Kual (Brassica oleracea) as en plaantenslach uun det famile faan a krüsbloosen (Brassicaceae) an hiart tu a kualplaanten (Brassica). Diar kem flook kual-suurten faan uf. Bluumenkual (Brassica oleracea botrytis) Hoodkual (Brassica oleracea capitata) Witjkual (Brassica oleracea capitata alba) Spaskual (Brassica oleracea capitata alba conica) Ruadkual (Brassica oleracea capitata rubra) Wirsingkual (Brassica oleracea capitata sabauda) Ruusenkual (Brassica oleracea gemmifera) Kualroobe, Koroobe (Brassica oleracea gongylodes) Brokoli (Brassica oleracea italica) Greenkual (Brassica oleracea sabellica) oober: Sjiinakual hiart diar ei tu. Hi komt faan en öödern slach uf: Brassica rapa Bloosen faan wil kual Staaler an bleeden faan wil kual Bluumenkual Witjkual Spaskual Ruadkual Wirsingkual Ruusenkual Kualroobe Brokoli Greenkual Commonskategorii: Kual – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Kual Kual (slach). Uun: FloraWeb.de.


p4 Di Letj Ialtürn Neebel stäänt uun Sössaarep üüb Oomram nai bi't Öömrang Skuul. Hi wiset en sektoorenial an halept bi't uunsjüüren uun't Nuurder Ia faan Feer efter waasten. WSA Leuchtturm-Atlas.de Leuchtturmseiten.de Leuchtturm-Web.de


p4 Di Letj Ialtürn Noorsaarep stäänt uun Noorsaarep üüb Oomram nai bi't kui. Hi wiset en sektoorenial an halept bi't uunsjüüren faan Hörnem üüb Sal. Georg Quedens: Amrum, S. 92. 15. aplaag 1990. Breklumer Verlag, Breklum 1971. ISBN 3-7793-1110-0. leuchtturm-atlas.de


p4 Di Letj Ialtürn Witjdün stäänt uun Witjdün üüb Oomram üüb a wandelboon. Hi hää 1978 di letj ialtürn bi't kuurhüs ufliaset, üs a süüdspits nei bebaud wurden as. 1988 as hi stal laanj wurden, auer det faarweeder ham feranert hää. leuchtturm-atlas.de leuchtfeuerseiten.de


En geen as en kirew faan en DNA. Hat häält det informatsioon för en RNA, diar efter det münster faan't DNA apbaud woort. Diar san flook slacher faan RNA. Auer a miaten wichtag as det mRNA (messenger RNA), diar för di apbau faan proteinen brükt woort. An a proteinen besteme a eegenoorten faan en eukariot, uk faan di minsk. Sodenang besteme a geenen det ferarwin faan eegenoorten. Hü geenen apbaud san, an wat jo för funksioonen haa, diar befaadet ham det geneetik mä. Mutatsioon Ewolutsioon


Proteiin of aiwitj san grat moleküülen, huar aminosüren uun sat. Proteiinen san uun arke sel an haa diar flook leewentswichtag funksioonen. Jo san di grünjbaustian faan ales labenen. Diaram skel wi jo uk iidj. Föl proteiin as uun : Flääsk Fask Aier Moolk, sees an tjuarel Nöden Bongfrüchten, t.b. soojabuan (41,6 %) of lins (23,4%) Proteiin-Atlas (ingelsk)


At mitochondrium (faan greks μίτος mítos ‚triad‘ an χόνδρος chóndros ‚kial‘) as en dial faan en sel. Mitochondrien kem bal bi arke eukariot föör, uk bi di minsk. Mitochondrien fersurge a selen mä energii, auer jo det moleküül Adenosintriphosphat apbau. Jo haa uk en aanj DNA, det as det mitochondriol DNA. MITOMAP (ingelsk)


RNA as det ingelsk ufkörtang för Ribonukleinsüren (RNS). RNA as en biomoleküül an liket at DNA. At RNA saat geneetisk informatjuun faan en sel am tu proteinen. mRNA (messenger RNA) - Hat as wel det wichtagst RNA, auer hat informatjuunen faan en geen tu en ribosoom auerdrait. tRNA (transfer RNA) - Hat drait aminosüren tu't ribosoom. rRNA (ribosomal RNA) - Hat werket bi di apbau faan ribosoomen mä. an noch flooken muar ... Nukleotid


Ribosoomen san grat molekulaar kompleksen faan proteinen an ribonukleinsüren (RNA), diar uun cytoplasma, uun mitochondrien an chloroplasten föörkem. Diar wurd proteinen apbaud, so üs a geenen uun't DNA det föörsä. Enkelt aminosüren wurd efter det geneetisk informatsion tu grat moleküülkeeden tuupsaat. Ribosoomen san 20 - 25 nm grat. Det mRNA auerdrait det informatsion faan't DNA tu't ribosoom. Det amsaaten faan a mRNA-informatjuunen tu keeden faan aminosüren het translation. Didiar föörgung komt bi aal at labenen föör; hi as en kääntiaken faan leewent, so üs wi det kään. Hans G. Kloepfer Struktur und Funktion von Ribosomen uun: Chemie in unserer Zeit, binj 7, numer 2, 1973, sidjen 49–58 doi:10.1002/ciuz.19730070204 ISSN 0009-2851


Aminosüren san en skööl faan orgaanisk ferbinjangen mä tumanst ian carboxyskööl (–COOH) an ian aminoskööl (–NH2). Miast ment am mä aminosüren jodiaren, diar uun proteinen föörkem (= proteinogen aminosüren). Jo het α-aminosüren, diar käänt am 20 (+3) faan. Diar san oober noch 400 muar, diar uun a natüür föörkem. Aminosüren kem ei bluas üüb a eerd föör, jo san uk al üüb komeeten fünjen wurden. An so woort spikeliaret, of diar irgenthuar uun't uniwersum ferlicht leewent as. Wikibooks: Aminosüren-stoofwaksel (sjiisk) Wikibooks: Aminosüren, aiwitj an ensüümen (sjiisk) 20 proteinogen aminosüren


Cytoplasma (faan greks κύτος kýtos „kop“ an πλάσμα plásma „ding“) as det, wat en sel faan banen ütjfalt. Trinjam det sel sat det sel-membraan, an uun det sel san di sel-kial an organelen, det san ööder sel-dialen so üs a mitochondrien. Uun chloroplasten het det cytoplasma stroma. Weeder 80,5–85 % Proteinen 10–15 % Lipiden 2–4 % Polysacchariden 0,1–1,5 % DNA 0,4 % RNA 0,7 % letj orgaanisk moleküülen 0,4 % anorgaanisk moleküülen an ionen 1,5 % Helga Güttler: Die Begriffe Plasma und Protoplasma: Ihre Entwicklung und Wandlung in der Biologie. Uun: Rete. 1, Nr. 3/4, 1972, s. 365–375.


