citypopulation.de


Kitee (üüb Sweedsk: Kides) as det fjuardgratst steed uun't Lunskap Nuurdkareelien uun Finlun. At steed leit uun a süüd faan't lunskap, bi de Kitee Sia Det hee 9933 lidj (2020). Finland: North Karelia, citypopulation.de


Outokumpu as det füftgratst steed uun't Lunskap Nuurdkareelien uun Finlun. At steed leit uun a waast faan't lunskap. Det hee 6552 lidj (2020). Finland: North Karelia, citypopulation.de


Prof. Bo Sjölin (* 5. Nofember 1931 uun Åshammar, Sweeden (Gävleborgs län) † 12. September 2016 uun Ljouwert, Waastfresklun) wiar en wedenskapsmaan uun a fresk filologii an tuleetst profeser bi't CAU. Abitur 8.5.51 bi't Katedralskolan, Uppsala 1951-1955 Studium Germanistik, Anglistik, Romanistik bi't Univ. Uppsala; fil.mag .1955 1955-58 Realskuulmääster uun Norastad, Sweeden 1958-1965 Asistent an dosent (sjiisk spriakwedenskap), Uni. Uppsala 1959-1963 Studium Germanistik, fil.lic.7.2.1963, prom. (c.l.) 17.10.70 Uppsala, habil. (sjiisk spriakwedenskap), Uppsala 1965-1978 Wetensch. hoofdmedewerker (fresk spriakwedenskap) RU Groningen 1978-1996 Prof. Christian-Albrechts-Universität Kiel (fresk spriakwedenskap, direkter faan't Nuurdfresk Wurdenbuksteed) 1996 panjuniaret Skraften 1960- 2010 (ütjwool) Altfriesisch lade 'Reinigung', in: Fs. J.H. Brouwer. Assen 1960, S. 85-88. Zur Gliederung des Altfriesischen, in: Us Wurk 15.1966, S. 79-82. Einführung in das Friesische. Stuttgart 1969. Die 'Fivelgoer' Handschrift I. Einleitung und Text (= Oudfriese Taal-en Rechtsbronnen XII) Den Haag 1970. In rimmetikige perfester mjirkes? In: Fs. W.J. Buma. Groningen 1970, S. 189-192. Anglofriesisch, in: Reallexikon der germanischen Altertumskunde, Bd.1 Berlin und New York o. J., S. 329-331. Het Grote Oudfriese Woordenboek - terugblik, balans, problematiek, in: Us Wurk 21/2 1972/73, S. 193-206. Zur lexikalischen Interferenz im gesprochenen Friesisch, in: Philologia Frisica Anno 1972, Leeuwarden 1974, S. 24-37. Die 'Fivelgoer' Handschrift II. Namenregister, Glossar, synoptische


Kontiolahti as det seekstgratst steed uun't Lunskap Nuurdkareelien uun Finlun. At steed leit uun a maden faan't lunskap. Det hee 3357 lidj (2020). Finland: North Karelia, citypopulation.de


Ilomantsi as det sööwenstgratst steed uun't Lunskap Nuurdkareelien uun Finlun. At steed leit uun a uast faan't lunskap. Det hee 2489 lidj (2020). Finland: North Karelia, citypopulation.de


Juuka as det aachstgratst steed uun't Lunskap Nuurdkareelien uun Finlun. At steed leit uun a nuurd faan't lunskap. Det hee 2093 lidj (2020). Finland: North Karelia, citypopulation.de


Eno as det njüügenstgratst steed uun't Lunskap Nuurdkareelien uun Finlun. At steed leit uun a maden faan't lunskap. Det hee 1744 lidj (2020). Finland: North Karelia, citypopulation.de


Hammaslahti as det tjiinstgratst steed uun't Lunskap Nuurdkareelien uun Finlun. At steed leit uun a süüd faan't lunskap. Det hee 1455 lidj (2020). Finland: North Karelia, citypopulation.de


En Sjii as en smääl burd, huar dü gau auer snä mä rään könst. Sjiin wurd daalang miast för sport brükt. Iarjuaren wiar jo oober ianfach wichtag, am troch a snä tu kemen. Sjiin wurd daalang ei muar ütj holt maaget, diarför mä plastik. Det wurd komt faan't noorsk ski, an det ment klüüwet holt of uk snäskuch. Det muude, mä sjiin auer a snä tu räänen, as al sant juardüüsenen bekäänd. Det stiantiaknang (lachter bil) komt faan Belomorsk uun Kareelien. Commonskategorii: Sjiin – Saamlang faan bilen of filmer


Imatra as det naistgratst steed uun't Lunskap Süüdkareelien uun Finlun. At steed leit uun a uast faan't lunskap, nai bi't grens tu Rüslun. Det hee 26.862 lidj (2020) Finland: South Karelia, citypopulation.de


Joutseno as det traadgratst steed uun't Lunskap Süüdkareelien uun Finlun. At steed leit uun a uast faan't lunskap, nai bi't grens tu Rüslun. Det hee 7001 lidj (2020) Finland: South Karelia, citypopulation.de


ff At Haltitunturi (kurt: Halti; nuurdsamisk Háldi; sweedsk Haldefjäll) as en fjell (tunturi) uun Noorweegen an Finlun. Mä en hööchde faan 1.324 meetern as hi di huuchst ponkt faan Finlun. A huuchst ponkt faan't Halti leit oober uun Noorweegen, det as a Ráisduattarháldi mä en hööchde faan 1.365 meetern. Commonskategorii: Halti – Saamlang faan bilen of filmer


At Fjell as en hööchderegiuun uun Skandinaawien boowen faan't buumgrens. Uun a Anden sai's diar Tierra Helada (= kuul lun) an Tierra Nevada (= snälun) tu. Uk uun't ingelsk jaft at di ütjdruk fell of fellmark. Det finsk wurd tunturi as nai mä det wurd tundra för det kliimaregiuun nuurden faan't buumgrens. At fjell as sodenang at beragtundra. At buumgrens leit uun Skandinaawien al bi en hööchde faan 1.100 meetern (Süüdnoorweegen) of 500 meetern (Nuurdnoorweegen), uun a Alpen san't 1.500 bit 2.000 meetern, an uun a Anden 3.000 meetern. Huuchfjell Boskfjell mä wilger Buumgrens


f A Ridnitšohkka as en berag uun a Skandinaawisk Berger, an mä en hööchde faan 1.317 meetern a huuchst berag uun Finlun. A huuchst ponkt faan Finlun as a Haltitunturi, san toop leit oober uun Noorweegen. Commonskategorii: Ridnitšohkka – Saamlang faan bilen of filmer


Eyak spriak (eyak: I·ya·q ; tlingit: Yatk̲wáan) — as en twiig faan a Eyak-Atapaskisk spriaken üüb Na-Dene spriaken. Snaaket wurden as det fööraal uun USA (Alaska). At leetst spreegerin wiar Marie Smith Jones (1918-2008). iindialang: Na-Dené Tlingit Eyak-Atapaskisk Eyak Atapaskisk xǝwa hünj kuutschi wulew tsʼiyu suart bäär kʼudǝʔuhdg ai qʼāš fut ɬilāʔ maan qāt eilun tʼuʔčʼ suart khatl green tɬãt blä tsʼaʔ liam kaač deek; üübins tsʼaagɬ kurew tsĩ:dz druum tzatlkh lun, eerd tʼãtɬ feeder, bleed kugɬ braanholt tlehatl maaren tleki ian Merritt Ruhlen (1994), On the Origin of Languages (Studies in Linguistic Taxonomy) Word-Lists of the Languages of Russian Alaska by F. P. von Wrangel & M. I. Nosov 1839 (digital typography 2009)


fff f1 A Skandinaawisk Berger (sweedsk Fjällen, noorsk Kjølen) as en keed faan berger uun Skandinaawien. Hat lingt faan't Skagerrak uun't süüden bit tu't Nuurdkap uun't nuurden. Hat as 1.700 km lung an 320 km briad. A gratst dial ferlääpt uun Noorweegen an Sweeden, en letjen dial uk uun Finlun. A Skandinaawisk Berger san uk det hoodweederskeel tesken a Uastsia uun't uasten an at Noorsk Sia uun't waasten. A huuchst toop as a Galdhøpiggen uun Noorweegen mä en hööchde faan 2.469 meetern. A Kebnekaise as mä en hööchde faan 2.111 meetern a huuchst berag faan Sweeden, an a Haltitunturi mä 1.324 meetern a huuchst ponkt faan Finlun. Di skandinaawisk ütjdruk Fjell betiakent ei bluas a Skandinaawisk Berger, man uk algemian at beragtundra. A Galdhøpiggen (2.469 m) A Kebnekaise (2.110 m) A Haltitunturi (1.324 m) Commonskategorii: Skandinaawisk Berger – Saamlang faan bilen of filmer


Petsamo (üüb finsk an sweedsk; noorsk Petsjenga, rüsk Petschenga) as en regiuun uun a bütjenst nuurdwaast faan Ruslun uun't Oblast Murmansk tesken at Kola Hualeweilun, Noorweegen an Finlun. Üüb en areaal faan 10.470 km² wene daalang son 11.000 minsken. Uun a Ööder Weltkriich wiar Petsamo amstreden, an a 19. September 1944 skul Finlun di finsk lunkreis tu a Sowjetunioon ufdu. Daalang hiart Petsamo tu a rüsk lunkreis Rajon Petschenga. Commonskategorii: Rajon Petschenga – Saamlang faan bilen of filmer


Terski as en lunkreis (Rajon) uun't Oblast Murmansk uun Ruslun. Üüb en areaal faan 19.300 km² wene 6.288 minsken (Stant: 2010). At ferwaltang sat uun Umba. Commonskategorii: Rajon Terski – Saamlang faan bilen of filmer


Petschenga as en lunkreis (Rajon) uun't Oblast Murmansk uun Ruslun. Üüb en areaal faan 8.662 km² wene 38.920 minsken (Stant: 2010). At ferwaltang sat uun Nikel. Commonskategorii: Rajon Petschenga – Saamlang faan bilen of filmer Petsamo


Lowosero as en lunkreis (Rajon) uun't Oblast Murmansk uun Ruslun. Üüb en areaal faan 53.800 km² wene 11.820 minsken (Stant: 2010). At ferwaltang sat uun Lowosero. Commonskategorii: Rajon Lowosero – Saamlang faan bilen of filmer


Kola as en lunkreis (Rajon) uun't Oblast Murmansk uun Ruslun. Üüb en areaal faan 27.600 km² wene 44.670 minsken (Stant: 2010). At ferwaltang sat uun Kola. Commonskategorii: Rajon Kola – Saamlang faan bilen of filmer Hualeweilun Kola


A Hüshünj of uk man ianfach Hünj (Canis lupus familiaris) as en hüsdiart an stamt faan a Wulew uf. Sodenang as di hünj en onerslach faan a wulwer. Di ööder onerslach faan a wulwer as a Dingo. Weederhünj Det as ei lacht, ual hünjer at blafin tu liaren Föl hünjer bitj at haas duad Commonskategorii: Hüshünjer – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Hüshünjer List faan hüshünjer (üüb sjiisk) Volkert Faltings an Reinhard Jannen: Fering-Öömrang Spreegwurdleksikon, Hüsem 2012


Kandalakscha as en lunkreis (Rajon) uun't Oblast Murmansk uun Ruslun. Üüb en areaal faan 14.400 km² wene 49.544 minsken (Stant: 2010). At ferwaltang sat uun Kandalakscha. Commonskategorii: Rajon Kandalakscha – Saamlang faan bilen of filmer


Alexandrowsk as en stäädkreis uun't Oblast Murmansk uun Ruslun. Diar wene 42.789 minsken (Stant: 2010). At ferwaltang sat uun Poljarny. Alexandrowsk as en "slööden stääd". Diar sat bluas militeer. Commonskategorii: Stäädkreis Alexandrowsk – Saamlang faan bilen of filmer


Ostrownoi as en stäädkreis uun't Oblast Murmansk uun Ruslun. Diar wene 2.171 minsken (Stant: 2010). Ostrownoi as en "slööden stääd". Diar sat bluas militeer. Commonskategorii: Ostrownoi – Saamlang faan bilen of filmer


Poljarnyje Sori as en stäädkreis uun't Oblast Murmansk uun Ruslun. Diar wene 15.096 minsken (Stant: 2010). Commonskategorii: Stäädkreis Polyarnye Zori – Saamlang faan bilen of filmer


Saosjorsk as en stäädkreis uun't Oblast Murmansk uun Ruslun. Diar wene 11.199 minsken (Stant: 2010). Saosjorsk as en "slööden stääd". Diar sat bluas militeer. Commonskategorii: Stäädkreis Saosjorsk – Saamlang faan bilen of filmer


Widjajewo as en stäädkreis uun't Oblast Murmansk uun Ruslun. Diar wene 5.771 minsken (Stant: 2010). Widjajewo as en "slööden stääd". Diar sat bluas militeer. Commonskategorii: Stäädkreis Widjajewo – Saamlang faan bilen of filmer


Kola (rüsk Кола) as en stääd uun det Oblast Murmansk uun Ruslun. Hat as kreisstääd faan di lunkreis Rajon Kola. Diar wene 10.437 minsken (Stant: 2010). Inari Finlun Finlun Commonskategorii: Kola – Saamlang faan bilen of filmer Hualeweilun Kola Kola (muardüüdag) Koord mä aal a koordinaaten: OSM


Lowosero (rüsk Ловозеро; finsk Luujärvi; kildinsamisk Луя̄ввьр, Lujawwr [ˈluˌja̟vʲvʲrʲ]) as en stääd üüb't Hualeweilun Kola uun det Oblast Murmansk uun Ruslun. Hat as kreisstääd faan di lunkreis Rajon Lowosero. Diar wene 2.871 minsken (Stant: 2010). Commonskategorii: Lowosero – Saamlang faan bilen of filmer Koord mä aal a koordinaaten: OSM


Nikel (rüsk Никель; iar finsk Kolosjoki) as en stääd uun det Oblast Murmansk uun Ruslun naibi't grens tu Noorweegen. Hat as kreisstääd faan di lunkreis Rajon Petschenga. Diar wene 12.756 minsken (Stant: 2010). Commonskategorii: Nikel – Saamlang faan bilen of filmer Koord mä aal a koordinaaten: OSM


Umba (rüsk У́мба) as en stääd bi't Witj Sia uun det Oblast Murmansk uun Ruslun. Hat as kreisstääd faan di lunkreis Rajon Terski. Diar wene 5.532 minsken (Stant: 2010). Commonskategorii: Umba – Saamlang faan bilen of filmer Koord mä aal a koordinaaten: OSM


Ronneby as jü treedgrutst stää önj e prowins Blekinge önjt Swärik. E stää läit önjt sööden foon e prowins, näibai e küst foon e Ååstsiie. Dåt heet 12.797 manschne (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Ronneby Komuun. E stää läit bai di Ronneby Struum, wat in önj e Ååstsiie bai Ronnebyhamn låpt. E Europastroote 22 ferbant Ronneby ma Karlshamn önjt weesten an Karlskrona önjt ååsten. Sweden: Blekinge, citypopulation.de


Kallinge as jü seekstgrutst stää önj e prowins Blekinge önjt Swärik. E stää läit önjt sööden foon e prowins, önj jü Ronneby Komuun, bai di Ronneby Struum (Ronnebyån). Dåt heet 4841 manschne (2020). Kallinge läit 3 km önjt norden foon Ronneby. E Europastroote 22 ferbant Kallinge ma Karlshamn önjt söödweesten än Nättraby önjt söödååsten. Di Ronneby Lufthuuwen läit önjt norden foon Kallinge. Sweden: Blekinge, citypopulation.de


Mörrum as jü soowenstgrutst stää önj e prowins Blekinge önjt Swärik. E stää läit önjt söödweesten foon e prowins, önj jü Karlshamn Komuun. Dåt heet 4003 manschne (2020). E Europastroote 22 ferbant Mörrum ma Sölvesborg önjt söödweesten än Karlshamn önjt söödååsten. Sweden: Blekinge, citypopulation.de


Rödeby as jü oochstgrutst stää önj e prowins Blekinge önjt Swärik. E stää läit önjt weesten foon e prowins, önj jü Karlskrona Komuun. Dåt heet 3516 manschne (2020). Sweden: Blekinge, citypopulation.de


Rausdorf (plaatsjiisk Rausdörp) as en gemeen uun a kreis Stormarn. Tu det gemeen hiart uk det hoofsteed "Lindenhof". Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2021 (XLS-datei) (Widjerfeerd üüb grünjlaag faan't fulkstäälang 2011) (Halep üüb sjiisk) Commonskategorii: Rausdorf – Saamlang faan bilen of filmer


Nättraby as jü nüügenstgrutst stää önj e prowins Blekinge önjt Swärik. E stää läit önjt söödååsten foon e prowins, önj jü Karlskrona Komuun, bi e Ååstsiie. Dåt heet 3298 manschne (2020). E Europastroote 22 ferbant Nättraby ma Ronneby önjt weesten än Karlskrona önjt söödååsten. Sweden: Blekinge, citypopulation.de


Jämjö as jü tiinstgrutst stää önj e prowins Blekinge önjt Swärik. E stää läit önjt söödååsten foon e prowins, önj jü Karlskrona Komuun. Dåt heet 2675 manschne (2020). E Europastroote 22 ferbant Jämjö ma Karlskrona önjt söödweesten än Torsås önj jü Kalmar Prowins önjt nordååsten. Sweden: Blekinge, citypopulation.de


Wat menst dü ? Fut (Minsk), di onerst dial faan en bian Fut (Miat) ingelsk: foot, en miat för't lengde Puat, a fut faan en diart


Ahtna spriak (aanj nööm: Atnakenaege’) as det atapaskisk spriak faan't Ahtna fulk (Atnahwt’aene) uun Nuurd-Ameerikoo. Snaaket woort det faan amanbi 80 minsken fööraal uun Alaska. Deel-Ahtna spriakwiis (aanj nööm: Atnahwt’aene; ingelsLower Ahtna) Chitina/Taral Band. Uun Chitina (Tsedi Na’) an Taral (Taghaelden). Tonsina/Klutina Band. Uun Tonsina River (Kentsii Na’), Klutina River (Tl’atii Na’) an Klutina Lake (Tl’atibene’). Zentral Ahtna spriakwiis (aanj nööm: Atnahwt’aene; ingels Central Ahtna, Middle Ahtna). Uun Copper Center (Tl’aticae’e), Tazlina (Tezdlen Na’), Glennallen (Ciisk’e Na’), Gulkana (C’ulc’e Na’) an Gakona (Ggax Kuna’). Gulkona/Gakona Band Waast-Ahtna spriakwiis (aanj nööm: Tsaay Hwt’aene; ingels Western Ahtna) Tyone/Mendeltna Band. Uun Tyone (...) an Mendeltna (Bendilna’). Cantwell/Denali Band. Uun Cantwell (Yidateni Na’) an Denali (Dghelaayce’e). Boowen-Ahtna spriakwiis (aanj nööm: Tatl’ahwt’aene; ingels Upper Ahtna)) Sanford River/Chistochina Band. uun Sanford River (K’ełt’aeni) an Chistochina (Tsiistl’edze Na’). Slana/Batzulnetas Band. Uun Slana (Stl’ana’) an Batzulnetas (Nataełde). Mentasta Band Band. Uun Mentasta (Mendaesde). kenaege’ spriak c’eghaeze’ ai del ruad łic’ae hünj c’eyene’ bian, knook c’esten’ flääsk natu’ saalt ggaał trap gguux insekt snaan min mam ne’aan üüs mam ben sia; meere ten is yes snä ts’es fels yaa hemel son’ stäär xos diken nadaeggi tau ałts’eni fiiw hwlazaan tjiin ts’ełk’ey kole uk’edi 19 "Ahtna Noun Dictionary" by James


Groningen [ˈɣroːnɪŋə] ( uunharke?/i), plaatsjiisk Grönnen of Grunneng, as det hoodstääd faan a prowins Groningen uun a Neederlunen. Bevolkingsontwikkeling; regio per maand. Uun: StatLine. Centraal Bureau voor de Statistiek, 28-2-2023 (Holuns). Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Groningen


56.169414.8625Koordinaaten: 56° 10′ N, 14° 52′ O Karlshamn as en gemeen (komuun) uun't Prowins Blekinge uun Sweeden. Hoodstääd as Karlshamn. Åryd Hällaryd Karlshamn Mörrum Svängsta Torarp Folkmängd i riket, län och kommuner 31 december 2021 bi't Statistiska centralbyrån Kommunarealer den 1 januari 2016 bi't Statistiska centralbyrån Commonskategorii: Gemeen Karlshamn – Saamlang faan bilen of filmer


56.161115.5875Koordinaaten: 56° 10′ N, 15° 35′ O Karlskrona as en gemeen (komuun) uun't Prowins Blekinge uun Sweeden. Hoodstääd as Karlskrona. Drottningskär Fridlevstad Fågelmara Gängletorp Hasslö Holmsjö Jämjö Karlskrona Kättilsmåla Nättraby Nävragöl Rödeby Spjutsbygd Sturkö Torhamn Tving Folkmängd i riket, län och kommuner 31 december 2021 bi't Statistiska centralbyrån Kommunarealer den 1 januari 2016 bi't Statistiska centralbyrån Commonskategorii: Gemeen Karlskrona – Saamlang faan bilen of filmer


56.277814.5319Koordinaaten: 56° 17′ N, 14° 32′ O Olofström as en gemeen (komuun) uun't Prowins Blekinge uun Sweeden. Hoodstääd as Olofström. Gränum Jämshög Kyrkhult Olofström Vilshult Folkmängd i riket, län och kommuner 31 december 2021 bi't Statistiska centralbyrån Kommunarealer den 1 januari 2016 bi't Statistiska centralbyrån Commonskategorii: Gemeen Olofström – Saamlang faan bilen of filmer


56.209715.2792Koordinaaten: 56° 13′ N, 15° 17′ O Ronneby as en gemeen (komuun) uun't Prowins Blekinge uun Sweeden. Hoodstääd as Ronneby. Bräkne-Hoby Johannishus Kallinge Listerby Ronneby Ronnebyhamn Finlun Mänttä-Vilppula, sant 1954 Norweegen Høyanger, sant 1956 Ferianagt Stooten Enfield, sant 1965 Sjiisklun Steglitz-Zehlendorf, sant 1968 Ferianagt Stooten Johnson City, sant 1987 Sjiisklun Schopfheim, sant 1987 Poolen Elbląg, sant 1991 Ruslun Slavsk, sant 2000 Denemark Bornholm, sant 2006 Rumeenien Gherla, sant 2016 Folkmängd i riket, län och kommuner 31 december 2021 bi't Statistiska centralbyrån Kommunarealer den 1 januari 2016 bi't Statistiska centralbyrån Commonskategorii: Gemeen Ronneby – Saamlang faan bilen of filmer


56.0514.5833Koordinaaten: 56° 3′ N, 14° 35′ O Sölvesborg as en gemeen (komuun) uun't Prowins Blekinge uun Sweeden. Hoodstääd as Sölvesborg. Sölvesborg Mjällby Hörvik Hällevik Norje Nogersund Lörby Ysane Pukavik Valje Denemark Denemark: Gemeen Bornholm Sjiisklun Sjiisklun: Wolgast Poolen Poolen: Malbork Ruslun Ruslun: Sortavala Litauen Litauen: Ukmergė Folkmängd i riket, län och kommuner 31 december 2021 bi't Statistiska centralbyrån Kommunarealer den 1 januari 2016 bi't Statistiska centralbyrån Commonskategorii: Gemeen Sölvesborg – Saamlang faan bilen of filmer


Austurland as ian faan dön aacht regiunen faan Islun. At regiuun leit uun a uast faan't lun. Det hee 13.237 lidj (2021). At hoodsteed faan't regiuun as Egilsstaðir. At regiuun hee fiiw gemeenden: Iceland: Division, citypopulation.de Austurland: Region in Iceland, citypopulation.de


Höfuðborgarsvæðið as ian faan dön aacht regiunen faan Islun. At regiuun leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 236.528 lidj (2021). At hoodsteed faan't regiuun as Reykjavik. At regiuun hee sööwen gemeenden. Iceland: Division, citypopulation.de hko.gov.hk worldweather.wmo.int wetterkontor.de Iceland: Division, citypopulation.de


Norðurland eystra as ian faan dön aacht regiunen faan Islun. At regiuun leit uun a nuurduast faan't lun. Det hee 30.613 lidj (2021). At hoodsteed faan't regiuun as Akureyri. At regiuun hee tretanj gemeenden. Iceland: Division, citypopulation.de Iceland: Division, citypopulation.de


Norðurland vestra as ian faan dön aacht regiunen faan Islun. At regiuun leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 7400 lidj (2021). At hoodsteed faan't regiuun as Sauðárkrókur. Iceland: Division, citypopulation.de


Suðurland as ian faan dön aacht regiunen faan Islun. At regiuun leit uun a süüd faan't lun. Det hee 29.001 lidj (2021). At hoodsteed faan't regiuun as Selfoss. Iceland: Division, citypopulation.de


Suðurnes as ian faan dön aacht regiunen faan Islun. At regiuun leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 28.195 lidj (2021). At hoodsteed faan't regiuun as Keflavík. Iceland: Division, citypopulation.de


Vestfirðir as ian faan dön aacht regiunen faan Islun. At regiuun leit uun a nuurdwaast faan't lun. Det hee 7108 lidj (2021). At hoodsteed faan't regiuun as Ísafjörður. Iceland: Division, citypopulation.de


Vesturland as ian faan dön aacht regiunen faan Islun. At regiuun leit uun a waast faan't lun. Det hee 16.710 lidj (2021). At hoodsteed faan't regiuun as Borgarnes. Iceland: Division, citypopulation.de


En Fjord (ualnoorsk fjǫrðr, noorsk fjord) as en jip dääl, diar faan't fäästlun tu't sia uffäält. Hi as uun a istidj faan istonger ütjsleeben wurden. Det wurd woort uun Skandinaawien brükt, uun't ingelsk jaft at firth an uun't sjiisk Förde. Commonskategorii: Fjord – Saamlang faan bilen of filmer


Wologda (üüb Rüs: Во́логда Vólogda) as at hoodsteed faan det Wologda Prowins uun Rüslun. At steed leit uun a süüd faan't prowins. Det hee 308.530 lidj (2021). Russia: Vologda Oblast, citypopulation.de


Tscherepowets (üüb Rüs: Черепове́ц Čerepovéc) as det gratst steed uun det Wologda Prowins. At steed leit uun a süüdwaast faan't prowins. Det hee 312.091 lidj (2021). Russia: Vologda Oblast, citypopulation.de


Sokol (üüb Rüs: Со́кол Sókol) as det traadgratst steed uun det Wologda Prowins. At steed leit uun a süüd faan't prowins. Det hee 36.067 lidj (2021). Russia: Vologda Oblast, citypopulation.de


Sertolowo (üüb Rüs: Се́ртолово Sértolowo) as det seekstgratst steed uun det Leeningrad Prowins, Rüslun. At steed leit uun a nuurdwaast faan't prowins. Det hee 58.802 lidj (2021). Russia: Leningrad Oblast, citypopulation.de


En Istong as en grat stak is uun a berger. Hat wääkst ap faan snä, woort leewen fääster an tuleetst hard üs is. Istonger reer jo gans suutjis a berag deel, an slip diarbi en dääl iin uun a berger. Wan't widjer oner tu warem woort, tu begant det istong tu smolten an woort tu en ia. Istonger uun kuul regiuunen üs t.b. uun a Antarktis suai ei ap, jo waaks iin uun en ooseaan an breeg diar uf. Wan son istong "kualewt", woort det ufbreegen stak is tu en isberag. Uun a istidj haa istonger faan Skandinaawien föl stianer an sun tuupsköwen, an üs det kliima warmer wurd, blääw diar Denemark an Nuurdsjiisklun bi auer. Commonskategorii: Istong – Saamlang faan bilen of filmer


Wat menst dü? Kingisepp (Distrikt), en distrikt uun det Leeningrad Prowins, Rüslun. Kingisepp (Steed), en steed uun det Leeningrad Prowins, Rüslun. Viktor Kingisepp (1888-1922), eestnisk komunistisk poliitiker.