Köölhüdraaten of uk Sacchariden san di gratst cheemisk dial faan ales labenen üüb a eerd. Tuup mä fäät an proteinen hiar jo tu üüs iidj. Diar san ünlik sköölen faan köölhüdraaten mä ünlik eegenskapen: Monosacchariden, t.b. drüüwensoker, früchtsoker Disacchariden, t.b. witj soker, moolksoker Oligosacchariden, t.b. raffinoos Polysacchariden, t.b. starken, seluloos, chitin Ianfachsoker (Monosacchariden) Glukoos, drüüwensoker, dextroos Mannoos, en epimer faan glukoos Fructoos, früchtsoker Riboos, en dial faan't ribonukleinsüren (RNA) Desoxyriboos, en dial faan't desoxyribonukleinsüren (DNA) Galactoos, slimsoker Fucoos, en L-soker Rhamnoos, en L-soker Taufachsoker (Disacchariden) Saccharoos, rööwensoker, röörsoker (Glucoos + Fructoos) Laktoos, moolksoker (Glucoos + Galactoos) Lactuloos, en konstelken moolksoker Maltoos, maltssoker (Glucoos + Glucoos) Trehaloos, en soker (Glucoos + Glucoos) Triifachsoker (Trisacchariden) Melezitoos, Trisaccharid t.b. uun hönang Raffinoos, blaft bi't sokerproduktjuun auer Umbelliferoos Fölfachsoker (Polysacchariden) Starken, wichtag dial faan't iidj Amyloos as uun starken banen Amylopektin as uun starken banen Seluloos, as uun plaanten Glykogen, häält energii för muskeln an liwer Chitin, as uun laspuatet diarten Calloos, as uun plaanten Fruktane, as uun plaanten Dextrane, as en polysaccharid Pektine, hiar tu't boolääst uun üüs iidj Cyclodextrine: as en oligosaccharid an liket en kuugel α-Cyclodextrin (sääks glukoosuundialen) β-Cyclodextrin (sööwen glukoosuundialen) γ-Cyclodextrin (aacht glukoosuundialen) Commonskategorii: Köölhüdraaten – Saamlang faan bilen of


Jü Polimeraase-käätereaksjoon (PCR) as en biokeemisch wäi, am DNA tu duplisiiren. Wikimedia Commons heet bile unti filme tu: Polimeraase-käätereaksjoon


Tjootern as en letj gemeen uun Niidersaksen. Hat hiart tu't Samtgemeen Jümme uun a Lunkreis Leer. Amdorf Barge Detern / Tjootern Deternerlehe Neuburg (Detern) Stickhausen Velde (Detern) Commonskategorii: Tjootern – Saamlang faan bilen of filmer Wikisource: Stickhausen uun't Topographia Westphaliae (Matthäus Merian) (sjiisk) Landesamt für Statistik Niedersachsen, LSN-Online Regionaldatenbank, Tabelle 12411: Fortschreibung des Bevölkerungsstandes, Stant 31. Detsember 2019. (Halep üüb sjiisk)


Di Lunkreis Leer as en lunkreis uun't nuurdwaasten faan Niidersaksen an hiart tu Uastfresklun. A iinwenertaalen uun kläämen san üüb a stant faan a 31. Detsember 2019. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Lunkreis Leer Landesamt für Statistik Niedersachsen, LSN-Online Regionaldatenbank, Tabelle 12411: Fortschreibung des Bevölkerungsstandes, Stant 31. Detsember 2019. (Halep üüb sjiisk) Landesamt für Statistik Niedersachsen, LSN-Online Regionaldatenbank, Tabelle 12411: Fortschreibung des Bevölkerungsstandes, Stant 31. Detsember 2019.


Di Mississippi [ˌmɪsɪˈsɪpɪ] as en 3778 kilomeeter lungen struum uun a Ferianagt Stooten. Hi hää san hood uun a Lake Itasca uun Minnesota an san müs süüdelk faan New Orleans uun a Golf faan Meksiko. Tuup mä di Missouri, di uun a Mississippi iinlääpt, san jodiar tau struumer üs Mississippi-Missouri 6051 kilomeetern lung an di sjuardlingst struum üüb a eerd. St. Croix River * Black River * Wisconsin River * Rock River * Illinois River * Kaskaskia River * Ohio * Hatchie River * Yazoo River * Big Black River Minnesota River * Root River * Cannon River * Turkey River * Iowa River * Des Moines River * Skunk River * Salt River * Missouri * Saint Francis River * White River * Arkansas * Red River Commons: Mississippi River – Saamlang faan bilen of filmer J.C. Kammerer: Largest Rivers in the United States, 1990. U.S. Geological Survey. (ufrepen di 2. September 2011) Jerry M. Hay: rapids dam%22 %22head of navigation%22&f=false Mississippi River-Historic Sites & Interesting Places. S. 114, ufrepen de 21. Nofember 2013. Duden, 25. aplaag, s. 738


Fäät of ööle as en ester faan glycerin, det as en triiwäärdagen alkohol (Propan-1,2,3-triol). Diar hinge trii fäätsüren bi. Wan en fäät bi normool temperatuuren fääst as, do as det en fäät. Wan det begant tu luupen, do as det en ööle. Fääten kem natüürelkwiis uun siad an uun spääk faan diarten föör. Jo hual en energii faan 37 kJ/g (9 kcal/g) an san di wichtagst energiileewerant för minsken, diarten an enkelt plaanten. Fäät woort ei bluas üs iidj, man uk üs smeer för maskiinen brükt. Fäät swäämt boowen, wan't uk faan en ualen hünj as. Wikiquote: Fääten (sjiisk) Wikibooks: Fääten (sjiisk) Volkert Faltings an Reinhard Jannen: Fering-Öömrang Spreegwurdleksikon, Hüsem 2012


En ester as en ferbinjang faan en alkohol mä en süren En ester hää en "süren"dial an en "alkohol"dial. Estern kem uun a natüür uun fäät föör. Estern besteme di stirem an di smaag faan früchten: Banaanen Aapler Peeren Eerdbeien Aapelsiinen Käärsen Wikibooks: Ester (sjiisk)


Det Prowins Schleswig-Holstian as 1867 efter di Sjiisk Kriich tesken Preußen an Uastenrik grünjlaanj wurden. Diarföör wiar diar tau hertoochdoomen Schleswig an Holstian. Üs di 23. August 1946 det bundeslun Schleswig-Holstian grünjlaanj wurd, wiar't föörbi mä det prowins faan Preußen.


Johannes (Hanni) Thamsen (*4. Jüüne 1937, †13. September 2015) hää auer juaren det Gaststätte Bongsiel feerd. Hi hed det al faan san aatj Lauritz auernimen an leeder üüb san dring Björn auerdraanj. Man Björn stoorew al 2013 föör san aatj. Hanni sin lokool uun Bongsiil wiar auer hial Sjiisklun bekäänd, auer diar flook konstlern iin an ütj ging. So woort ferteld, dat jo tidjwiis hör iidj an drank mä hör bilen betaalet haa. Diartu hiard sok bekäänd moolern üs Alexander Eckener, Hans Peter Feddersen of Emil Nolde. An hör bilen hinge diar daalang noch. Wo man die Zeche mit Kunst bezahlt (abendblatt.de, 05.08.2005) Anongs auer san duas (sh:z, 16.09.2015)


Blö es en Klöör, wat ön dit Spektrum twesken Zyan en Violett liit. Blö es di Komplementiarklöör fan Orange. Hat heer en Welenleengti fan ombi 470 Nānomeetern. Blö es en Primeerklöör ön dit Systeem fan't aditiif Klöörmisji. -> Di Klöören addiari jam hentö Wit. Hat es en Sekundeerklöör ön 't Systeem fan't subtraktiif Klöörmisji (Fuar di Technik aur di Skeltskiremer). -> Di Klöören subtrahiari jam hentö Suurt. Blö fan junk hentö leecht: Fan Zyan hentö Blö:


Tomatidin as tuup mä β-Lycotetraose uun α-Tomatin. Det as en alkaloid uun det skööl faan a Solanum-alkaloiden. Hat komt uun tomooten (Solanum lycopersicum) an ööder Solanum-slacher föör. För minsken as α-Tomatin en gift. Man hat seekert det tomootenplaant jin plaantenkraankhaiden. Brockhaus ABC Chemie, VEB F. A. Brockhaus Verlag Leipzig 1965, S. 1425. Lexikon der Biochemie-online (ufrepen di 26. Detsember 2009).