Kingisepp (üüb Rüs: Ки́нгисепп Kíngisepp, föör 1922 Я́мбург Jámburg) as det tjiinstgratst steed uun det Leeningrad Prowins, Rüslun. At steed leit uun a waast faan't prowins. Det hee 44.612 lidj (2021). Russia: Leningrad Oblast, citypopulation.de


Tichwin (üüb Rüs: Ти́хвин Tíchvin) as det sööwenstgratst steed uun det Leeningrad Prowins, Rüslun. At steed leit uun a uast faan't prowins. Det hee 57.327 lidj (2021). Russia: Leningrad Oblast, citypopulation.de


Kirischi (üüb Rüs: Ки́риши Kíriši) as det aachstgratst steed uun det Leeningrad Prowins, Rüslun. At steed leit uun a süüd faan't prowins. Det hee 50.079 lidj (2021). Russia: Leningrad Oblast, citypopulation.de


Kudrowo (üüb Rüs: Ку́дрово Kúdrovo) as det njüügenstgratst steed uun det Leeningrad Prowins, Rüslun. At steed leit uun a waast faan't prowins, nai bi de Newa Struum an Sankt Petersburg. Det hee 49.079 lidj (2021). Russia: Leningrad Oblast, citypopulation.de


Weliki Nowgorod (üüb Rüs: Вели́кий Но́вгород Velíkij Nóvgorod, "Grat Nei Steed") as at hoodsteed faan det Nowgorod Prowins uun Rüslun. At steed leit uun a nuurdwaast faan't prowins, bi de Ilmen Sia. Det hee 225.019 lidj (2021). Foon 1136 tu 1478 wiar at steed at hoodsteed faan det Nowgorod Republiik. Russia: Novgorod Oblast, citypopulation.de


At list faan ISO 3166-2-Codes för A Neederlunen wiset di code för 12 prowinsen. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för A Neederlunen NL), di ööder as di code för det prowins. Nian feranerang faan di code sant 1998. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk) ISO 3166-2 Luncodes ISO 3166-1 Luncodes uun domainnöömer


Yaiza as det süüdermiast faan a sööwen gemeenen üüb det Kanaarisk Eilun Lanzarote (Spoonien). Det gemeen lewet faan fräämenferkiar an winuunbau. Iinwenertaalen faan 2007 Playa Blanca (7.956) Uga (773) Yaiza (720) Las Breñas (370) Femés]] (252) Puerto Calero (301) Playa Quemada (131) El Golfo (131) Las Casitas (63) La Hoya (44) Cortijo Viejo (44) La Degollada (43) La Geria (23) Maciot (26) Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Commonskategorii: Yaiza – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Yaiza (sjiisk)


Tinajo as ian faan a sööwen gemeenen üüb det Kanaarisk Eilun Lanzarote (Spoonien). Iinwenertaalen faan 2007. Tinajo (2809) Mancha Blanca (752) La Santa (866) La Vegueta (709) El Cuchillo (452) Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Commonskategorii: Tinajo – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Tinajo (sjiisk)


Tías as ian faan a sööwen gemeenen üüb det Kanaarisk Eilun Lanzarote (Spoonien). Iinwenertaalen faan 2007. Puerto del Carmen (10.315) Tías (5.319) Macher (982) La Asomada (831) Masdache (335) Conil (303) Vega de Tegoyo (178) Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Commonskategorii: Tías – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Tías (sjiisk)


Haría as ian faan a sööwen gemeenen üüb det Kanaarisk Eilun Lanzarote (Spoonien). Haría as at früchtboorst regiuun faan't eilun. Iinwenertaalen faan 2011. Arrieta (1.003) Charco del Palo (204) Guinate (36) Haría (1.135) Máguez (619) Mala (525) Órzola (288) Punta Mujeres (1.153) Tabayesco (127) Yé (113) Riadhüs uun Haría Plaza León y Castillo Grääf faan Cesar Manrique Iglesia de Nuestra Señora de la Encarnación Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Commonskategorii: Haría – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Haría (sjiisk)


San Bartolomé as ian faan a sööwen gemeenen üüb't Kanaarisk Eilun Lanzarote (Spoonien). Hat leit uun a maden faan't eilun. Iinwenertaalen faan 2012. Güime (1.394) El Islote (453) Montaña Blanca (494) Playa Honda (10.442) San Bartolomé (5.704) Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Commonskategorii: San Bartolomé – Saamlang faan bilen of filmer


Tuineje as ian faan a sääks gemeenen üüb det Kanaarisk Eilun Fuerteventura (Spoonien). Iinwenertaalen faan 2011. Gran Tarajal (7.323) Tarajalejo (1.296) Tesejerague (1.208) Tuineje (944) Las Playitas (832) Giniginamar (578) Tiscamanita (478) Juan Gopar (454) Teguital (291) Las Casitas (47) Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Commonskategorii: Tuineje – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Tuineje (sjiisk)


Pájara as at süüdermiast faan a sääks gemeenen üüb det Kanaarisk Eilun Fuerteventura (Spoonien). Hat as en swaarponkt faan a fräämenferkiar üüb't eilun. Iinwenertaalen faan 2011. Morro Jable 7.841 Costa Calma 5.531 Solana Matorral 2.044 La Lajita 1.692 Pájara 1.096 Esquinzo 806 La Pared 609 Piedras Caidas 327 Toto 279 Ajuy 91 Cardon 130 Mal Nombre 88 Punta Jandía 31 Chilegua 0 Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Commonskategorii: Pájara – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Pájara (sjiisk)


Borowitschi (üüb Rüs: Боровичи́ Borovičí) as det naistgratst steed uun det Nowgorod Prowins, Rüslun. At steed leit uun a uast faan't prowins. Det hee 48.858 lidj (2021). Russia: Novgorod Oblast, citypopulation.de


Staraja Russa (üüb Rüs: Ста́рая Ру́сса Stáraja Rússa) as det traadgratst steed uun det Nowgorod Prowins, Rüslun. At steed leit uun a waast faan't prowins. Det hee 27.377 lidj (2021). Russia: Novgorod Oblast, citypopulation.de


Pestowo (üüb Rüs: Песто́во Pestóvo) as det fjuardgratst steed uun det Nowgorod Prowins, Rüslun. At steed leit uun a uast faan't prowins. Det hee 14.842 lidj (2021). Russia: Novgorod Oblast, citypopulation.de


Waldai (üüb Rüs: Валда́й Valdáj) as det füftgratst steed uun det Nowgorod Prowins, Rüslun. At steed leit uun a süüduast faan't prowins. Det hee 13.800 lidj (2021). Russia: Novgorod Oblast, citypopulation.de Waldaihuuger


Tschudowo (üüb Rüs: Чу́дово Čúdovo) as det seekstgratst steed uun det Nowgorod Prowins, Rüslun. At steed leit uun a nuurdwaast faan't prowins. Det hee 13.764 lidj (2021). Russia: Novgorod Oblast, citypopulation.de


Malaja Wischera (üüb Rüs: Ма́лая Ви́шера Málaja Víšera) as det sööwenstgratst steed uun det Nowgorod Prowins, Rüslun. At steed leit uun a nuurd faan't prowins. Det hee 10.161 lidj (2021). Russia: Novgorod Oblast, citypopulation.de


Pankowka (üüb Rüs: Панко́вка Pankóvka) as det aachstgratst steed uun det Nowgorod Prowins, Rüslun. At steed leit uun a waast faan't prowins, bitu faan Weliki Nowgorod. Det hee 9749 lidj (2021). Russia: Novgorod Oblast, citypopulation.de


Okulowka (üüb Rüs: Оку́ловка Okúlovka) as det njüügenstgratst steed uun det Nowgorod Prowins, Rüslun. At steed leit uun a uast faan't prowins. Det hee 9510 lidj (2021). Üüs a-KU-laf-ke ütjspreegen. Russia: Novgorod Oblast, citypopulation.de


Soltsy (üüb Rüs: Сольцы́ Sol'cý) as det tjiinstgratst steed uun det Nowgorod Prowins, Rüslun. At steed leit uun a waast faan't prowins. Det hee 8336 lidj (2021). Russia: Novgorod Oblast, citypopulation.de


Welikije Luki (üüb Rüs: Вели́кие Лу́ки Velíkije Lúki) as det naistgratst steed uun det Pskow Prowins, Rüslun. At steed leit uun a süüduast faan't prowins. Det hee 90.485 lidj (2021). Russia: Pskov Oblast, citypopulation.de


A Tschuuden (ualrüsk чудь, eestnisk tšuudid, finsk tšuudit, čuđit) wiar en fulk uun't nuurdelk Baltikum trinjam a Finsk Siaböösem, diar huar daalang Eestlun an Süüdfinlun san. Hör spriak hiard tu't Finno-Ugrisk spriakenfamile. Di nööm komt ferlicht faan gootisk þiudа – at lidj, at fulk. Commonskategorii: Tschuuden – Saamlang faan bilen of filmer Pskow-an-Tschuden-Sia


La Oliva as ian faan a sääks gemeenen üüb det Kanaarisk Eilun Fuerteventura (Spoonien). Tu't gemeen hiart uk det ünbewenet eilun Lobos. Iinwenertaalen faan 2011. Corralejo (14.914) Lajares (1.690) Villaverde (1.679) La Oliva (1.354) Parque Holandes (1.075) El Cotillo (1.126) Tindaya (602) El Roque (231) Vallebron (114) Caldereta (129) Majanicho (35) Isla de Lobos (4) Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Commonskategorii: La Oliva – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: La Oliva (sjiisk)


Betancuria as ian faan a sääks gemeenen üüb det Kanaarisk Eilun Fuerteventura (Spoonien). Iinwenertaalen faan 2011. Valles de Santa Inés (419) Vega de Río Palmas (205) Betancuria (215) Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Commonskategorii: Betancuria – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Betancuria (sjiisk)


Antigua as ian faan a sääks gemeenen üüb det Kanaarisk Eilun Fuerteventura (Spoonien). Iinwenertaalen faan 2011. Caleta de Fuste (El Castillo) (6.000) Antigua (2.292) Triquivijate (1.004) Valles de Ortega (660) Agua de Bueyes (294) Casillas de Morales (350) Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Commonskategorii: Antigua – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Antigua (sjiisk)


Telde as en gemeen an en gratstääd üüb det Kanaarisk Eilun Gran Canaria (Spoonien). Diar wene 102.647 minsken (Stant 1. Janewoore 2019) üüb en areaal faan 102,43 km². Telde as efter Las Palmas at naistgratst stääd üüb't eilun. Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Commonskategorii: Telde – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Telde (sjiisk)


De Hradec Králové Distrikt as een faan a distrikten faan det Hradec Králové Regiuun uun Tschechien. A distrikt leit uun a süüd faan't regiuun. Det hee 164.435 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Hradec Králové. De Ialew Struum (Labe) leept troch a uast faan a distrikt. Babice – Barchov – Běleč nad Orlicí – Benátky – Blešno – Boharyně – Černilov – Černožice – Čistěves – Divec – Dobřenice – Dohalice – Dolní Přím – Habřina – Hlušice – Hněvčeves – Holohlavy – Hořiněves – Hradec Králové – Hrádek – Humburky – Hvozdnice – Chlumec nad Cidlinou – Chudeřice – Jeníkovice – Jílovice – Káranice – Klamoš – Kobylice – Kosice – Kosičky – Králíky – Kratonohy – Kunčice – Ledce – Lejšovka – Lhota pod Libčany – Libčany – Libníkovice – Librantice – Libřice – Lišice – Lodín – Lochenice – Lovčice – Lužany – Lužec nad Cidlinou – Máslojedy – Měník – Mlékosrby – Mokrovousy – Myštěves – Mžany – Neděliště – Nechanice – Nepolisy – Nové Město – Nový Bydžov – Obědovice – Ohnišťany – Olešnice – Osice – Osičky – Petrovice – Písek – Prasek – Praskačka – Předměřice nad Labem – Převýšov –


De Jičín Distrikt as een faan a distrikten faan det Hradec Králové Regiuun uun Tschechien. A distrikt leit uun a waast faan't regiuun. Det hee 80.134 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Jičín. Bačalky – Bašnice – Běchary – Bílsko u Hořic – Boháňka – Borek – Brada-Rybníček – Březina – Bříšťany – Budčeves – Bukvice – Butoves – Bystřice – Cerekvice nad Bystřicí – Červená Třemešná – Češov – Dětenice – Dílce – Dobrá Voda u Hořic – Dolní Lochov – Dřevěnice – Holín – Holovousy – Hořice – Cholenice – Chomutice – Choteč – Chyjice – Jeřice – Jičín – Jičíněves – Jinolice – Kacákova Lhota – Kbelnice – Kněžnice – Konecchlumí – Kopidlno – Kostelec – Kovač – Kozojedy – Kyje – Lázně Bělohrad – Libáň – Libošovice – Libuň – Lískovice – Lukavec u Hořic – Lužany – Markvartice – Miletín – Milovice u Hořic – Mladějov – Mlázovice – Nemyčeves – Nevratice – Nová Paka – Ohařice – Ohaveč – Osek – Ostroměř – Ostružno – Pecka – Petrovičky – Podhorní Újezd a Vojice – Podhradí – Podůlší – Radim – Rašín – Rohoznice – Rokytňany – Samšina – Sběř – Sedliště –


De Náchod Distrikt as een faan a distrikten faan det Hradec Králové Regiuun uun Tschechien. A distrikt leit uun a nuurduast faan't regiuun. Det hee 109.487 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Náchod. Adršpach – Bezděkov nad Metují – Bohuslavice – Borová – Božanov – Broumov – Brzice – Bukovice – Černčice – Červená Hora – Červený Kostelec – Česká Čermná – Česká Metuje – Česká Skalice – Dolany – Dolní Radechová – Hejtmánkovice – Heřmanice – Heřmánkovice – Horní Radechová – Hořenice – Hořičky – Hronov – Hynčice – Chvalkovice – Jaroměř – Jasenná – Jestřebí – Jetřichov – Kramolna – Křinice – Lhota pod Hořičkami – Libchyně – Litoboř – Machov – Martínkovice – Mezilečí – Mezilesí – Meziměstí – Náchod – Nahořany – Nové Město nad Metují – Nový Hrádek – Nový Ples – Otovice – Police nad Metují – Provodov-Šonov – Přibyslav – Rasošky – Rožnov – Rychnovek – Říkov – Sendraž – Šestajovice – Slatina nad Úpou – Slavětín nad Metují – Slavoňov – Šonov – Stárkov – Studnice – Suchý Důl – Teplice nad Metují – Velichovky – Velká Jesenice – Velké Petrovice – Velké Poříčí – Velký Třebešov – Vernéřovice –


De Rychnov nad Kněžnou Distrikt as een faan a distrikten faan det Hradec Králové Regiuun uun Tschechien. A distrikt leit uun a süüduast faan't regiuun. Det hee 79.333 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Rychnov nad Kněžnou. Albrechtice nad Orlicí – Bačetín – Bartošovice v Orlických horách – Bílý Újezd – Bohdašín – Bolehošť – Borohrádek – Borovnice – Bystré – Byzhradec – Častolovice – Čermná nad Orlicí – Černíkovice – České Meziříčí – Čestice – Deštné v Orlických horách – Dobré – Dobruška – Dobřany – Doudleby nad Orlicí – Hřibiny-Ledská – Chleny – Chlístov – Jahodov – Janov – Javornice – Kostelecké Horky – Kostelec nad Orlicí – Kounov – Králova Lhota – Krchleby – Kvasiny – Lhoty u Potštejna – Libel – Liberk – Lično – Lípa nad Orlicí – Lukavice – Lupenice – Mokré – Nová Ves – Očelice – Ohnišov – Olešnice – Olešnice v Orlických horách – Opočno – Orlické Záhoří – Osečnice – Pěčín – Podbřezí – Pohoří – Polom – Potštejn – Proruby – Přepychy – Rohenice – Rokytnice v Orlických horách – Rybná nad Zdobnicí – Rychnov nad Kněžnou – Říčky v Orlických horách – Sedloňov – Semechnice –


De Trutnov Distrikt as een faan a distrikten faan det Hradec Králové Regiuun uun Tschechien. A distrikt leit uun a nuurdwaast faan't regiuun. Det hee 117.414 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Trutnov. De Ialew Struum (Labe) hee sin hood uun a nuurdwaast faan a distrikt. De huuchst ponkt uun Tschechien, de Sněžka Berig (1603,3 m), stäänt uun a distrikt bi't grens tu Poolen. Batňovice – Bernartice – Bílá Třemešná – Bílé Poličany – Borovnice – Borovnička – Čermná – Černý Důl – Dolní Branná – Dolní Brusnice – Dolní Dvůr – Dolní Kalná – Dolní Lánov – Dolní Olešnice – Doubravice – Dubenec – Dvůr Králové nad Labem – Hajnice – Havlovice – Horní Brusnice – Horní Kalná – Horní Maršov – Horní Olešnice – Hostinné – Hřibojedy – Chotěvice – Choustníkovo Hradiště – Chvaleč – Janské Lázně – Jívka – Klášterská Lhota – Kocbeře – Kohoutov – Královec – Kuks – Kunčice nad Labem – Lampertice – Lánov – Lanžov – Libňatov – Libotov – Litíč – Malá Úpa – Malé Svatoňovice – Maršov u Úpice – Mladé Buky – Mostek – Nemojov – Pec pod Sněžkou – Pilníkov – Prosečné – Radvanice – Rtyně v


De Cheb Distrikt as een faan a distrikten faan det Karlovy Vary Regiuun uun Tschechien. A distrikt leit uun a waast faan't regiuun. Det hee 87.503 91.434 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Cheb. Czech Republic: Administrative Division, citypopulation.de


De Karlovy Vary Distrikt as een faan a distrikten faan det Karlovy Vary Regiuun uun Tschechien. A distrikt leit uun a uast faan't regiuun. Det hee 87.503 114.374 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Karlovy Vary. Czech Republic: Administrative Division, citypopulation.de


De Sokolov Distrikt as een faan a distrikten faan det Karlovy Vary Regiuun uun Tschechien. A distrikt leit uun a maden faan't regiuun. Det hee 87.503 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Sokolov. Czech Republic: Administrative Division, citypopulation.de


Santa Lucía de Tirajana as en gemeen üüb det Kanaarisk Eilun Gran Canaria. Diar wene 73.328 minsken (Stant 1. Janewoore 2019) üüb en areaal faan 61,56 km². Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Commonskategorii: Santa Lucía de Tirajana – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Santa Lucía de Tirajana (sjiisk)


San Bartolomé de Tirajana as en gemeen üüb det Kanaarisk Eilun Gran Canaria (Spoonien). Diar wene 53.443 minsken (Stant 1. Janewoore 2019) üüb en areaal faan 333,13 km². Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Commonskategorii: San Bartolomé de Tirajana – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: San Bartolomé de Tirajana (sjiisk)


Arona as en stääd an gemeen üüb det Kanaarisk Eilun Teneriffa (Spoonien). Diar wene 81.216 minsken (Stant 1. Janewoore 2019) üüb en areaal faan 81,79 km² Tu Arona hiar wichtag iinrachtangen faan a fräämenferkiar üs Playa de las Américas an Los Cristianos mä san huuwen. Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Commonskategorii: Arona – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Arona (sjiisk)


f9f8 Atheen (neigreks Αθήνα [aˈθina]) as det hoodstääd an uk det gratst stääd faan Griichenlun. Hat as al föör 5.000 juar grünjlaanj wurden. Det Gemeen Atheen as goorei so grat, oober mä Atheen ment'am daalang miast uk di huuwen Piräus an a föörstääden mä tuup amanbi 4 miljoon iinwenern. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Atheen Fulkstäälang 2011, Grichenluns amt för statistik (ΕΛ.ΣΤΑΤ) (Excel-Dokument, 2,6 MB)


De Česká Lípa Distrikt as een faan a distrikten faan det Liberec Regiuun uun Tschechien. A distrikt leit uun a waast faan't regiuun. Det hee 102.998 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Česká Lípa. Czech Republic: Administrative Division, citypopulation.de


De Jablonec nad Nisou Distrikt as een faan a distrikten faan det Liberec Regiuun uun Tschechien. A distrikt leit uun a uast faan't regiuun. Det hee 91.533 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Jablonec nad Nisou. De Lužická Nisa Struum (Lausitzer Neiße) hee sin hood uun a distrikt. Czech Republic: Administrative Division, citypopulation.de


La Orotava as en stääd an gemeen üüb det Kanaarisk Eilun Teneriffa (Spoonien). Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Commonskategorii: La Orotava – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: La Orotava (sjiisk)


De Liberec Distrikt as een faan a distrikten faan det Liberec Regiuun uun Tschechien. A distrikt leit uun a maden faan't regiuun. Det hee 175.465 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Liberec. Czech Republic: Administrative Division, citypopulation.de


De Semily Distrikt as een faan a distrikten faan det Liberec Regiuun uun Tschechien. A distrikt leit uun a süüduast faan't regiuun. Det hee 72.480 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Semily. Czech Republic: Administrative Division, citypopulation.de


Atapaskisk spriaken of Dene spriaken san en twiig faan a Eyak-Atapaskisk spriaken üüb Na-Dene spriaken uun Nuurd-Ameerikoo. Diar hiar amanbi 48 spriaken tu, an 188.000 (±) minsken snaake ian diarfaan üs mamenspriak. Nuurd-Atapaskisk spriaken Ahtna (Atnakenaege’) (80 snaake) Dena’ina (Dena’ina Qenaga) (75 snaake) Deg Xinag (Deg Xinag) (15 snaake) Holikachuk (Doogh Hit'an) (5 snaake) Koyukon (Denaakkʼe) (? snaake) Boower-Kuskokwim (Dinakʼi) (40 snaake) Oner-Tanana (Menhti Kenaga) (30 snaake) Tanacross (Neeʼaanděg) (35 snaake) Boower-Tanana (Neeʼaaneegn) (100 snaake) Nuurd-Tutchone (?) (200 snaake) Süüd-Tutchone (?) (200 snaake) Gwich’in (Gwich’in) (770 snaake) Hän (Hän Hwëch’in) (10 snaake) Tagish (Tāgish) (2 snaake) Tahltan (Dahdzege) (55 snaake) Kaska (Dene K’éh) (400 snaake) Daneza (Beaver) (Dane-ẕaa Ẕáágé ) (? snaake) Sekani (Tsekʼehne) (30-40 snaake) Süüd-Slavey (Dene Dháh ) (2.310 snaake) Nuurd-Slavey (Sahtúot'ı̨nę Yatı̨́ ᓴᑋᕲᖌᑎᑊᐠᓀᐠ ᔭᕱ) (1.235 snaake) Dogrib (Tłı̨chǫ Yatiì) (? snaake) Denesuline (Dëne Sųłiné) (765 snaake) Tsetsaut (Wetaŀ) (†1927 - ütjstürwen) Tsuutina (Tsuut’ina) (? snaake) Nadot’en-Wets’uwet’en (Nadot’en-Wets’uwet’en) (292 snaake) Dakelh (Dakelh) (? snaake) Tsilhqot’in (Tsilhqoxt’in) (? snaake) Nicola (Stuwix, Similkameen, Stuichamukh) († ütjstürwen) Kwalhioqua–Tlatskanai (?) (†1930s - ütjstürwen) Pasiifik-Atapaskisk spriaken Hupa (Na:tinixwe, Dining’xine:wh) (64 snaake) Mattole (?) (†1930s - ütjstürwen) Kato (?) († ütjstürwen) Lassik (?) († ütjstürwen) Nongatl (?) († ütjstürwen) Sinkyone (?) († ütjstürwen) Wailaki


ff p1 p5 At Riisenbergem (tschechisk Krkonoše, poolsk Karkonosze, sleesisk Riesageberge of Riesegeberche) as at huuchst keed faan berger uun Tschechien. A huuchst toop as a Snätoop mä en hööchde faan 1.603 meetern. Commonskategorii: Riisenbergem – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Riisenbergem (sjiisk)


ffpd3pd5 A Snätoop as mä en hööchde faan 1.603,2 m a huuchst toop faan't Riisenbergem an uk faan a Sudeeten uun't gehial. Hi leit üüb a grens tesken Poolen an Tschechien. Commonskategorii: Snätoop – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Snätoop (sjiisk) Literatüür faan of auer Snätoop uun a kataloog faan't Sjiisk Natsionaalbibleteek


f p1 A Sudeeten (poolsk Sudety, tschechisk Krkonošsko-jesenická subprovincie, Krkonošsko-jesenická soustava) san en keed faan berger loongs a grens tesken Tschechien an Poolen. A Sudeeten san son 310 km lung an 30 bit 50 km briad. A huuchst toop as a Snätoop uun't Riisenbergem mä en hööchde faan 1.603 meetern. Commonskategorii: Sudeeten – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Sudeeten (sjiisk)


ffff p1 p5 A Beskiiden (poolsk Beskidy, tschechisk an slowaakisk Beskydy, ukrainisk Бескиди/Beskydy) san en keed faan berger üüb a grens tesken Poolen an a Slowakei. A Beskiiden hiar tu det grater keed faan a Karpaaten. Geoloogisk sen san a Beskiiden en dial faan a Bütjer Waast- an a Bütjer Uastkarpaaten. Commonskategorii: Beskiiden – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Beskiiden (sjiisk)


De Bruntál Distrikt as een faan a distrikten faan det Määrisk-Schleesisk Regiuun uun Tschechien. A distrikt leit uun a nuurdwaast faan't regiuun. Det hee 90.971 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Bruntál. Czech Republic: Administrative Division, citypopulation.de


De Frýdek-Místek Distrikt as een faan a distrikten faan det Määrisk-Schleesisk Regiuun uun Tschechien. A distrikt leit uun a süüduast faan't regiuun. Det 214.587 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Frýdek-Místek. Czech Republic: Administrative Division, citypopulation.de


De Karviná Distrikt as een faan a distrikten faan det Määrisk-Schleesisk Regiuun uun Tschechien. A distrikt leit uun a uast faan't regiuun. Det 242.779 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Karviná. Czech Republic: Administrative Division, citypopulation.de


De Nový Jičín Distrikt as een faan a distrikten faan det Määrisk-Schleesisk Regiuun uun Tschechien. A distrikt leit uun a süüd faan't regiuun. Det 151.398 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Nový Jičín. Czech Republic: Administrative Division, citypopulation.de


De Opava Distrikt as een faan a distrikten faan det Määrisk-Schleesisk Regiuun uun Tschechien. A distrikt leit uun a maden faan't regiuun. Det 175.777 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Opava. Czech Republic: Administrative Division, citypopulation.de


De Ostrava-Steed Distrikt as een faan a distrikten faan det Määrisk-Schleesisk Regiuun uun Tschechien. A distrikt leit uun a nuurd faan't regiuun. Det 317.322 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Ostrava. Czech Republic: Administrative Division, citypopulation.de


De Jeseník Distrikt as een faan a distrikten faan det Olomouc Regiuun uun Tschechien. A distrikt leit uun a nuurd faan't regiuun. Det hee 37.709 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Jeseník. Czech Republic: Administrative Division, citypopulation.de


De Olomouc Distrikt as een faan a distrikten faan det Olomouc Regiuun uun Tschechien. A distrikt leit uun a uast faan't regiuun. Det hee 235.441 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Olomouc. Czech Republic: Administrative Division, citypopulation.de


De Přerov Distrikt as een faan a distrikten faan det Olomouc Regiuun uun Tschechien. A distrikt leit uun a süüduast faan't regiuun. Det hee 128.901 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Přerov. Czech Republic: Administrative Division, citypopulation.de


De Prostějov Distrikt as een faan a distrikten faan det Olomouc Regiuun uun Tschechien. A distrikt leit uun a süüd faan't regiuun. Det hee 108.504 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Prostějov. Czech Republic: Administrative Division, citypopulation.de


De Šumperk Distrikt as een faan a distrikten faan det Olomouc Regiuun uun Tschechien. A distrikt leit uun a nuurd faan't regiuun. Det hee 119.967 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Šumperk. Czech Republic: Administrative Division, citypopulation.de


De Chrudim Distrikt as een faan a distrikten faan det Pardubice Regiuun uun Tschechien. A distrikt leit uun a süüdwaast faan't regiuun. Det hee 104.708 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Chrudim. Czech Republic: Administrative Division, citypopulation.de


De Pardubice Distrikt as een faan a distrikten faan det Pardubice Regiuun uun Tschechien. A distrikt leit uun a nuurdwaast faan't regiuun. Det hee 176.137 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Pardubice. De Ialew Struum (Labe) leept troch a distrikt. Czech Republic: Administrative Division, citypopulation.de


De Svitavy Distrikt as een faan a distrikten faan det Pardubice Regiuun uun Tschechien. A distrikt leit uun a süüduast faan't regiuun. Det hee 104.000 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Svitavy. A komponist Bedřich Smetana (Friedrich Smetana; 1824-1884) wurd uun Litomyšl bäären. Czech Republic: Administrative Division, citypopulation.de


De Ústí nad Orlicí Distrikt as een faan a distrikten faan det Pardubice Regiuun uun Tschechien. A distrikt leit uun a nuurduast faan't regiuun. Det hee 138.011 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Ústí nad Orlicí. Czech Republic: Administrative Division, citypopulation.de


De Domažlice Distrikt as een faan a distrikten faan det Plzeň Regiuun uun Tschechien. A distrikt leit uun a süüdwaast faan't regiuun. Det hee 55.268 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Domažlice. Czech Republic: Administrative Division, citypopulation.de


De Plzeň-Süüd Distrikt as een faan a distrikten faan det Plzeň Regiuun uun Tschechien. A distrikt leit uun a uast faan't regiuun. Det hee 70.131 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Plzeň. Czech Republic: Administrative Division, citypopulation.de


De Plzeň-Steed Distrikt as een faan a distrikten faan det Plzeň Regiuun uun Tschechien. A distrikt leit uun a uast faan't regiuun. Det hee 194.840 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Plzeň. Steeden: Plzeň Starý Plzenec Gemeenden: Dýšina Chrást Chválenice Kyšice Letkov Lhůta Losiná Mokrouše Nezbavětice Nezvěstice Šťáhlavy Štěnovický Borek Tymákov Czech Republic: Administrative Division, citypopulation.de


De Plzeň-Nuurd Distrikt as een faan a distrikten faan det Plzeň Regiuun uun Tschechien. A distrikt leit uun a nuurd faan't regiuun. Det hee 80.671 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Plzeň. Czech Republic: Administrative Division, citypopulation.de


De Klatovy Distrikt as een faan a distrikten faan det Plzeň Regiuun uun Tschechien. A distrikt leit uun a süüd faan't regiuun. Det hee 86.253 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Klatovy. Czech Republic: Administrative Division, citypopulation.de