Büürerei as di wichtagst primeer wiartskapstwiig. Diar hiar uk jacht an faskerei tu. Di primeer wiartskapstwiig fersuragt a minsken mä plaanten an diarten. Büürerei as di äälst wiartskapstwiig faan a minsken. Hi woort üüb 48.827.330 km² bedrewen, det san sowat 9,6 % faan't eerdflaak. An sodenang amanbi en traaden faan't lun üüb a eerd. Faan a büürerei hinge weder flook ööder wiartskapstwiigen uf. Büürerei woort daalang ei bluas bi en büür liard, man diar san uk flook huuchskuulen mä befaadet. Jo werke üüb det fial faan't agrarwedenskap. Det produksion faan büüren hää fööraal mä tau twiigen tu dun: Plaantenbau: Det as ääkrin, guardbau of winbüürin Tiirproduksion: Det as miast üüb ään slach tiiren ütjracht: beesten, swin, sjep, fögel of fask. Huar di grünj det tuläät, woort miast ääkert, huarööders leewer tiiren häälen. Uun Sjiisklun jaft'at daalang knaap noch büürsteeden, huar ales mäenööder maaget woort. Uun a bio büürerei wurd weder muar produksioonstwiigen ferbünjen för en kreisluupwiartskap. Commonskategorii: Büürerei – Saamlang faan bilen of filmer Wikisource: Büürerei (sjiisk) efter: Weltbeenk (World Bank Data)


Singapuur as en eilunstoot an stäädstoot an efter't grate di letjst stoot uun Süüduastaasien. Uun Singapuur as det lewin jüürer üs irgenthuar ööders üüb a welt. An do kem diar arke juar muar üs 11 miljuun besjükern, sodenang as Singapuur ian faan a tjiin miastbesoocht stääden. CDCs Singapuur hää fiiw Community Development Council (CDC)-Distrikten. Jo wurd widjer onerdiald tu Town Councils. Regiuunen Diartu jaft at oober uk noch fiiw ploonangsregiuunen mä 55 urban planning areas (UPAs): Commonskategorii: Singapuur – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Singapuur (sjiisk) Wikimedia Atlas: Singapuur – Geograafisk an histoorisk koorden Singapur - Frendy.de 2014 World Economic Outlook Database, April 2012 faan a IWF Schweiz, Afrika, Asien: Hier ist es am teuersten. Mercer LLC, 17. Jüüne 2015, ufrepen de 17. Jüüne 2015. ForgSight.com Meistbesuchte Städte der Welt: London auf Platz eins www.centralsingaporecdc.org.sg. Archiwiaret faan det originool di 24. April 2010. Ufrepen di 18. September 2015. Mä taalen faan't Singapore Department of Statistics üüb citypopulation.de 1.2833333333333103.83333333333Koordinaaten: 1° N, 104° O


At National Center for Biotechnology Information (NCBI) sat uun Bethesda, Maryland an as 1988 grünjlaanj wurden. Hat skal molekulaarbioloogisk dooten seekre an ferwerke. At NCBI hiart tu't United States National Library of Medicine (NLM), an diarmä tu't National Institutes of Health (NIH). NCBI Homepage (ingelsk)


Gävleborgs län as en prowins (län) uun Sweeden. Gävleborgs län hää 10 gemeenen (kommuner): (Stant: 31. Detsember 2021) Folkmängd i riket, län och kommuner 31 december 2021 bi't Statistiska centralbyrån Kommunarealer den 1 januari 2016 bi't Statistiska centralbyrån Folkmängd i riket, län och kommuner 31 december 2021 bi't Statistiska centralbyrån 61.4516.49Koordinaaten: 61° 27′ N, 16° 29′ O


60.616716.7833Koordinaaten: 60° 37′ N, 16° 47′ O Sandviken as en gemeen (kommun) uun det sweedsk prowins Gävleborgs län. Tu det gemeen hiar a stääden an saarpen Sandviken, Årsunda, Åshammar, Hammarby, Jäderfors, Järbo, Kungsgården, Österfärnebo, Storvik. Folkmängd i riket, län och kommuner 31 december 2021 bi't Statistiska centralbyrån Kommunarealer den 1 januari 2016 bi't Statistiska centralbyrån


Statistiska centralbyrån (SCB) as det amt för statistik uun Sweeden. Uun det büroo uun Stockholm werke gud 500 minsken. An do as diar noch en büroo uun Örebro mä 700 lidj. Wääbsteed faan't SCB


At Sweedsk Krüün (sweedsk: krona, muartaal kronor) as det münt faan Sweeden. Hat as 1873 iinfeerd wurden an hää doomools uk uun Denemark, Norweegen an Islun tääld. Det Sweedsk Krüün jaft at sant 1924. 1, 2, 5 an 10 Krüünen (50-Öre-staken jaft at sant di 30. September 2010 ei muar). 20, 50, 100, 500 und 1000 Krüünen. Commonskategorii: Sweedsk Krüün – Saamlang faan bilen of filmer


Øre of Öre as di hunertst dial faan en Krüün. Det as det münt faan lunen uun Skandinaawien. At Däänsk Krüün, at Färöisk Krüün an at Norweegs Krüün wurd uun Øre onerdiald, at Sweedsk Krüün uun Öre. Daalang (2015) jaft at bluas noch uun Denemark 50-Øre-staken. Di nööm komt faan det röömsk gulstak Aureus uf. Uk det Isluns wurd Eyrir (pluraal Aurar), huar det Isluns Krüün uun apdiald woort, komt diar faan uf. 25 Øre faan Denemark, 1941 1 Öre faan Sweeden, 1873 5 Aurar faan Islun, 1946


At Fääröisk Krüün (fääröisk: króna) as det münt faan a Fääröern. Ian Krüün hää 100 Oyrur, man at jaft nian oyrur-jilstaken. Det Färöisk krüün as bluas det lokool ütjgoow faan't Däänsk Krüün. At jaft fääröisk jilskiiner, man üs klianjil wurd a däänsk jilstaken brükt. 100 Krüünen skiin 200 Krüünen Commonskategorii: Fääröisk Krüün – Saamlang faan bilen of filmer


Vorlage:Infobox Chemikalie/Summenformelsuche vorhanden Adenosintriphosphat, kurt ATP, as en nukleotid. Adenosintriphosphat fersuragt a selen mä energii. Hat woort uun mitochondrien apbaud. Thieme Chemistry (Hrsg.): Iindrach tu Adenosin-5′-triphosphat uun Römpp Online. Version 3.19. Georg Thieme Verlag, Stuttgart 2011, ufrepen di 30. Mei 2014. Dootenbleed Adenosintriphosphat bi Sigma-Aldrich, ufrepen di 12. Jüüne 2011.


En Nukleotid of uk Nucleotid as en grünjbaustian faan nukleinsüren, det san Desoxyribonukleinsüren (DNA) an Ribonukleinsüren (RNA). Tu det moleküül hiart en phosphat-, en soker- an en baasisken uundial. Flook nukleotiden haa wichtag funktjuunen uun selen: ATP cAMP GTP Ööders üs nukleotiden haa nukleosiden bluas en soker- an en baasisken uundial. Desoxyadenosin- monophosphat (dAMP) Desoxyadenosin- diphosphat (dADP) Desoxyadenosin- triphosphat (dATP) Desoxyguanosin- monophosphat (dGMP) Desoxyguanosin- diphosphat (dGDP) Desoxyguanosin- triphosphat (dGTP) Desoxycytidin- monophosphat (dCMP) Desoxycytidin- diphosphat (dCDP) Desoxycytidin- triphosphat (dCTP) Desoxythymidin- monophosphat (dTMP) Desoxythymidin- diphosphat (dTDP) Desoxythymidin- triphosphat (dTTP) Adenosinmonophosphat (AMP) Adenosindiphosphat (ADP) Adenosintriphosphat (ATP) Guanosinmonophosphat (GMP) Guanosindiphosphat (GDP) Guanosintriphosphat (GTP) Cytidinmonophosphat (CMP) Cytidindiphosphat (CDP) Cytidintriphosphat (CTP) Uridinmonophosphat (UMP) Uridindiphosphat (UDP) Uridintriphosphat (UTP)


Wat menst dü ? DNA RNA


Blä Klöörcode: #0000FF Blä as en klöör an hää en waagenlengde tesken 420 an 490 nm. Waagenlangden oner (=kurter üs) 420 nm hää brons laacht, an laacht mä muar üs 490 nm as green. Di nööm komt faan ualhuuchsjiisk blao, an det ment 'skemrin' of 'skürnin'. Diar san ünlik slacher faan blä mä ünlik nöömer: Madelblä Klöörcode: #0000CC Atsuurblä Klöörcode: #007FFF Lochtblä Klöörcode: #32FFFF Laachtblä Klöörcode: #90D2F5 Jonkblä Klöörcode: #000080 Gräblä Klöörcode: #B6CED6 Bronsblä Klöörcode: #6040CF Blä as bütj ruad an green ian faan a grünjklöören. Blä uun a natüür RAL as en norm föör klöören, an arke slach blä hää diar en aanj numer: Blä uugen an fergald hiar bäächt nian bruad an braut nian biir. Volkert Faltings an Reinhard Jannen: Fering-Öömrang Spreegwurdleksikon, Hüsem 2012 Commonskategorii: Blä – Saamlang faan bilen of filmer


En fosfaat as en saalt of en ester faan (Ortho-)fosfoorsüren (H3PO4). Hans-Dieter Jakubke, Ruth Karcher (Hrsg.): Lexikon der Chemie, Spektrum Akademischer Verlag, Heidelberg, 2001. Wikibooks: Fosfaaten (sjiisk) Phosphor


Vorlage:Infobox Chemikalie/Summenformelsuche vorhanden (Ortho-)Fosfoorsüren as det wichtagst süren faan Fosfoor. Hat spelet en grat rol uun a natüür. Hat woort üs E 338 betiakent, wan't uun üs iidj komt. Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid Commonskategorii: Fosfoorsüren – Saamlang faan bilen of filmer Iindraanj tu CAS-Nr. 7664-38-2 uun't GESTIS-dootenbeenk faan't IFA, ufrepen di 3. Marts 2007 (mä JavaScript). Thieme Chemistry (Hrsg.): Iindrach tu Phosphorsäure uun Römpp Online. Version 3.19. Georg Thieme Verlag, Stuttgart 2011, ufrepen di 29. Mei 2014. Iindrach ütj det CLP-föörskraft tu CAS-Nr. 7664-38-2 uun't GESTIS-dootenbeenk faan't IFA (brükt JavaScript)


At Mutatsion (faan lat. mutare „feranre“) as uun a biologii en feranrang faan arewinformatsioonen. Det feranrang bedraapt tuiarst bluas ian sel, woort do oober ferarewt. En laben struktuur mä sok feranrangen het mutant. Rolf Knippers (1997). Molekulare Genetik, Thieme, ISBN 3-13-477007-5.


Tulpen (Tulipa) san en skööl faan plaantenslacher uun det famile faan a Lilienplaanten (Liliaceae). Diar jaft at son 150 slacher faan. Jo lewe uun Nuurdafrikoo, Euroopa an Madelaasien. T. subg. Clusianae – T. subg. Eriostemones – T. subg. Orithyia – T. subg. Tulipa Wil Tulp (Tulipa sylvestris) Commonskategorii: Tulpen (Tulipa) – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Tulpen (Tulipa)


Liilienplaanten (Liliaceae) san en plaantenfamile mä 16 sköölen an 630 slacher. Jo lewe miast uun miatag kliima. Onerfamile Lilioideae Cardiocrinum (Endl.) Lindl. Clintonia Raf. Erythronium L. Fritillaria L. (mä: Orithyia D.Don, Petilium Ludw., Rhinopetalum Fisch. ex D.Don, Korolkowia Regel, Theresia K.Koch) Gagea Salisb. Liilien (Lilium) L. Lloydia Salisb. ex Rchb. (mä: Giraldiella Dammer). Medeola L. Nomocharis Franch. Notholirion Wall. ex Boiss. Tulpen (Tulipa) L. (mä: Amana Honda) Onerfamile Calochortoideae Calochortus Pursh (mä: Cyclobothra Sweet). Prosartes D.Don (syn.: Disporum Salisb.) Scoliopus Torr. Streptopus Michx. Tricyrtis Wall. (mä: Brachycyrtis Koidz., Compsoa D.Don) Commonskategorii: Liilienplaanten (Liliaceae) – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Liilienplaanten (Liliaceae)


Liliales, a Lilienoortagen san en order faan bloosenplaanten mä 10 plaantenfamilin. Alstroemeriaceae, mä Luzuriagaceae Campynemataceae Colchicaceae Corsiaceae Lilienplaanten (Liliaceae) Melanthiaceae Petermanniaceae, mä ään slach: Petermannia cirrosa Philesiaceae Rhipogonaceae, mä ian skööl: Rhipogonum Smilacaceae Commonskategorii: Lilienoortagen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Lilienoortagen


Irisen san en skööl faan plaanten uun det famile Iridaceae. Di huuchsjiisk nööm Schwertlilien hää oober niks mä det plaantenkategorii faan a lilienoortagen (Liliales) tu dun. I. subg. Crossiris – I. subg. Eremiris – I. subg. Hermodactyloides – I. subg. Iris – I. subg. Limniris – I. subg. Lophiris – I. subg. Nepalensis – I. subg. Pardanthopsis – I. subg. Scorpiris – I. subg. Siphonostylis – I. subg. Spathula – I. subg. Tenuifoliae – I. subg. Xiphium Tu det iris-skööl hiar 285 slacher: Güül wüfen (Iris pseudacorus) ... an noch flooken muar Iris danfordiae Iris graminea Iris sibirica Iris xiphium Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Irisen Wikispecies hää en artiikel tu: Irisen


Irisplaanten (Iridaceae) san en plaantenfamile uun det kategorii faan a spargeloortagen (Asparagales). Jo kem üüb a hiale welt föör. At jaft wel son 2.000 ünlik slacher. Aristeoideae – Crocoideae – Geosiridoideae – Iridoideae – Isophysidoideae – Nivenioideae – Patersonioideae Diar san 66 sköölen: Afrocrocus – Ainea – Alophia – Aristea – Babiana – Bobartia – Calydorea – Cardenanthus – Chasmanthe – Cipura – Cobana – Crocosmia – Crocus (Krokusen) – Cyanixia – Cypella – Devia – Dierama – Dietes – Diplarrena – Duthiastrum – Eleutherine – Ennealophus – Ferraria – Fosteria – Freesia – Geissorhiza – Gelasine – Geosiris – Gladiolus (Gladioolen) – Herbertia – Hermodactylus – Hesperantha – Hesperoxiphion – Iris (Irisen)– Isophysis – Ixia – Kelissa – Klattia – Lapeirousia – Lethia – Libertia – Mastigostyla – Melasphaerula – Micranthus – Moraea – Nemastylis – Neomarica – Nivenia – Olsynium – Onira – Orthrosanthus – Patersonia – Phalocallis – Pillansia – Pseudotrimezia – Radinosiphon – Romulea – Salpingostylis – Savannosiphon – Sessilanthera – Sisyrinchium – Solenomelus – Sparaxis – Syringodea – Tapeinia – Thereianthus – Tigridia – Trimezia – Tritonia – Tritoniopsis – Watsonia – Witsenia – Xenoscapa – Zygotritonia Babiana sambucina Neomarica northiana Tigridia pavonia Commonskategorii: Iridaceae


Krokusen (Crocus) san en plaantenskööl uun det famile Iridaceae. At jaft diar wel son 90 slacher faan. Uk saweraan hiart diartu. Jo kem faan Fööraasien, Euroopa an Afrikoo. Daalang wurd jo üüb a hieler welt aptaanj. Holuns krokusen Brons krokusen Krokusen uun Flensborag Krokus mä en eeben bloos Commonskategorii: Krokusen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Krokusen