De Rokycany Distrikt as een faan a distrikten faan det Plzeň Regiuun uun Tschechien. A distrikt leit uun a nuurduast faan't regiuun. Det hee 49.489 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Rokycany. Czech Republic: Administrative Division, citypopulation.de


De Tachov Distrikt as een faan a distrikten faan det Plzeň Regiuun uun Tschechien. A distrikt leit uun a nuurdwaast faan't regiuun. Det hee 54.389 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Tachov. Czech Republic: Administrative Division, citypopulation.de


De České Budějovice Distrikt as een faan a distrikten faan det Süüdböömisk Regiuun uun Tschechien. A distrikt leit uun a maden faan't regiuun. Det hee 196.602 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as České Budějovice. Czech Republic: Administrative Division, citypopulation.de


De Český Krumlov Distrikt as een faan a distrikten faan det Süüdböömisk Regiuun uun Tschechien. A distrikt leit uun a süüd faan't regiuun. Det hee 61.320 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Český Krumlov. Czech Republic: Administrative Division, citypopulation.de


De Jindřichův Hradec Distrikt as een faan a distrikten faan det Süüdböömisk Regiuun uun Tschechien. A distrikt leit uun a süüduast faan't regiuun. Det hee 90.279 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Jindřichův Hradec. Czech Republic: Administrative Division, citypopulation.de


De Písek Distrikt as een faan a distrikten faan det Süüdböömisk Regiuun uun Tschechien. A distrikt leit uun a nuurd faan't regiuun. Det hee 71.588 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Písek. Czech Republic: Administrative Division, citypopulation.de


De Prachatice Distrikt as een faan a distrikten faan det Süüdböömisk Regiuun uun Tschechien. A distrikt leit uun a waast faan't regiuun. Det hee 50.779 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Prachatice. Czech Republic: Administrative Division, citypopulation.de


De Strakonice Distrikt as een faan a distrikten faan det Süüdböömisk Regiuun uun Tschechien. A distrikt leit uun a nuurdwaast faan't regiuun. Det hee 70.532 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Strakonice. Czech Republic: Administrative Division, citypopulation.de


De Tábor Distrikt as een faan a distrikten faan det Süüdböömisk Regiuun uun Tschechien. A distrikt leit uun a nuurduast faan't regiuun. Det hee 102.451 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Tábor. Czech Republic: Administrative Division, citypopulation.de


De Blansko Distrikt as een faan a distrikten faan det Süüdmäärisk Regiuun uun Tschechien. A distrikt leit uun a nuurd faan't regiuun. Det hee 109.104 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Blansko. Adamov – Bedřichov – Benešov – Blansko – Borotín – Bořitov – Boskovice – Brťov-Jeneč – Bukovina – Bukovinka – Býkovice – Cetkovice – Crhov – Černá Hora – Černovice – Deštná – Dlouhá Lhota – Doubravice nad Svitavou – Drnovice – Habrůvka – Hodonín – Holštejn – Horní Poříčí – Horní Smržov – Chrudichromy – Jabloňany – Jedovnice – Kněževes – Knínice – Kořenec – Kotvrdovice – Kozárov – Krasová – Krhov – Křetín – Křtěnov – Křtiny – Kulířov – Kunčina Ves – Kunice – Kuničky – Kunštát – Lazinov – Lažany – Letovice – Lhota Rapotina – Lhota u Lysic – Lhota u Olešnice – Lipovec – Lipůvka – Louka – Lubě – Ludíkov – Lysice – Makov – Malá Lhota – Malá Roudka – Míchov – Milonice – Němčice – Nýrov – Obora – Okrouhlá – Olešnice – Olomučany – Ostrov u Macochy – Pamětice – Petrov – Petrovice – Prostřední Poříčí – Rájec-Jestřebí – Ráječko – Roubanina – Rozseč nad Kunštátem


De Břeclav Distrikt as een faan a distrikten faan det Süüdmäärisk Regiuun uun Tschechien. A distrikt leit uun a süüd faan't regiuun. Det hee 116.482 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Břeclav. Czech Republic: Administrative Division, citypopulation.de


De Brno-Steed Distrikt as een faan a distrikten faan det Süüdmäärisk Regiuun uun Tschechien. A distrikt leit uun a maden faan't regiuun. Det hee 382.405 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Brno. Czech Republic: Administrative Division, citypopulation.de


De Brno-Lun Distrikt as een faan a distrikten faan det Süüdmäärisk Regiuun uun Tschechien. A distrikt leit uun a waast faan't regiuun. Det hee 226.442 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Brno. Czech Republic: Administrative Division, citypopulation.de


De Hodonín Distrikt as een faan a distrikten faan det Süüdmäärisk Regiuun uun Tschechien. A distrikt leit uun a süüduast faan't regiuun. Det hee 153.607 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Hodonín. Archlebov – Blatnice pod Svatým Antonínkem – Blatnička – Bukovany – Bzenec – Čejč – Čejkovice – Čeložnice – Dambořice – Dolní Bojanovice – Domanín – Dražůvky – Dubňany – Hodonín – Hovorany – Hroznová Lhota – Hrubá Vrbka – Hýsly – Javorník – Ježov – Josefov – Karlín – Kelčany – Kněždub – Kostelec – Kozojídky – Kuželov – Kyjov – Labuty – Lipov – Louka – Lovčice – Lužice – Malá Vrbka – Mikulčice – Milotice – Moravany – Moravský Písek – Mouchnice – Mutěnice – Násedlovice – Nechvalín – Nenkovice – Nová Lhota – Nový Poddvorov – Ostrovánky – Petrov – Prušánky – Radějov – Ratíškovice – Rohatec – Skalka – Skoronice – Sobůlky – Starý Poddvorov – Stavěšice – Strážnice – Strážovice – Sudoměřice – Suchov – Svatobořice-Mistřín – Syrovín – Šardice – Tasov – Těmice – Terezín – Tvarožná Lhota – Uhřice – Vacenovice – Velká nad Veličkou – Veselí nad Moravou – Věteřov – Vlkoš – Vnorovy – Vracov –


De Vyškov Distrikt as een faan a distrikten faan det Süüdmäärisk Regiuun uun Tschechien. A distrikt leit uun a nuurduast faan't regiuun. Det hee 92.735 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Vyškov. Czech Republic: Administrative Division, citypopulation.de


De Znojmo Distrikt as een faan a distrikten faan det Süüdmäärisk Regiuun uun Tschechien. A distrikt leit uun a süüdwaast faan't regiuun. Det hee 114.552 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Znojmo. Czech Republic: Administrative Division, citypopulation.de


Microsft Excel of MS Excel as en kompjuuterprogram, an en dial faan det programpakeet MS Office. Hat as maaget för automaatisk bereegnangen uun tabelen. An dö kön diar uk graafiken mä maaget wurd. Det program jaft'at al sant 1985 för Macintosh (MAC-OS) an sant 1987 för Windows. Commonskategorii: MS Excel – Saamlang faan bilen of filmer


Arthur Neville Chamberlain ([ˈɑːθə ˈnɛvɪl ˈtʃeɪmbəlɪn];* 18. Marts 1869 uun Birmingham; † 9. Nofember 1940 uun Reading) wiar en britisk poliitiker faan det Conservative Party, sünjhaidsminister an faan de 28. Mei 1937 tu de 10. Mei 1940 premier-minister faan det Ferianigt Köningrik. Hi as fööraal för sin bütjenpoliitisk Beswichtigungspolitiik (üüb Ingels: Appeasement Policy) bekäänd. Hi onertiikent de 30. September 1938 det München Ufkemen, diaruun at Sudeetenlun uun't Tschechoslowakei tu Tjiisklun den wurd. Efter det tjiisk auerfaal üüb Poolen de 1. September 1939 ferklaaret Chamberlain tau daar leeder a kriich. Hi feerd noch aacht muuner det Ferianigt Köningrik tu sin turagtreeden üüs premier-minister de 10. Mei 1940. Premier-Ministern faan det Ferianigt Köningrik (1902-1955): Arthur Balfour (1902-1905), Sir Henry Campbell-Bannerman (1905-1908), H. H. Asquith (1908-1916), David Lloyd George (1916-1922), Andrew Bonar Law (1922-1923), Stanley Baldwin (1923-1924, 1924-1929, 1935-1937), Ramsay MacDonald (Janewoore-Nofember 1924, 1929-1935), Neville Chamberlain (1937-1940), Winston Churchill (1940-1945, 1951-1955), Clement Atlee (1945-1951).


Bambara, of uk Bamanankan as en Mande spriak uun't famile faan a Manding spriaken. Bambara woort fööraal uun Maali faan ~ 2,8 miljuun minsken snaaket. Hat as nai mä Dioula, diar uun Burkina Faso snaaket woort. Bambara as en wichtag ferkiarspriak uun Waastafrikoo. Bambara woort mä en uunpaaset latiinsk skraft of mä't N’Ko-skraft skrewen. A - a - [a] B - be - [b] C - ce - [t͡ʃ] D - de - [d] E - e - [e] Ɛ - ɛ - [ɛ] F - ef - [f] G - ge - [g] H - ha - [h] I - i - [i] J - je - [d͡ʒ] K - ka - [k] L - ɛl - [l] M - ɛm - [m] N - ɛn - [n] Ɲ - ɲe - [ɲ] Ŋ - ɛŋ - [ŋ] O - o - [o] Ɔ - ɔ - [ɔ] P - pe - [p] R - ɛr - [r] S - ɛs - [s] T - te - [t] U - u - [u] W - wa - [w] Y - ye - [j] Z - ze - [z] Steedenwiis uk: kh - [ɣ] -n - nasaal sh - she


Mandinka as en spriak uun Waastafrikoo, fööraal uun Senegal an Gambia. Hat hiart tu't skööl faan a Manding spriaken, huar uk Bambara, Djuula an Maninka tu hiar. Mandinka woort mä't latiinsk skraft of uk mä't araabisk skraft skrewen, amtelk as oober latiinsk. Mandinka koon uk mä N'Ko skrewen wurd, det hää ham oober ei so trochsaat. Maninka (!) Commonskategorii: Mandinka – Saamlang faan bilen of filmer


Maninka as en spriak uun Waastafrikoo, fööraal uun Guinea. Hat hiart tu't skööl faan a Manding spriaken, diar temelk nai mäenööder san: Bambara, Djuula, Mandinka. Uast-Maninka, of uk Malinke; 1,9 Mio spreegern uun Guinea, 200.000 uun Libeeria an Sierra Leone Maninka / Konyanka; 130.000 spreegern uun Guinea Maninka / Sankaran, of uk Faranah; uun Guinea Boskmaninka, mä Wojenaka, Worodougou, Koro, Koyaga an Mahou; 15.000 spreegern uun't Elfenbianküst Mandinka (!)


Di Atlantische Oseåån as en oseåån twasche Euroopa än Afrikaa önjt ååsten än Ameerika önjt weesten. Önjt norden wårt di oseåån begränsed foon di Nordpoolsiie, önj sööden foon di Söödpoolsiie. Eefter di Grut Oseåån as di Atlantische Oseåån di grutste siie aw e jard.


De Chomutov Distrikt as een faan a distrikten faan det Ústí Regiuun uun Tschechien. A distrikt leit uun a süüdwaast faan't regiuun. Det hee 124.600 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt Chomutov. Czech Republic: Administrative Division, citypopulation.de


De Děčín Distrikt as een faan a distrikten faan det Ústí Regiuun uun Tschechien. A distrikt leit uun a nuurduast faan't regiuun. Det hee 128.449 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Děčín. De Ialew Struum leept troch a distrikt. Czech Republic: Administrative Division, citypopulation.de


De Litoměřice Distrikt as een faan a distrikten faan det Ústí Regiuun uun Tschechien. A distrikt leit uun a uast faan't regiuun. Det hee 117.582 lidj (2022). At hoodsteed faan a distrikt as Litoměřice. De Ialew Struum leept troch a distrikt. Czech Republic: Administrative Division, citypopulation.de


De Louny Distrikt as een faan a distrikten faan det Ústí Regiuun uun Tschechien. A distrikt leit uun a süüd faan't regiuun. Det hee 86.364 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Louny. Czech Republic: Administrative Division, citypopulation.de


De Most Distrikt as een faan a distrikten faan det Ústí Regiuun uun Tschechien. A distrikt leit uun a waast faan't regiuun. Det hee 110.933 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Most. Czech Republic: Administrative Division, citypopulation.de


De Teplice Distrikt as een faan a distrikten faan det Ústí Regiuun uun Tschechien. A distrikt leit uun a waast faan't regiuun. Det hee 128.830 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Teplice. Czech Republic: Administrative Division, citypopulation.de


De Ústí nad Labem Distrikt as een faan a distrikten faan det Ústí Regiuun uun Tschechien. A distrikt leit uun a nuurdwaast faan't regiuun. Det hee 118.651 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Ústí nad Labem. De Ialew Struum leept troch a distrikt. Czech Republic: Administrative Division, citypopulation.de


Fehmarn (däänsk Femern) as en eilun uun a Uastsia an en amtfrei stääd uun a Kreis Uastholstian. At ferwaltang sat uun Burg auf Fehmarn. Efter Rüügen an Usedom as Fehmarn at traadgratst sjiisk eilun. A minsken diar lewen faan büürerei an fräämenferkiar. Fehmarn spelet en wichtag rol üs ferbinjang tu Denemark. Fehmarnsundbrag tesken fäästääg an eilun Huuwen Puttgarden för a ferkiar tu Rødby (Denemark) Fehmarn tesken Sjiisklun an Skandinaawien Tesken Puttgarden an Rødby woort tu tidj bi en tunel oner a Fehmarnbelt baud. Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2021 (XLS-datei) (Widjerfeerd üüb grünjlaag faan't fulkstäälang 2011) (Halep üüb sjiisk) Commonskategorii: Fehmarn – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Fehmarn (sjiisk)


Uusedom (poolsk Uznam, wendisk Uznjöm/Uznjom) as en eilun uun a Uastsia, diar gratendials tu Sjiisklun hiart, tu en letjen dial tu Poolen. Uusedom as at naistgratst sjiisk eilun. Hat hiart tu a lunkreis Föörpomern-Greifswald uun Mecklenburg-Föörpomern. Commonskategorii: Uusedom – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Uusedom (sjiisk)


Bujumbura Lun as ian faan a aagetaanj prowinsen uun Burundi. Diar wene gud ian miljuun minsken. Hoodstääd as Bujumbura, diar salew oober ei tu't prowins hiart.