Skiremplaanten (Apiaceae) san en plaantenfamile uun det kategorii Apiales. Diar hiar 434 sköölen mä 3.780 slacher tu. A miast slacher waaks üs en krüüs. Apioideae Triibuus: Aciphylleae – Annesorhizeae – Apieae – Bupleureae – Careae – Chamaesieae – Choritaenieae – Coriandreae – Echinophoreae – Erigenieae – Heteromorpheae – Komarovieae – Lichtensteinieae – Marlothielleae – Oenantheae – Phlyctidocarpeae – Pimpinelleae – Pleurospermeae – Pyramidoptereae – Scandiceae – Selineae – Smyrnieae – Tordylieae Azorelloideae Sköölen: Asteriscium – Azorella – Bolax – Bowlesia – Dichosciadium – Dickinsia – Diplaspis – Diposis – Domeykoa – Drusa – Eremocharis – Gymnophyton – Homalocarpus – Klotzschia – Oschatzia – Pozoa – Spananthe Mackinlayoideae Sköölen: Actinotus – Apiopetalum – Brachyscias – Centella – Chlaenosciadium – Mackinlaya – Micropleura – Pentapeltis – Schoenolaena – Xanthosia Saniculoideae Sköölen: Actinolema – Alepidea – Arctopus – Astrantia – Eryngium – Hacquetia – Petagnaea – Polemanniopsis – Sanicula – Steganotaenia Hünjpitersile (Aethusa) Hünjpitersile (Aethusa cynapium) Dil (Anethum) Dil (Anethum graveolens) Kualewröör (Anthriscus) Kerbel (Anthriscus cerefolium) Silere (Apium) Echt Silere (Apium graveolens) Silerestaang (Apium graveolens dulce) Silereknol (Apium graveolens rapaceum) Silerekrüüs (Apium graveolens secalinum) Köömenplaanten (Carum) Köömen, Bruadkrüüs, Seeskrüüs (Carum carvi) Gaalrutplaanten (Cicuta) Gaalrut (Cicuta virosa) Koriander (Coriandrum) Echt Koriander (Coriandrum sativum) Wochler


Flensborag as en kreisfrei stääd uun Schleswig-Holstian mä knaap 90.000 iinwenern. Flensborag wurd am 1200 bi ian ääler siidlang grünjlaanjen. At stääd wurd uun en uurkunt 1240 tu't iarst feer neemd. Loftbil faan Flensborag Huuwen faan Flensborag Flensborag Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2021 (XLS-datei) (Widjerfeerd üüb grünjlaag faan't fulkstäälang 2011) (Halep üüb sjiisk) Commonskategorii: Flensborag – Saamlang faan bilen of filmer


At (Europeesk) Buumkaat (Sciurus vulgaris) as en slach faan gnaudiarten (Rodentia) uun det famile Sciuridae. Hat as di iansagst slach faan det skööl Sciurus uun Euroopa. Somerskan Jonkbrün suurt Mä uarpinsler uun a harewst Wonterskan Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Buumkaater Wikispecies hää en artiikel tu: Buumkaater


Wretern (Cricetidae) san en famile faan tetjdiarten (Mammalia) an hiar tu a gnaudiarten (Rodentia). Wretmüsen (Arvicolinae) Weederrooten (Arvicola) Weederroot (Arvicola terrestris of uk Arvicola amphibius) Biisams (Ondrata) Biisam (Ondatra zibethicus) Hamstern (Cricetinae) Lophiomyinae Neotominae Sigmodontinae Tylomyinae Commonskategorii: Wretern – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Wretern


Biibern (Castoridae) san en famile faan tetjdiarten (Mammalia) an hiar tu a gnaudiarten (Rodentia). At jaft man tau slacher, eder uun det skööl Castor. Europeesk Biiber (Castor fiber Linnaeus, 1758) Kanaadsk Biiber (Castor canadensis Kuhl, 1820) Biibern kön stark buumer ufgnau. En biiberdoom Tiaknang faan en biiberhüs Huar di Europeesk Biiber lewet. Commonskategorii: Biibern – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Biibern


Zürich Zürich (Sweitser sjiisk Züri [ˈt͡sʏ̞rɪ, ˈt͡sʏrɪ, ˈt͡sy̞rɪ], fransöösk Zurich [zyʁik], itajeensk Zurigo [tsuˈriːɡo, dzu-], Rumantsch Grischun Turitg?/i) as en stääd an en gemeen uun a Sweits, an hoodstääd faan a Kantoon Zürich. Zürich leit bi a Zürich Sia an hää knaap 450.000 iinwenern. Uun det hialer stäädregiuun lewe son 1,3 miljoon minsken, an uun't Metropoolregiuun Zürich son 1,8 miljoonen. Stääddialen (Kwartiiren) faan Zürich: Klimanormwerte Zürich / Affoltern. Normperiode 1991−2020. Uun: meteoschweiz.admin.ch. Bundesamt für Meteorologie und Klimatologie MeteoSchweiz, 17. Deetsember 2021, ufrepen de 3. Jüüne 2023 (mit Link zum PDF; 295 kB). Commonskategorii: Zürich – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Zürich (sjiisk)


Amaryllisplaanten (Amaryllidaceae) san en plaantenfamile uun det order faan a spargeloortagen (Asparagales). Diar san trii onerfamilin mä 73 sköölen an amanbi 1600 plaantenslacher: Agapanthoideae (Endl.) Skööl: Agapanthus Allioideae (Herb.) Sköölen: Allium – Erinna – Gilliesia – Ipheion – Latace – Leucocoryne – Miersia – Nothoscordum – Prototulbaghia – Speea – Trichlora – Tristagma – Tulbaghia Amaryllidoideae (Burnett) Sköölen: Acis – Amaryllis – Ammocharis – Apodolirion – Boophone – Brunsvigia – Calostemma – Chlidanthus – Clinanthus – Clivia – Crinum – Crossyne – Cryptostephanus – Cyrtanthus – Eithea – Eucharis – Eucrosia – Eustephia – Galanthus – Gethyllis – Griffinia – Habranthus – Haemanthus – Hannonia – Hessea – Hieronymiella – Hippeastrum – Hymenocallis – Ismene – Lapiedra – Leptochiton – Leucojum – Lycoris – Mathieua – Namaquanula – Narcissus – Nerine – Pamianthe – Pancratium – Paramongaia – Phaedranassa – Phycella – Plagiolirion – Proiphys – Pyrolirion – Rauhia – Scadoxus – Sprekelia – Stenomesson – Sternbergia – Strumaria – Traubia – Ungernia – Urceolina – Vagaria – Worsleya – Zephyranthes Agapanthus Look (Allium) Pore (Allium ampeloprasum) Skalot (Allium cepa, mä Allium ascalonicum) Lookskalot (Allium fistulosum) Knooplook (Allium sativum) Gäärslook (Allium schoenoprasum) Baarlook (Allium ursinum) Amaryllis Rederstäären (Hippeastrum) Aprilbluumen (Narcissus)


Sciuridae san en famile faan gnaudiarten (Rodentia). Diar hiart uk det buumkaat tu. At jaft wel son 280 slacher uun 51 sköölen. Callosciurinae / Nannosciurinae Funambulini Exilisciurini Nannosciurini Ratufinae Ratufa Sciurillinae Sciurillus Sciurinae Sciurini Buumkaater (Sciurus) Buumkaat (Sciurus vulgaris) Pteromyini Pteromys Pteromys volans Xerinae Marmotini Marmoten, Murmeldiarten (Marmota) Protoxerini Xerini Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Sciuridae Wikispecies hää en artiikel tu: Sciuridae


Buumkaater (Sciurus) san en skööl faan gnaudiarten (Rodentia). Diar jaft at 28 ünlik slacher faan. A miasten lewe uun Ameerikoo. Uun Euroopa lewet man ään slach: Sciurus vulgaris. Buumkaater lewe uun a tanen. Jo freed siad an früchten, hünjmotsen an insekten, man uk fögelaier an jöönkin. Hör gratst fiinden san gripfögler an huarmer. Jo kön bit 12 juar ual wurd. Di wedenskapelk nööm „Sciurus“ komt faan ualgreks „skia“ (skaad) an „oura“ (stört). S. aberti – S. aestuans – S. alleni – S. anomalus – S. arizonensis – S. aureogaster – S. carolinensis – S. colliaei – S. deppei – S. flammifer – S. gilvigularis – S. granatensis – S. griseus – S. ignitus – S. igniventris – S. lis – S. nayaritensis – S. niger – S. oculatus – †S. olsoni – S. pucheranii – S. pyrrhinus – S. richmondi – S. sanborni – S. spadiceus – S. stramineus – S. variegatoides – S. vulgaris – S. yucatanensis (Europeesk) Buumkaat (Sciurus vulgaris) Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Buumkaater Wikispecies hää en artiikel tu: Buumkaater


Sciurini san sköölen faan gnaudiarten (Rodentia), diar üüb buumer lewe. Jo like aaltumaal at buumkaat. At jaft fiiw sköölen mä 35 slacher. A miasten hiar tu det skööl Sciurus. Buumkaater (Sciurus) Syntheosciurus (uun Madelameerikoo) Microsciurus (uun Ameerikoo) Rheithrosciurus (üüb Borneo) Tamiasciurus Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Sciurini Wikispecies hää en artiikel tu: Sciurini


Sciuromorpha san en onerorder faan a Gnaudiarten (Rodentia) mä trii familin. Aplodontiidae Aplodontia Aplodontia rufa Sliapmüsen (Gliridae) Sciuridae Sciurinae Buumkaater (Sciurus) Buumkaat (Kaateeker) (Sciurus vulgaris) Xerinae Marmoten, Murmeldiarten (Marmota) Wikispecies hää en artiikel tu: Sciuromorpha


Vorlage:Infobox Chemikalie/Summenformelsuche vorhanden Glycerin (faan greks glykerós ‚swet‘, het uk glycerol of glyzerin) as di bekäänd nööm för Propan-1,2,3-triol. Glycerin as di ianfachst triiwäärdag alkohol. Diaram as glycerol eegentelk di rocht nööm. Glycerin komt uun arke natüürelk fäät of ööle föör, an spelet en grat rol bi a stoofwaksel. Wan glycerin uun't iidj brükt woort, het det E 422. Glycerin Thieme Chemistry (Hrsg.): Iindrach tu Glycerol uun Römpp Online. Version 3.19. Georg Thieme Verlag, Stuttgart 2011, ufrepen di 10. Febrewoore 2013. Iindraanj tu CAS-Nr. 56-81-5 uun't GESTIS-dootenbeenk faan't IFA, ufrepen di 21. Detsember 2012 (mä JavaScript). Organikum – Organisch-chemisches Grundpraktikum, 16. aplaag, Deutscher Verlag der Wissenschaften Berlin 1986, S. 648. Seekerhaidswäärs bi't werk 2015, MAK-wäärs, BAT-wäärs Suva, Schweiz Glycerin bi ChemIDplus. M. Bastos et al.: Thermodynamic properties of glycerol enthalpies of combustion and vaporization and the heat capacity at 298.15 K. Enthalpies of solution in water at 288.15, 298.15, and 308.15 K. J. Chem. Thermodyn., 1988, 20, 1353–1359. duden.de: Glyzerin Commonskategorii: Glycerin – Saamlang faan bilen of filmer


En baas (mä en wok 's', faan greks βάση, basé "grünjlaag") as en cheemisk ferbinjang, diar hydroxid-ionen (OH−) abpau koon an di pH-wäärs huuchsaat. Hydroxid-ionen tji protoonen faan en süren uf. Baasen san det jinstak faan süren, an jo kön enööder jinsidjag apheew. Natronbaas an saaltsüren heew enööder ap: 3. N a + + O H − + H 3 O + + C l − ⇌ N a + + C l − + 2 H 2 O {\displaystyle \mathrm {3.\ Na^{+}+OH^{-}+H_{3}O^{+}+Cl^{-}\ \rightleftharpoons \ Na^{+}+Cl^{-}+2\ H_{2}O} } Natronbaas + saaltsüren wurd tu naatriumkloriid (NaCl, saalt), diar uun weeder apliaset as. Süren


A pH wäärs as en miat diarför, of en liasang sür of baasisk as. Di nööm komt faan't latiinsk uf an stäänt för: potentia Hydrogenii (= määcht faan weederstoof). Di pH wäärs as di negatiif 10er logarithmus faan a weederstoof-ionen-aktiwiteet: p H = − log 10  a ( H + ) {\displaystyle p\mathrm {H} =-\log _{10}a\left(\mathrm {H} ^{+}\right)\ } amkiard: a ( H + ) = 10 − p H {\displaystyle a\left(\mathrm {H} ^{+}\right)=10^{-p\mathrm {H} }\ } Uun liasangen as di pH wäärs di negatiif 10er logarithmus faan det konsentratsion c faan a Oxoniumionen (H3O+) uun mol per liter: p H = − log 10  ( c ( H 3 O + ) ⋅ l m o l ) {\displaystyle p{\textrm {H}}=-\log _{10}\left(c\mathrm {(H_{3}O^{+})\cdot {\frac {l}{mol}}} \right)} amkiard: c ( H 3 O + ) = 10 − p H m o l l {\displaystyle c\left(\mathrm {H_{3}O^{+}} \right)=10^{-p\mathrm {H} }\,\mathrm {\frac {mol}{l}} } Commonskategorii: pH wäärs – Saamlang faan bilen of filmer Wikibooks: pH wäärs bereegne (sjiisk)


Wikipedia:Struktuurformel maage Vorlage:Infobox Chemikalie/Summenformelsuche nicht möglich Naatronbaas as uun weeder apliaset Naatriumhüdroksiid (NaOH). Son liasang as baasisk. Natriumhüdroksiid liaset ham gud uun weeder ap. Hat woort tu redin brükt, koon oober hidj an uug uungrip. Hermann Hager: Hagers Handbuch der Pharmazeutischen Praxis für Apotheker, Arzneimittelhersteller, Drogisten, Ärzte und Medizinalbeamte Zweiter Band, Springer-Verlag 2013, ISBN=978-3-642-49767-4 , sidj 222 Iindraanj tu CAS-Nr. 1310-73-2 uun't GESTIS-dootenbeenk faan't IFA, ufrepen di 18. Jüüne 2015 (mä JavaScript).


Vorlage:Infobox Chemikalie/Summenformelsuche nicht möglich Naatriumhüdroksiid (of Ätznatron), NaOH, as en witj polwer, diar ham gud uun weeder apliaset an woort diar tu naatronbaas. Mä't kööldioxid uun a loft reagiaret hat tu Naatriumhüdrogeenkarbonaat (NaHCO3, det as det naatriumsaalt faan köölsüren) an skal diaram loftsacht apwaaret wurd. Iindraanj tu CAS-Nr. 1310-73-2 uun't GESTIS-dootenbeenk faan't IFA, ufrepen di 15. Febrewoore 2007 (mä JavaScript). Iindrach ütj det CLP-föörskraft tu CAS-Nr. 1310-73-2 uun't GESTIS-dootenbeenk faan't IFA (brükt JavaScript) Commonskategorii: Naatriumhüdroksiid – Saamlang faan bilen of filmer


Bāsel es en Stat ön di Swaits. Diar uuni 175 131 Mensken (2015). Bāsel heer tri Baanstairen: "Bāsel, bādisch Baanhoof" rochts fan di Rhin (Rhein), "Bāsel SBB" liit üp di left Sir. Bitö "Bāsel SBB" jeft et jit di "Gare SNCF", en Baanhoof fan di Franzk Baan. Di diari Stat liit iin ön en "Tri Lönen Huk" fan Dütsklön, Frankrik en di Swaits. Bāsel liit ön di Huk, wat di Hoog-Rhin maaket. Di kumt fan Uasten en giar förter hentö Nuurđen. Masi Lir diar snaki "Allemanisch", en dit maaket et ek iinfach, diar klaar tö kum, wan em fan en üđer Huk fan Dütsklön kumt. Hat jeft tau Wain-Kenteeken fuar Basel: BS fuar Bāsel-Stat en BL fuar Bāsel-Lön, wat trinjum di Stat es. Commons: Bāsel – Saamling fan Skelter en Videos