Dena’ina spriak (aanj nööm: Dena’ina Qenaga’) as det atapaskisk spriak faan't Dena’ina fulk (Dena’ina Ht’ana ) uun Nuurd-Ameerikoo. Snaaket woort det faan amanbi 75 minsken fööraal uun Alaska. Boowen-Dena’ina (ingelsk Upper Inlet dialect). Uun Eklutna (Eydlughet), Knik (K’enakatnu), Susitna an Tyonek. K’enaht’ana (ing. Knik Dena'ina) Susitnuht’ana (ing. Susitna Dena'ina) Deel-Dena’ina (den. Kahtnuht’ana Qenaga; ing. Outer Inlet dialect, Kenaitze). Uun Kenai, Kustatan an Seldovia. Kahtnuht’ana (ing. Kenai River Dena'ina) Q’es Dudilent Ht’ana (ing. Skilak Lake Dena'ina) Sqilan Ht’ana (ing. Kenai Lake Dena'ina) Tsaht’ana (ing. Kenai Mountains Dena'ina) Iliamna Dena’ina (ing. Iliamna dialect). Uun Pedro Bay, Old Iliamna an Lake Ilıamna. Inland Dena’ina (ing. Inland dialect). Uun Nondalton an Lime Village. Nundaltinht’ana (ing. Nondalton Dena'ina) Dena’ina ełan shi da Ik san Dena’ina Kahtnuht’ana ełan shida Ik san Kenai Dena’ina łik’a hünj shlik’a man hünj nlik’a dan hünj (sg) velik’a (Nondalton) / belik'a (Kenai) san/hör hünj nalik’a üüs hünj (n)hlik’a jau hünj qevlik’a / qulik'a hör hünj ts’ełq’i ian nutiha tau tuq’i trii dink’i sjauer ch’qilu fiiw k’uzhch’en’i sääks qents’ughi’i sööwen łtaqul’i aacht łq’ich’idi njüügen qeluzhun tjiin ts’ełq’i beq’di elwen Dena’ina Qenaga


Dåt atoom as en submikroskoopisch struktuur, ju önj åle gewöönlik mateerii forkamt. Atoome bestönje üt subatoomische diile: elektroone, protoone än neutroone. Atoome heewe jü draft, ja tu kombiniiren am moleküüle tu bilen. En wåådermoleküül tun biispel bestoont üt tou wååderstufatoome än iinj sörstufatoom. Atoome san da fundamentäle bägstiine foon e kemii än da wårde önj keemische reaksjoone uler tunintemååged. Dåt jeeft bloot 91 tüüpe foon chemische bägstiine unti keemische elemänte, da önj e natuur aw e jard fünen wårde. Ja wårde klasifisiird önj e perioodisch tabäle. Jü klasifikasjoon as grünlaid aw e tål protoone önj dåt atoom. Ouer tüüpe atoome koone künstlik mååged wårde, ouers da san ai stabiil än breege åläiwen ouf eefter natüürlike keemische elemänte döör kärnkliiwing. Atoome foon dåtseelwie elemänt koonen ferschilie radioaktiiwe äinschape hääwe, grünlaid aw e tål neutroone önj e kärn. Atoome mad jüseelwie tål protoone, ouers ünlike tåle neutroone, wårde isotoope foon dåtseelwie keemische elemänt nååmd. Ouerdåt atoome ålewäägens forkaame, san da ål iirhunerte lung fälj foon stuudium. Nütutids ruchte da unersäkinge jam forålem aw kwantum-efäkte, ås önj Bose-Einstein-kondensaat. Jü atoomteorii as en teorii ouer dåt weesen foon e mateeri. Jü teorii säit, dåt åle mateeri üt atoome bestoont. Da griichische filosoofe, ås Leucippus


En Schoguun (japoonsk 将軍, of 征夷大将軍 Seii Taishōgun) wiar en boowerst generaal uun Jaapan tesken at 12. juarhunert an 1867. Sowat üs en Hertooch uun Euroopa. A Schoguunen strääd uun't madelääler leewen jin a Daimyo an a Keisern am at föörmäächt uun't lun. A Schoguunen kaam faan a Samurai uf, en aadelstant. Auer loong juaren hed a Schoguunen at saien uun Jaapan. Luke uk diar: Histoore faan Jaapan Nara-Tidj, 710–794 Heian-Tidj, 794–1185 Kamakura-Tidj, 1192–1333 Edo-Tidj, 1603–1867 Commonskategorii: Schoguunen – Saamlang faan bilen of filmer


A Samurai (japoonsk 侍 ) wiar en stant faan stridjern uun't föörmodern Jaapan. At saien auer a Samurai hed a Daimyo, det wiar a Föörsten uun Jaapan. Mä det halep faan a Samurai küd's jo jin a Schoguunen aplöne, det wiar a Hertööger. Leeder haa a Schoguunen salew at määcht auer a Samurai wonen, an küd a Daimyo weder at määcht ufnem. Commonskategorii: Samurai – Saamlang faan bilen of filmer


A Daimyo (japoonsk 大名) hed at regiunaal määcht uun Jaapan bit 1867, üs Keiser Meiji det lun tu en modernen stoot ambaud. Uun Euroopa hed wi uunsteed a Föörsten, diar en Hertooch onersteld wiar. Sodenang onersted a Daimyo uk a Schoguunen uun Jaapan, tidjwiis haa's jo oober aplönet, an salew at määcht uun't lun auernimen. Tidjwiis auernaam a Daimyos at määcht, man jo küd det lun ei tuuphual. At kaam tu en bürgerkriich. Luke uk diar: Histoore faan Jaapan Muromachi-Tidj, 1333–1573 Sengoku-Tidj, 1477–1600 Edo-Tidj, 1603–1867. A Schoguunen wurd weder her auer't lun. Commonskategorii: Daimyo – Saamlang faan bilen of filmer


Kanada (ingelsk an fransöösk: Canada) as en lun uun Nuurd-Ameerikoo. Uun't nuurden leit at Arktisk Sia an Greenlun, uun't süüden an nuurdwaasten a Ferianagt Stooten faan Ameerikoo, uun't waasten a Pasiifik, an uun't uasten a Atlantik. Uun Kanada lewe 34 miljuun minsken, det as plaats 36. üüb a eerd. Amtelk spriaken: Ingelsk (58%) Fransöösk (22%) Spriaken faan a ual iinwenern: Eskimo-aleutisk spriaken : Uummarmiutun, Waastkanada inuit, Siglitun, Inuinnaqtun, Kangiryuarmiutun, Natsilingmiutut, Utkuhiksalik, Uastkanada inuit, Nunatsiavummiutut Na-Dene spriaken : Tlingit, Boower-Tanana, Nuurd-Tutchone, Süüd-Tutchone, Gwich’in, Hän, Tagish, Tahltan, Kaska, Daneza, Sekani, Süüd-Slavey, Nuurd-Slavey, Dogrib, Denesuline, Tsetsaut, Sarsi, Nadot’en-Wets’uwet’en, Dakelh, Tsilhqot’in, Nicola Haida spriak Tsimshianic spriaken : Wakash spriaken : Algisk spriaken : Algonkin (mä Arapaho, Blackfoot, Cheyenne, Cree, Fox, . . .), Yurok, Wiyot Irokesisk spriaken : Siu-Catawba spriaken : Salish spriaken : Source: Statistics Canada, 2006 Census Profile of Federal Electoral Districts (2003 Representation Order): Language, Mobility and Migration and Immigration and Citizenship Ottawa, 2007, pp. 2, 6, 10. Kanada as sant 1949 lasmaat faan NATO. Det as uk sant 1931 lasmoot faan det Commonwealth of Nations. Uun't juar 2017 woon Kanada 159.1 miljarden kubikmeetern faan eerdgas. At lun as üüb det füft stääd faan lunen, wat eerdgas wan. Commonskategorii: Kanada –


De Havlíčkův Brod Distrikt as een faan a distrikten faan det Vysočina Regiuun uun Tschechien. A distrikt leit uun a nuurd faan't regiuun. Det hee 94.612 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Havlíčkův Brod. Czech Republic: Administrative Division, citypopulation.de


De Jihlava Distrikt as een faan a distrikten faan det Vysočina Regiuun uun Tschechien. A distrikt leit uun a maden faan't regiuun. Det hee 113.664 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Jihlava. Czech Republic: Administrative Division, citypopulation.de


De Pelhřimov Distrikt as een faan a distrikten faan det Vysočina Regiuun uun Tschechien. A distrikt leit uun a waast faan't regiuun. Det hee 72.298 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Pelhřimov. Czech Republic: Administrative Division, citypopulation.de


De Třebíč Distrikt as een faan a distrikten faan det Vysočina Regiuun uun Tschechien. A distrikt leit uun a süüd faan't regiuun. Det hee 110.337 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Třebíč. Czech Republic: Administrative Division, citypopulation.de


De Žďár nad Sázavou Distrikt as een faan a distrikten faan det Vysočina Regiuun uun Tschechien. A distrikt leit uun a nuurduast faan't regiuun. Det hee 117.941 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Žďár nad Sázavou. Czech Republic: Administrative Division, citypopulation.de


Pituffik [piˈtufːik], beeder bekäänd üs Thule Air Base (greenluns Qaanaaq Mitarfik), as en 658 km² grat regiuun uun Nuurdwaastgreenlun. Hat woort nadagt üs militeerfluuchplaats faan a USA. Pituffik woort amslööden faan det Greenluns komuun Avannaata, hiart diar salew oober ei mä tu. Hat onerstäänt direkt a regiarang. Commonskategorii: Pituffik – Saamlang faan bilen of filmer Qaanaaq 76.531111111111-68.703055555556Koordinaaten: 76° 32′ N, 68° 42′ W


A Nuurduast Greenlun Natsionaalpark as mä en ütjmiat faan 972.000 km² a gratst natsionaalpark üüb a welt. Hi namt a hialer nuurduast faan Greenlun iin, det as knaap a heleft faan't hialer eilun. Nuurduast Greenlun täält ei üs komuun, hat as a regiarang direkt onersteld. Diar lewe man 31 minsken uun enkelt wedenskapelk iinrachtangen. f1 Koord mä aal a koordinaaten: OSM Daneborg (12), Hoodkwartiir faan't Sirius-Patrouille 74° 18′ 18″ N, 20° 14′ 27″ W74.305111111111-20.24075 Ella Ø Statsioon (0), iar Bluie East 4, Somer-Hoodkwartiir faan't Sirius-Patrouille 72° 52′ 37″ N, 25° 6′ 37″ W72.876861111111-25.110277777778 Danmarkshavn (8), Wederstatsioon 76° 46′ 8″ N, 18° 39′ 53″ W76.768888888889-18.664722222222 Statsioon Nuurd (5), Militeeriinrachtang 81° 36′ 9″ N, 16° 40′ 12″ W81.6025-16.67 Mestersvig (2), Militeeriinrachtang 72° 14′ 1″ N, 23° 55′ 22″ W72.233611111111-23.922777777778 Zackenberg (0), Wedenskapelk iinrachtang, uun a somer 74° 28′ 7″ N, 20° 34′ 12″ W74.468611111111-20.57 Summit Camp (4), Wedenskapelk iinrachtang üüb't banlunis 72° 34′ 49″ N, 38° 27′ 25″ W72.580277777778-38.456944444444 Commonskategorii: Nuurduast Greenlun Natsionaalpark – Saamlang faan bilen of filmer


76.768888888889-18.664722222222Koordinaaten: 76° 46′ 8″ N, 18° 39′ 53″ W Danmarkshavn as en wederstatsioon uun a Nuurduast Greenlun Natsionaalpark sant 1948. Diar werke aacht lidj. Wääbsteed faan't wederstatsioon (däänsk) Koord faan Danmarkshavn (däänsk)


De Kroměříž Distrikt as een faan a distrikten faan det Zlín Regiuun uun Tschechien. A distrikt leit uun a waast faan't regiuun. Det hee 104.826 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt Kroměříž. Czech Republic: Administrative Division, citypopulation.de


De Uherské Hradiště Distrikt as een faan a distrikten faan det Zlín Regiuun uun Tschechien. A distrikt leit uun a ... faan't regiuun. Det hee 141.630 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt Uherské Hradiště. Czech Republic: Administrative Division, citypopulation.de


De Vsetín Distrikt as een faan a distrikten faan det Zlín Regiuun uun Tschechien. A distrikt leit uun a nuurduast faan't regiuun. Det hee 141.896 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt Vsetín. Czech Republic: Administrative Division, citypopulation.de


De Zlín Distrikt as een faan a distrikten faan det Zlín Regiuun uun Tschechien. A distrikt leit uun a uast faan't regiuun. Det hee 191.767 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Zlín. Czech Republic: Administrative Division, citypopulation.de


En Natsionaalpark as en grater regiuun, diar oner skül stäänt, amdat hat ham mögels natüürelk ferhäält. Natsionaalparken wurd diar iinracht, huar auer a miaten smok loonskapen san, an jo wurd miast bluas för fräämenferkiar nadagt. Natsionaalpark Waas (SH) Natsionaalpark Waas (HH) Natsionaalpark Waas (NI) .. an noch 13 muar Commonskategorii: Natsionaalparken – Saamlang faan bilen of filmer


A Eerdbeibuumer (Arbutus) san en plaantenskööl uun't famile faan a Hiasplaanten (Ericaceae). Diar jaft at elwen (12 ?) slacher faan. Jo waaks fööraal uun Madelameerikoo an trinjam't Madlunsia. uun Euroopa: A. andrachne – A. canariensis – A. pavarii – A. unedo uun Ameerikoo: A. arizonica – A. bicolor – A. madrensis – A. menziesii – A. mollis – A. occidentalis – A. tessellata – A. xalapensis Commonskategorii: Eerdbeibuumer – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Eerdbeibuumer


A Guaawen (Psidium) san en plaantenskööl uun't famile faan a Myrtenplaanten (Myrtaceae). Diar hiar son 100 slacher tu. P. acre – P. acutangulum – P. albidum – P. angulatum – P. australe – P. brownianum – P. cattleianum – P. celastroides – P. cinereum – P. coriaceum – P. cuneatum – P. cymosum – P. densicomum – P. formosum – P. friedrichsthalianum – P. grandifolium – P. guajava – P. incanum – P. laruotteanum – P. laurifolium – P. longipes – P. luridum – P. minutifolium – P. missionum – P. montanum – P. nutans – P. parvifolium – P. persicifolium – P. rotundatum – P. salutare – P. sartorianum – P. scopulorum – P. sellowianum – P. sorocabense – P. suffruticosum – P. tomasianum . . . an öödern Echt Guaaw (Psidium guajava) Commonskategorii: Guaawen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Guaawen


At Echt Guaaw (Psidium guajava) of uk Guayaba as en plaantenslach uun det skööl faan a Guaawen (Psidium) uun't famile faan a Myrtenplaanten (Myrtaceae). Hör früchten wurd eden, det plaant woort ööders uk uun a medesiin iinsaat. Buark Bloos Frücht Apskäären frücht Commonskategorii: Guaaw – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Guaaw Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


A Eugenia san en plaantenskööl uun't famile faan a Myrtenplaanten (Myrtaceae). Diar jaft'at son 1.000 slacher faan. Faan enkelt slacher wurd a früchten eden. E. aeruginea – E. aggregata – E. alaotrensis – E. alternifolia – E. ambanizanensis – E. analamerensis – E. anastomosans – E. ankarensis – E. antongilensis – E. arenicola – E. arthroopoda – E. atropunctata – E. axillaris – E. azeda – E. biflora – E. brasiliensis – E. buxifolia – E. calycolpoides – E. campestris – E. capuli – E. cassinoides – E. cerasiflora – E. cloiselii – E. coloradoensis – E. compta – E. coronata – E. coursiana – E. crassa – E. crenata – E. curranii – E. densiflora – E. diospyroides – E. dononaeifolia – E. dulcis – E. dysenterica – E. elliptica – E. flavicarpa – E. foetida – E. glaucescens – E. glomerata – E. goiapabana – E. goviala – E. guabiju – E. guilleminiana – E. guillotii – E. haematocarpa – E. hazompasika – E. hovarum – E. inocarpa – E. insipida – E. involucrata – E. itacolumensis – E. kanakana – E. klotzschiana – E. koolauensis – E. lambertiana – E. latifolia – E. leitonii – E. ligustrina


At Suurinamkäärs of uk Pitanga (Eugenia uniflora) as en plaantenslach uun det skööl faan a Eugenia uun't famile faan a Myrtenplaanten (Myrtaceae). Commonskategorii: Pitanga – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Pitanga


At list faan ISO 3166-2-Codes för Kanada wiset di code för a prowinsen an teritoorien. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Kanada CA), di ööder as di code för prowins of teritoorium. Di code as tuleetst di 10. Detsember 2002 (PDF) feranert wurden. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk) ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden.