Stoofwaksel (of metabolismus) as en betiaknang för aal a cheemisk föörgunger uun en laben organismus. Plaanten an bakteerien bedriiw photosynthees. Jo brük det energii faan't laacht, am kööldioxid (CO2), weeder an ööder materiol amtusaaten för hör aanj organismus. Diarten an uk di minsk ferdau hör iidj, det san fööraal köölhüdraaten, protein an fäät an saat det am. Wikibooks: Biochemii (sjiisk) Commonskategorii: Stoofwaksel – Saamlang faan bilen of filmer


Footosüntees (ualgreks φῶς phōs „laacht“ an σύνθεσις sýnthesis „tuupsaaten“) as det produksion faan huuchwäärdag orgaanisk materiol mä't halep faan det energii uun laacht. Hat woort faan plaanten an bakteerien bedrewen. 6 H2O + 6 CO2 → C6H12O6 + 6 O2 6 weeder + 6 köölsüren → (+laacht, energii) → 1 glukoos + 6 sürstoof Commonskategorii: Footosüntees – Saamlang faan bilen of filmer


Chloroplasten (faan ualgreks χλωρός chlōrós „green“ an ualgreks πλαστός plastós „furemt“) san sel-dialen faan green algen an huuger plaanten, diar photosynthese bedriiw. Bi huuger plaanten jaft at noch en fiiner iindialang tu chromoplasten, leukoplasten (amyloplasten an elaioplasten), etioplasten an gerontoplasten, det san ales plastiden. Liküs mitochondrien haa chloroplasten en aanj DNS an uk aanj ribosoomen. Det cytoplasma banen uun het stroma. Troch det stroma ferluup thylakoid-membraanen. Jodiar membraanen lei auerenööder an son bonk het granum. Uun a membraanen as det green chlorophyll. Hat koon det energii faan't laacht apnem an saat det am tu ATP, ADP an phosphat. ATP woort brükt, am faan CO2 an weeder glucose tu maagin. Kromosoom Photosynthese Chloroplastida Commonskategorii: Chloroplasten – Saamlang faan bilen of filmer


Vorlage:Infobox Chemikalie/Summenformelsuche vorhanden Glukoos, uk Glucose (faan greks γλυκύς ‚swet‘) of drüüwensoker as en monosaccharid (ianfachsoker) an hiart sodenang tu a köölhüdraaten. Diar san tau slacher: D-glukoos an L-glukoos. Uun a natüür komt oober bluas D-glukoos föör. Hat woort uk dextrose näämd. Drüüwensoker as üs baustian uk uun taufachsokern banen, so üs uun laktoos (moolksoker) of saccharoos (röörsoker, rööwensoker) an uk uun muarfachsokern üs raffinoos an polysacchariden üs starken, glykogen of celluloos. Glukoos woort faan meis of irpler wonen, diarfaan komt uk di ual nööm starkensoker. Iindraanj tu CAS-Nr. 50-99-7 uun't GESTIS-dootenbeenk faan't IFA, ufrepen di 18. September 2014 (mä JavaScript). Alfred Töpel: Chemie und Physik der Milch: Naturstoff - Rohstoff - Lebensmittel, Behr's Verlag DE, 2004, ISBN = 3-89947131-8 , sidj 101 (ütjden faan) David R. Lide: CRC Handbook of Chemistry and Physics. 90. aplaag. (uun't näät: 2010), CRC Press/Taylor and Francis, Boca Raton, FL, Physical Constants of Organic Compounds, S. 3-268. Thieme Chemistry (Hrsg.): Iindrach tu d-Glucose uun Römpp Online. Version 3.19. Georg Thieme Verlag, Stuttgart 2011, ufrepen di 31. Mei 2013. Köölhüdraaten Commonskategorii: Glukoos – Saamlang faan bilen of filmer


Vorlage:Infobox Chemikalie/Summenformelsuche vorhanden Naatriumhüdrogeenkarbonaat (of uk: Naatron) as det naatriumsaalt faan köölsüren mä det formel NaHCO3. Ei ferwaksle mä Naatriumkarbonaat (Soda, Na2CO3) of Naatriumhüdroksiid (Ätznatron, NaOH)! Naatriumhüdrogeenkarbonaat het uk dobeltköölsür naatron of naatriumbikarbonaat, det as oober ei gans rocht. Hat woort ferkääft üs Speisesoda, Backsoda, Speisenatron of Bullrich-Salz an Kaiser Natron. Naatriumhüdrogeenkarbonaat woort fööraal üs baagpolwer brükt. Man diar san uk noch ööder mögelkhaiden: üs baagpolwer üs spruudelpolwer tu tespotsin jin suadsiisen uun a medesiin bi't ütjstoopin faan diarten uun a büürerei jin swaampen uun saupolwer tu potsin an redin tu köögin mä bongfrüchten för en frisken stirem uun keelskaaben of sekreeten jin miiren jin hard weeder Dootenbleed Naatriumhüdrogeenkarbonaat bi Merck, ufrepen di 19. Janewoore 2011. Iindraanj tu Natriumhydrogencarbonat uun't GESTIS-dootenbeenk faan't IFA, ufrepen di 12. Februar 2008 (mä JavaScript). (ütjden faan) David R. Lide: CRC Handbook of Chemistry and Physics. 90. aplaag. (uun't näät: 2010), CRC Press/Taylor and Francis, Boca Raton, FL, Standard Thermodynamic Properties of Chemical Substances, S. 5-19. Kaisernatron Commonskategorii: Naatriumhüdrogeenkarbonaat – Saamlang faan bilen of filmer Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


Cola of Kola as en spruudel mä kofein, soker an köölsüren. Cola woort fööraal faan't kolanöd maaget, diar as föl kofein uun. An do kem diar bleeden faan't ruadholt (Erythroxylum) tu. Sant 1902 woort ei muar di cocastrük (Erythroxylum coca) brükt, auer diar kokain uun as. Oober uk ööder Erythroxylum-slacher hual föl kofein. Di smaag woort oober uk noch faan ööder gewürtsen bestemet. Det san wanile, kaneel, neegelken, koriander an flook öödern. Det bekäändst marke as was Coca-Cola, man mä a tidj kaam diar muar onernemen tu, uun Ameerikoo as det fööraal Pepsi-Cola. Uun Sjiisklun käänt'am noch Afri-Cola an Fritz-Kola. Cola woort hal mä rum of whisky misket. Do smääkt di alkohol ei so bater. Commonskategorii: Cola – Saamlang faan bilen of filmer


Kolabuumer (Cola) san en plaantenskööl uun det onerfamile faan a Sjonkbuumer (Sterculioideae). Jo hiar tu't famile Malvaceae. Jo lewe uun Afrikoo. Diar jaft at amanbi 100 slacher faan. Faan det Kolanöd woort Cola maaget. Commonskategorii: Kolabuumer (Cola) – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Kolabuumer (Cola)


Wat menst dü? Cola, di drank Cola (skööl), a Kolabuumer Kola Hualeweilun (Ruslun) Lunkreis Kola (Rajon) uun't Oblast Murmansk Kola (Stääd) uun a Rajon Kola


Sesamstraße (Sesamstruat) as en amerikoonsk fernseerä för jongen. Hat as ütjsoocht wurden faan Jim Henson. Det program begand iarst uun Ameerikoo, kaam do oober 1973 auer tu Sjiisklun. Mä't Sesamstruat skul letj jongen neiskiarag wurd üüb't leesen, skriiwen an reegnin. Commonskategorii: Sesamstruat – Saamlang faan bilen of filmer