Det Köningrik Böömen wiar faan 1198 tu 1918 uun a maden faan Euroopa. Det wiar, tup mä Määren, Schleesien an Lausitz, ian faan a lunen faan det böömisk krüün. Det wiar faan sin grünjleien tu 1806 dial faan det Hilig Röömsk Rik. At lun faan't köningrik as nü at waastdial faan Tschechien. Kaarl IV. Määster Venceslao


At Acca sellowiana of uk Feijoa (Feijoa sellowiana) as di iansagst plaantenslach uun det skööl Acca, an hat hiart tu't famile faan a Myrtenplaanten (Myrtaceae). Ööder nöömer san Brasiliaans Guaaw of Ananas-Guaaw. Bloosen Twiig Früchten Feijoamuus Commonskategorii: Acca sellowiana – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Feijoa sellowiana


Eucalyptus radiata as en plaantenslach uun det skööl faan a Eukalyptusbuumer uun't famile faan a Myrtenplaanten (Myrtaceae). E. radiata het uk Pöbermünt-Eukalyptus an wääkst uun Süüduastaustraalien (New South Wales, Victoria). Faan E. radiata woort Eukalyptusööle wonen. Buark Bleeden Bloosen Eukalyptusööle E. r. subsp. radiata E. r. subsp. robertsonii E. r. subsp. sejuncta Commonskategorii: Eucalyptus radiata – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Eucalyptus radiata


1102 wiar det naist juar faan't 12. juarhunert. 07. Febrewoore: Matilda, Königin faan Ingelun an Keiserin faan det Hilig Röömsk Rik († 1167) 04. Jüüne: Władysław I. Herman, hertooch faan Poolen


1103 wiar det traad juar faan't 12. juarhunert. 24. Febrewoore: Toba, Keiser faan Jaapaan († 1156) 24. Marts: Yue Fei, schineesk generool an dachter († 1142) 05. August: William Adelin, hertooch faan Normandie († 1120) 10. Jüüle: Erik I., Köning faan Denemark. 24. August: Magnus III., Köning faan Noorweegen (* 1073)


1104 wiar det fjuard juar faan't 12. juarhunert. 27. of 28. September: Peter I., Köning faan Aragoonien an Navarra (* amanbi 1068) 26. Oktuuber: Johannes I., baskop faan Speyer (* 1063 of 1064) 17. Nofember: Nikephoros Melissenos, uaströömsk aadlig an jinkeiser (* amanbi 1045) 22. Deetsember: Berk-Yaruq, sultaan faan a gratseldschuken (* 1081)


1105 wiar det füft juar faan't 12. juarhunert.


1106 wiar det seekst juar faan't 12. juarhunert.


1107 wiar det sööwenst juar faan't 12. juarhunert.


1108 wiar det aachst juar faan't 12. juarhunert.


1109 wiar det njüügenst juar faan't 12. juarhunert.


1110 wiar det tjiinst juar faan't 12. juarhunert.


Theodosius I., keiser faan det Röömsk Rik († 395)


At OAS as at Organisatsioon faan Amerikoons Stooten (ingelsk Organization of American States, OAS; spoonsk Organización de los Estados Americanos, OEA, fransöösk Organisation des États Américains, OEA; portugiisk Organização dos Estados Americanos, OEA). Hat as 1948 grünjlaanj wurden an sat uun Washington, D.C.. Diar hiar 35 stooten uun Nuurd- an Süüdameerikoo tu. At OAS as iinracht wurden för kulturel an wiartskapelk tuupwerkin üüb a dobel-kontinent. Hat saat ham iin för frees, demokratii an minskenrochten. Commonskategorii: OAS – Saamlang faan bilen of filmer


Puducherry as en teritoorium faan Indien sant 1963. Hat as ferdiald auer sjauer regiuunen uun Süüdindien. Det wiar ans sjauer koloniin faan Frankrik, diar onerenööder ööders goorei ferbünjen san. Jo lei üüb en areaal faan 479 kwadrootkilomeetern an diar wene gut 1,2 miljuun minsken (Stant: 2011). A minsken diar snaake a Drawiidisk spriaken Tamil, Telugu an Malayalam, aääler lidj snaake uk noch Fransöösk an du det dialwiis uk tu hör jongen widjer. Amtspriak as oober Ingelsk, so üs aueraal uun Indien. Distrikt Puducherry, 293 km², ~ 950.000 iinwenern Distrikt Karaikal, 160 km², ~ 200.000 Distrikt Mahe, 9 km², ~ 40.000 Distrikt Yanam, 17 km², ~ 55.000 Commonskategorii: Puducherry – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Puducherry (sjiisk)


Det Uast Jaawa Prowins as ian faan a prowinsen uun Indoneesien. At prowins leit uun a uast faan't eilun Jaawa. Det hee 40.665.696 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Surabaya. At prowins hee njüügen steeden (kota) an 29 regentskapen: Jawa Timur: Province in Indonesia, citypopulation.de Indonesia: East Java Province, citypopulation.de Indonesia: East Java Province, citypopulation.de


Det Waast Jaawa Prowins as ian faan a prowinsen uun Indoneesien. At prowins leit uun a waast faan't eilun Jaawa. Det hee lidj 48.274.162 (2020). At hoodsteed faan't prowins as Bandung. Bandung Bekasi Depok Indonesia: Administrative Division, citypopulation.de


Plaatsjiisk as en waastgermaans spriak, diar uun Nuurdsjiisklun an uun't uasten faan a Neederlunen snaaket woort. A plaatsjiisk spriakwiisen san nai mä holuns, fresk an ingelsk. Efter süüden tu wurd a madelsjiisk spriakwiisen snaaket. Det spriakgrens woort Benrather Linie näämd. Widjer am a süüd, süüden faan't Speyerer Linie san't a boowersjiisk spriakwiisen. A Neederfrenkisk spriakwiisen (Kleverluns<23>, Uastbergisk<31> uun't nuurduasten an Limborags <30> uun't süüden) tääl tu't Plaatsjiisk, oober uk al tu a Rheinisk weier. Neederfrenkisk (23,30,31) Waastfeelisk (9 bit 17) Uastfresk Plaatsjiisk (5, Nuurdneedersaksisk) Oldenborags (4, Nuurdneedersaksisk) Hannoversk (18) Oner-Ialewsk (3, Nuurdneedersaksisk) Holstiansk (2) Schleswigs (1) Mecklenborags (32) Nuurd- an Madelmarkisk (33, 34) (*) Eegentelk: "aatj", öömr. "faader" ment hdt. "Pate", engl. "godfather" (nd. = plaatsjiisk uun Sjiisklun, nied. = plaatsjiisk uun Holun, hdt. = huuchsjiisk, engl. = ingelsk) k → ch : nd. (an nied.) ik ↔ ich an kaken ↔ hdt. kochen nd. (an nied.) maken an engl.: to make ↔ hdt. machen d → t : nd. (an nied.) dag an engl. day ↔ hdt. Tag oober d → d : (wan ingelsk th) nd. dat, Doorn – nied. dat, doorn an engl. that, thorn ↔ hdt. das, Dorn t → s : nd. (an nied.) dat,


Chandigarh as en gratstääd uun Indien an uk en aanj teritoorium. Hat as iarst 1952 grünjlaanj wurden an hää daalang amanbi ian miljuun iinwenern. Üs Indien nian britisk kolonii muar wiar, as det lun apdiald wurden tu't hinduistik Indien an't islaamisk Pakistaan. An diarbi as uk det regiuun Panjab diald wurden. Det ual hoodstääd Lahore lai nü uun Pakistaan, an di indisk dial faan Panjab skul en nei hoodstääd fu. Diarför hää di architekt Le Corbusier di ploon maaget. Chandigarh leit üüb a grens faan a bundesstooten Panjab (nuurdelk) an Haryana (süüdelk) an as för biasen at hoodstääd. Commonskategorii: Chandigarh – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Chandigarh (sjiisk)


Dadra an Nagar Haveli an Daman an Diu (Gujarati: દાદરા અને નગર હવેલી અને દમણ અને દીવ Dādrā ane Nagar Havelī ane Damaṇ ane Dīv; ingelsk: Dadra and Nagar Haveli and Daman and Diu; ufkört DNHDD) san mäenööder en teritoorium faan Indien. Jo sjauer dialen san 2020 tuupslööden wurden ütj jo ual teritoorien: Dadra an Nagar Haveli Daman an Diu Bit 1967 hiard diar uk noch Goa mä tu. Det as daalang en aanjen bundesstoot. Jodiar regiuunen wiar ans portugiisk koloniin an haa daalang di staatus teritoorium uunsteed faan en bundesstoot. Hör ferwaltang as daalang tu trii distrikten apdiald: Commonskategorii: DNHDD – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: DNHDD (sjiisk)


Diu Diu (Gujarati: દીવ Dīv) as en stääd an en distrikt uun't indisk unioonsteritoorium Dadra an Nagar Haveli an Daman an Diu. Diar wene gud 50.000 minsken. Commonskategorii: Diu – Saamlang faan bilen of filmer


Gujarati (ગુજરાતી, f., gujarātī, [guʤəˈrɑːtiː], Spriak faan Gujarat) as en indogermaans spriak uun di twiig faan a indoaarisk spriaken. Hat woort fööraal uun a indisk bundesstoot Gujarat spreegen, man uk uun Mumbai (Bombay). Det spriak woort uk brükt uun't teritoorium Dadra an Nagar Haveli an Daman an Diu, diar faan Gujarat amslööden woort. At Gujarati hää en aanj skraft, diar at Devanagari liket. Commonskategorii: Gujarati – Saamlang faan bilen of filmer


At Atoomfüsiik as en dialfääk faan a Füsiik. Hat befaadet ham mä atoomen, hü jo apbaud san, an hük krääften diar werke. Atoom Atoomstruum Elektrooneniinfang Isomeerenauergung Isotoop Kialklüüwang Kialspin Kwantenmechaanik NMR-spektroskopii Orbitaal Perioodisch tabäle Raadionukliid Niels Bohr (1885–1962), Nobelpris 1922 Steven Chu (* 1948), Nobelpris 1997 Claude Cohen-Tannoudji (* 1933), Nobelpris 1997 Edward Uhler Condon (1902–1974) Marie Curie (1867-1934), Nobelpris 1903 + 1911 Pierre Curie (1859-1906), Nobelpris 1903 Paul Dirac (1902–1984), Nobelpris 1933 Enrico Fermi (1901–1954), Nobelpris 1938 Robert Hofstadter (1915–1990), Nobelpris 1961 Robert Oppenheimer (1904–1967) Ernest Rutherford (1871–1937), Nobelpris 1908 Arnold Sommerfeld (1868–1951) Johannes Diderik van der Waals (1837–1923), Nobelpris 1910 Commonskategorii: Atoomfüsiik – Saamlang faan bilen of filmer


At Commonwealth of Nations as en luas ferbinjang faan stooten mä't Ferianagt Könangrik an lunen, diar miast ans britisk koloniin wiar. At Commonwealth as 1931 grünjlaanj, an 1949 nei apsteld wurden. Tu't Commonwealth hiar 54 stooten, diar a britisk könang / at könangin üs boowerhood gudkään (Realms) an ööder lunen. Antiigua an Barbuuda Antiigua an Barbuuda (1981) Austraalien Austraalien (1931) Bahaamas Bahaamas (1973) Belize Belize (1981) Grenaada Grenaada (1974) Jamaika Jamaika (1962) Kanada Kanada (1931) Nei-Sialun Nei-Sialun (1931) Papua-Nei-Guinea Papua-Nei-Guinea (1975) Salomoon-Eilunen Salomoon-Eilunen (1978) St. Kitts an Nevis St. Kitts an Nevis (1983) St. Lucia St. Lucia (1979) Sankt Vinzent Grenadinen St. Vincent an a Grenadiinen (1979) Tuwaalu Tuwaalu (1978) Ferianagt Könangrik Ferianagt Könangrik (1931) Bangladesch Bangladesch (1972) Barbaados Barbaados (1966) Botsuana Botsuana (1966) Brunei Brunei (1984) Domiinika Domiinika (1978) Eswatini Eswatini (1968) Fidschi Fidschi (1970) Gambia Gambia (1965) Ghaana Ghaana (1957) Guyaana Guyaana (1966) Indien Indien (1947) Kameruun Kameruun (1995) Keenia Keenia (1963) Kiribaati Kiribaati (1979) Lesotho Lesotho (1966) Malaawi Malaawi (1964) Malaysia Malaysia (1957) Malediiwen Malediiwen (1982) Malta Malta (1964) Mauritsius Mauritsius (1968) Mosambik Mosambik (1995) Namiibia Namiibia (1990) Nauru Nauru (1999) Nigeeria Nigeeria (1960) Pakistaan Pakistaan (1947) Ruanda Ruanda (2009) Sambia Sambia (1964) Samoa Samoa (1970) Seychellen


Dhivehi (of uk Divehi; aanj nööm ދިވެހިބަސް divehibas) as en indoaarisk spriak, diar faan 300.000 minsken üüb a Malediiwen an üüb det eilun Minicoy/Maliku faan a Lakkadiiwen snaaket woort. Divehi hää en aanj skraft. Faan't Divehi jaft at muar spriakwiisen, diar böös skeel tesken nuurd an süüd. Det wurd atol komt faan't Divehi uf. Divehi as nai mä Singhaleesk, det spriak faan Sri Lanka (Ceylon). Wikipedia üüb Divehi Commonskategorii: Divehi – Saamlang faan bilen of filmer


Leo Trotski (üüb Rüs: Лев Тро́цкий Lew Tróckij; bäären Lew Dawidowitsch Bronstein, üüb Rüs: Лев Дави́дович Бронште́йн Lev Davídovič Bronštéjn; * 26. Oktuuberjul. / 7. Nofember 1879greg. uun Janowka, Cherson Guwernement, Rüs Keiserrik; † 21. August 1940 uun Coyoacán, Meksiko) wiar en rüs rewolutschoneer, komunistisk poliitiker an markisistisk teoreetiker. Hi holep Wladimir Leenin uun't tustelen an trochfeeren faan det 1917 Bolschewistisk Rewolutschuun. Hi wurd 1929 faan det Sowjetunioon ferbanet an 1940 üüb Joosef Staalin san order ambroocht. Uun det Rüs Keiserrik wurd de Juliaans kalender brükt.


Det Simbirsk Guwernement (üüb Rüs: Симби́рская губе́рнія Simbírskaja gubérnija) wiar faan 1796 tu 1928 ian faan a guwernementen faan det Rüs Keiserrik an det Rüs SFSR. Faan 1924 wiar det det Uljanowsk Guwernement. Uun a nuurd wiar det Kasan Guwernement, uun a uast det Samara Guwernement, uun a süüd det Saratow Guwernement, uun a waast det Pensa Guwernement an uun a nuurdwaast det Nischni Nowgorod Guwernement. At hoodsteed faan't guwernement wiar Simbirsk (Uljanowsk faan nü). De Wolga Struum maaget at uastgrens faan't guwernement. Wladimir Uljanow, leeder Leenin, komunistisk poliitiker, wurd uun Simbirsk bäären. Uljanowsk Prowins


Det Kasan Guwernement (üüb Rüs: Каза́нская губе́рнія Kazanskaya gubérnija) wiar faan 1708 tu 1920 ian faan a guwernementen faan det Rüs Keiserrik an det Rüs SFSR. At hoodsteed faan't guwernement wiar Kasan. Tatarstaan


Bandung (üüb Jawaans: Bandhung) as det traadgratst steed uun Indoneesien. At steed leit uun a waast faan't eilun Jaawa. Det hee 2.394.873 lidj (2010). Det as at hoodsteed faan det Waast Jaawa Prowins. Indonesia, citypopulation.de


Bekasi as det fjuardgratst steed uun Indoneesien. At steed leit uun a waast faan't eilun Jaawa, uun det Waast Jaawa Prowins. Det hee 2.334.871 lidj (2010). Indonesia, citypopulation.de


Medan as det füftgratst steed uun Indoneesien. At steed leit uun a nuurd faan't eilun Sumatra. Det hee 2.097.610 lidj (2010). Det as at hoodsteed faan det Nuurd Sumatra Prowins. Indonesia, citypopulation.de


Tangerang as det seekstgratst steed uun Indoneesien. At steed leit uun a nuurdwaast faan't eilun Jaawa, uun det Banten Prowins. Det hee 1.798.601 lidj (2010). Indonesia, citypopulation.de


Depok as det sööwenstgratst steed uun Indoneesien. At steed leit uun a nuurdwaast faan't eilun Jaawa, uun det Waast Jaawa Prowins, nai bi Jakarta. Det hee 1.738.570 lidj (2010). Indonesia, citypopulation.de


Semarang as det aachstgratst steed uun Indoneesien. At steed leit uun a nuurd faan't eilun Jaawa. Det hee 1.520.481 lidj (2010). Det as at hoodsteed faan det Maden Jaawa Prowins. Indonesia, citypopulation.de


Palembang as det njüügenstgratst steed uun Indoneesien. At steed leit uun a süüduast faan't eilun Sumatra. Det hee 1.440.678 lidj (2010). Det as at hoodsteed faan det Süüd Sumatra Prowins. Indonesia, citypopulation.de


Makassar as det tjiinstgratst steed uun Indoneesien. At steed leit uun a süüd faan't eilun Sulawesi. Det hee 1.331.391 lidj (2010). Det as at hoodsteed faan det Süüd Sulawesi Prowins. Indonesia, citypopulation.de


Det Maden Jaawa Prowins as ian faan a prowinsen uun Indoneesien. At prowins leit uun a maden faan't eilun Jaawa. Det hee 36.516.035 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Semarang. Borobudur, det gratst buddhistisk tempeluunlaag uun a wäält. Borobudur Indonesia: Central Java Province, citypopulation.de


Yogyakarta, amtelk At Steed faan Yogyakarta (üüb Indoneesk: Kota Yogyakarta, üüb Jawaans: ꦔꦪꦺꦴꦒꦾꦏꦂꦠ Ngayogyakarta an ꦑꦸꦛꦔꦪꦺꦴꦒꦾꦏꦂꦠ Kutha Ngoyogyakarta), as at hoodsteed faan det Yogyakarta Apartig Regiuun an det Yogyakarta Sultanaat uun Indoneesien. At steed leit uun a süüd faan't eilun Jaawa. Det hee 388.627 lidj (2010). A nööm faan't steed kaam faan Ayodhya uun Inje. Yogyakarta as en wichtig steed för klasisk jawaans konst an kultüür üüs moolet konst, batik, teooter, literatüür, dachtungen, musiik, balet, Wayang popenspal an salwersmaskonst. Batik duk Wayang popenspal Indonesia: Cities and Settlements, citypopulation.de


A Bronx [bɹɑːŋks] as sant 1874 en borough faan New York City (NYC) an en county uun a US-amerikoonsk bundesstoot New York. U.S. Census Bureau GNIS-ID: 974101. Ufrepen di 22. Febrewoore 2011 (ingelsk). Commonskategorii: Bronx – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Bronx (sjiisk) 40.833333333333-73.883333333333Koordinaaten: 40° 50′ 0″ N, 73° 53′ 0″ W


Brooklyn [ˈbɹʊklɪn] as ian faan fiiw boroughs uun New York City (NYC). Brooklyn as uk en county, at Kings County uun a US-amerikoonsk bundesstoot New York. Di nööm komt faan't holuns Breuckelen uf. US Census Bureau Commonskategorii: Brooklyn – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Brooklyn (sjiisk) 40.65-73.95Koordinaaten: 40° 39′ 0″ N, 73° 57′ 0″ W


Queens [kwiːnz] as ian faan fiiw boroughs uun New York City (NYC), an uk en county, at Queens County faan a US-amerikoonsk bundesstoot New York. Uun Queens lei tau wichtag internatsionaal fluuchplaatser: John F. Kennedy uun't süüden an La Guardia uun't nuurden. US Census Bureau GNIS-ID: 974139. Ufrepen di 22. Febrewoore 2011 (ingelsk). Commonskategorii: Queens – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Queens (sjiisk) 40.7-73.916666666667Koordinaaten: 40° 42′ 0″ N, 73° 55′ 0″ W


Staten Island [ˌstætənˈaɪlənd] as en eilun föör't uastküst faan a USA. Hat as uk en borough faan New York City (NYC) an en county, at Richmond County uun a US-amerikoonsk bundesstoot New York. U.S. Census Bureau Commonskategorii: Staten Island – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Staten Island (sjiisk) 40.566666666667-74.15Koordinaaten: 40° 34′ 0″ N, 74° 9′ 0″ W


Det Waast Kalimantan Prowins as ian faan a prowinsen uun Indoneesien. At prowins leit uun a waast faan't eilun Borneo. Det hee 5.414.390 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Pontianak. Indonesia: Administrative Division, citypopulation.de


Det Süüd Kalimantan Prowins as ian faan a prowinsen uun Indoneesien. At prowins leit uun a süüduast faan't eilun Borneo. Det hee 4.073.584 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Banjarbaru. Indonesia: Administrative Division, citypopulation.de


Det Maden Kalimantan Prowins as ian faan a prowinsen uun Indoneesien. At prowins leit uun a maden an süüd faan't eilun Borneo. Det hee 2.669.969 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Palangka Raya. Indonesia: Administrative Division, citypopulation.de


Det Uast Kalimantan Prowins as ian faan a prowinsen uun Indoneesien. At prowins leit uun a uast faan't eilun Borneo. Det hee 3.766.039 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Samarinda. Indonesia: Administrative Division, citypopulation.de


Det Nuurd Kalimantan Prowins as ian faan a prowinsen uun Indoneesien. At prowins leit uun a nuurduast faan't eilun Borneo. Det hee 701.814 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Tanjung Selor. At prowins wurd de 25. Oktuuber 2012 grünjlaanjen. Indonesia: Administrative Division, citypopulation.de


A Hudson River [ˈhʌdsn̩ˌɹɪvɚ] as en 493 kilomeeter lungen struum uun a US-Bundesstooten New York an New Jersey. Hi ferlääpt faan a Adirondack Mountains deel am a süüd an lääpt uf uun't Upper New York Bay, faan diar widjer iin uun a Atlantik. Bear Mountain Bridge Weederwaier uun NYC 1: Hudson River, 2: East River, 3: Long Island Sound, 4: Newark Bay, 5: Upper New York Bay, 6: Lower New York Bay, 7: Jamaica Bay, 8: Atlantik (grater bil) Commonskategorii: Hudson River – Saamlang faan bilen of filmer


At Europeesk Parlament, of uk EU-Parlament, EP as det parlament faan't Europeesk Unioon. Hat sat uun Straßburg an woort leewen för fiiw juar weelet. At leetst wool wiar 2019, at naist as 2024. Uun't parlament sat tu tidj (2022) 705 fertreedern faan 27 lunen. Det ferdialang üüb a lunen as so reegelt, dat grat lunen ei ünmiatag föl fertreedern sjüür kön. So hää Sjiisklun üs gratst lun 96 fertreedern, an Malta üs letjst lun sääks fertreedern. Uun't EP jaft'at sööwen fraktsioonen: EVP, diar hiar a sjiisk CDU an CSU tu S&D, mä sjiisk SPD Renew, mä sjiisk FDP Greenen an Regiunaalpartein, mä sjiisk Greenen ID, mä sjiisk AfD EKR Linke, mä sjiisk Die Linke Presidentin faan't EP as sant 2022 Roberta Metsola (EVP) faan Malta. Commonskategorii: Europeesk Parlament – Saamlang faan bilen of filmer


Roberta Metsola (ütjspriak: [ˈmɛtsɔla]; * 18. Janewoore 1979 uun San Ġiljan üs Roberta Tedesco Triccas as en politiker faan't Partit Nazzjonalista uun Malta. Sant 2013 sat hat uun't Europeesk Parlament an as diar sant 2022 at president. Metsola hää rochtswedenskapen uun Brügge studiaret an bi't Europeesk Bütjluns Amt werket. Sant 2020 wiar Metsola vize-president faan't EP. 2022 as hat president wurden, üs hör föörgunger David Sassoli stoorew. Roberta Metsola as befreid mä en maan faan Finlun an hää sjauer dringer. Commonskategorii: Roberta Metsola – Saamlang faan bilen of filmer


Malteesk (aanj nööm: Malti) as det spriak faan Malta. Hat komt faan't Nuurdaraabisk uf, woort oober mä't latiinsk skraft skrewen. Malteesk as amtspriak uun Malta an uk uun't Europeesk Unioon. Wikipedia üüb Malteesk


. Straßburg (fransöösk Strasbourg [stʁasbuʁ], Elsesisk Schdroosburi [ˈʃdɾoːsburi]) as en stääd uun't Elsas uun Uastfrankrik. Hat as hoodstääd faan't Arrondissement Strasbourg, faan't Département Bas-Rhin und uk faan't hialer Regiuun Grand Est. Uun Straßburg sat at Europeesk Parlament an uk a Euroopariad. Commonskategorii: Straßburg – Saamlang faan bilen of filmer


Belize [beˡliːz] as en stoot uun Madel-Ameerikoo. Üs Belize noch en ingelsk kolonii wiar, hää't "British Honduras" het. Belize hää sääks prowinsen (Districts): Belize District: Belize City (Prowinshoodstääd) Hattieville Ladyville San Pedro Cayo District: Belmopan (Hoodstääd - hiart tu nään district) San Ignacio (Prowinshoodstääd) Benque Viejo del Carmen Spanish Lookout Corozal District: Corozal Town (Prowinshoodstääd) Chunox Consejo Little Belize Louisville Patchacan Progresso Xaibe Orange Walk District: Orange Walk Town (Prowinshoodstääd) Carmelita Guinea Grass San Estevan San Pablo Trial Farm Stann Creek District: Dangriga (Prowinshoodstääd – iar Stann Creek Town) Mullins River Placencia Hopkins Toledo District: Punta Gorda (Prowinshoodstääd) Monkey River Toledo Settlement Belize as sant 1981 lasmoot faan det Commonwealth of Nations. CIA World Factbook: Belize ufrepen di 3. Mei 2010 (ingelsk) International Monetary Fund, World Economic Outlook Database, April 2008 Human Development Index Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Belize Wikimedia Atlas: Belize – Geograafisk an histoorisk koorden 17.25-88.75Koordinaaten: 17° N, 89° W


Saint-Denis (det ment: Halag Dionysius) as en gemeen an hoodstäd faan't fransöösk eilun La Réunion tesken Mauritius an Madagaskar uun a Indisk Oosean. Det gemeen hää 153.810 iinwenern (Stant 1. Janewoore 2019). Commonskategorii: Saint-Denis – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Saint-Denis (sjiisk)


Basse-Terre (kreoolisk: Bastè, det ment: liach lun) as en gemeen an at hoodstääd faan't fransöösk eilun Guadeloupe uun a Kariibik. Diar wene 9.861 minsken (Stant 1. Janewoore 2019). Commonskategorii: Basse-Terre – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Basse-Terre (sjiisk)


. Boulogne-Billancourt [buˈlɔɲ bijɑ̃ˈkuːʀ] as en stääd uun Frankrik mä 121.583 iinwenern (Stant 1. Janewoore 2019) naibi Pariis. Hat as hoodstääd faan't Arrondissement Boulogne-Billancourt uun't Département Hauts-de-Seine (Regiuun Île-de-France). Commonskategorii: Boulogne-Billancourt – Saamlang faan bilen of filmer


Det Melaky Regiuun as ian faan dön tau-an-twuntig regiuunen uun Madagaskar. At regiuun leit uun a waast faan't lun. Det hee 309.805 lidj (2018) . At hoodsteed faan’t regiuun as Maintirano. At regiuun hee fiiw distrikten. Madagascar: Administrative Division, citypopulation.de Madagascar: Administrative Division, citypopulation.de


Det Menabe Regiuun as ian faan dön tau-an-twuntig regiuunen uun Madagaskar. At regiuun leit uun a waast faan't lun. Det hee 700.577 lidj (2018) . At hoodsteed faan’t regiuun as Morondava. At regiuun hee fiiw distrikten. Madagascar: Administrative Division, citypopulation.de Madagascar: Administrative Division, citypopulation.de