Genf Genf (fransöösk Genève, frankoprowensaals Geneva [ðəˈnɛva, ˈzɛnəva], itajeensk Ginevra, rumantsch Genevra) as en stääd an en gemeen uun a Sweits, an hoodstääd faan a Kantoon Genf. Genf leit widj uun't süüdwaasten bi a Genfer Sia. Efter Zürich as Genf at öödergratst stääd uun a Sweits mä gud 200.000 iinwenern. Tuup mä Lausanne hiart Genf tu't Metropoolregiuun Genf-Lausanne mä gud 1,3 miljoon iinwenern. Genf as apdiald tu sjauer seksioonen mä sääkstaanj stääddialen (Kwartiiren) Klimanormwerte Genève/Cointrin. Normperiode 1991–2020. (PDF) Uun: meteoschweiz.admin.ch. Bundesamt für Meteorologie und Klimatologie MeteoSchweiz, ufrepen de 14. Janewoore 2022. Archive copy (Memento faan det originool faan di 14. Janewoore 2022 uun't Internet Archive) Der Archivlink wurde automatisch eingesetzt und noch nicht geprüft. Bitte prüfe Original- und Archivlink gemäß Anleitung und entferne dann diesen Hinweis.@1@2Foarloage:Webachiv/IABot/www.meteoschweiz.admin.ch Commonskategorii: Genf – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Genf (sjiisk)


Malwenplaanten (Malvaceae) san en plaantenfamile uun det kategorii faan a Malvales. Diar hiar 243 sköölen mä amanbi 4.300 slacher tu. Bombacoideae – Brownlowioideae – Byttnerioideae – Dombeyoideae – Grewioideae – Helicteroideae – Malvoideae – Sterculioideae – Tilioideae Aabenbruadbuumer (Adansonia) Baobab (Adansonia digitata) Stookruusen (Alcea) Stookruus (Alcea rosea) Kolabuumer (Cola) Hibiskus (Hibiscus) Malwen (Malva) Sees (Malva neglecta) Kakaobuumer (Theobroma) Kakaobuum (Theobroma cacao) Commonskategorii: Malwenplaanten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Malwenplaanten


Stookruusen (Alcea) san en skööl faan bloosenplaanten mä amanbi 60 slacher. Jo hiar tu det famile faan a Malwenplaanten (Malvaceae). A miasten lewe uun Uast- an Süüdeuroopa, man uk uun Süüdwaast- an Madelaasien. A. abchazica – A. acaulis – A. afghanica – A. angulata – A. antoninae – A. apterocarpa – A. arbelensis – A. assadii – A. aucheri – A. baldshuanica – A. biennis – A. calvertii – A. chrysantha – A. damascena – A. denudata – A. digitata – A. dissecta – A. djahromi – A. excubita – A. fasciculiflora – A. ficifolia – A. flavovirens – A. freyniana – A. froloviana – A. galilaea – A. ghahremanii – A. gorganica – A. heldreichii – A. hohenackeri – A. hyrcana – A. ilamica – A. iranshahrii – A. karakalensis – A. karsiana – A. koelzii – A. kopetdaghensis – A. kuhsanguia – A. kurdica – A. kusjariensis – A. lasiocalycina – A. lavateriflora – A. lenkoranica – A. litvinovii – A. loftusii – A. longipedicellata – A. mazandaranica – A. mosulensis – A. mozaffarianii – A. nikitinii – A. nudiflora – A. peduncularis – A. pisidica – A. popovii – A. rechingeri – A. remotiflora – A. rhyticarpa


Lausanne Lausanne [lɔˈzan] as en stääd an en gemeen uun a Sweits, an hoodstääd faan a Kantoon Waadt. Lausanne leit bi a Genfer Sia an hää gud 140.000 iinwenern. Hat as at sjuardgratst stääd uun a Sweits efter Zürich, Genf an Baasel. Tuup mä Genf hiart Lausanne tu't Metropoolregiuun Genf-Lausanne mä gud 1,3 miljoon iinwenern. Stääddialen (Kwartiiren) faan Lausanne: Juarstidjen uun Lausanne Wos Somer Harewst Wonter Klimanormwerte Pully. Normperiode 1991–2020. (PDF) Uun: meteoschweiz.admin.ch. Bundesamt für Meteorologie und Klimatologie MeteoSchweiz, ufrepen de 14. Janewoore 2022. Archive copy (Memento faan det originool faan di 14. Janewoore 2022 uun't Internet Archive) Der Archivlink wurde automatisch eingesetzt und noch nicht geprüft. Bitte prüfe Original- und Archivlink gemäß Anleitung und entferne dann diesen Hinweis.@1@2Foarloage:Webachiv/IABot/www.meteoschweiz.admin.ch Commonskategorii: Lausanne – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Lausanne (sjiisk)


Vorlage:Infobox Chemikalie/Summenformelsuche vorhanden Eetjsüren (uk Ethansüren, latiinsk acidum aceticum) as en süren saner klöör, mä en starken stirem. Uun't iidj feert hat det numer E 260. Uun weeder liaset eetjsüren woort miast eetj näämd. Saalten an estern faan eetjsüren het Acetat. Eetj (lat. Acetum) smääkt sür an woort üs gewürts brükt, of am iidj linger aptuwaarin. Wan dü eetj uun en looden kääfst, san diar tesken 5 % an 15 % eetjsüren uun. Miast san det so am 5 %. Iindraanj tu Essigsäure uun't GESTIS-dootenbeenk faan't IFA, ufrepen di 4. Februar 2008 (mä JavaScript) pKa Data Compiled by R. Williams (PDF; 77 kB). (ütjden faan) David R. Lide: CRC Handbook of Chemistry and Physics. 90. aplaag. (uun't näät: 2010), CRC Press/Taylor and Francis, Boca Raton, FL, Dipole Moments, S. 9-52. Dootenbleed Acetic acid bi Sigma-Aldrich, ufrepen di 23. Jüüne 2011. Iindrach ütj det CLP-föörskraft tu CAS-Nr. 64-19-7 uun't GESTIS-dootenbeenk faan't IFA (brükt JavaScript) Acetic acid bi ChemIDplus Efter det föörskraft: Verordnung über den Verkehr mit Essig und Essigessenz, 25. April 1972 Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Eetjsüren Acetyl


En acetat as det saalt of en ester faan eetjsüren. Saalten haa det struktuur CH3COO−M+ (M+ as en kation). Estern haa det struktuur CH3COOR (R as di rest). Wikibooks: Acetat-Anionen (sjiisk)


Algen san eukarioten, diar uun't weeder lewe. Algen san nian order faan a biologii. Det kön green algen, brün algen of ruad algen wees. Uk blä algen het algen, jo san oober nian eukarioten, man hiar tu a prokarioten. En ruad alge Diatomeen Loftalgen Commonskategorii: Algen – Saamlang faan bilen of filmer Song


Chlorophyll (faan ualgreks χλωρός chlōrós „laachtgreen“ an φύλλον phýllon „bleed“) woort uk bleedgreen näämd an as di nööm faan en hialer rä ünlik materiolen. Jo wurd faan organismen apbaud, diar photosynthese bedriiw. Fööraal plaanten wurd green faan chlorophyll. Man at jaft uk algen an bakteerien, diar photosynthese bedriiw. Uun green plaanten as föl chlorophyll. Det toofel wiset di uundial faan chlorophyll a an b bereegent üüb 100 g: Wikibooks: Biosynthese faan Protoporphyrin IX (sjiisk)


At Jakobskrüskrüüs (Senecio jacobaea of uk Jacobaea vulgaris) as en plaantenslach uun det famile faan a Kurewbloosen (Asteraceae). Det krüüs woort goorei hal sen, auer diar Pyrrolizidinalkaloiden uun san. Wan hingster an beesten det mä't fooder freed, kön jo kraank wurd an uk sterew. Sjep an siigen kön det beeder uf. Jacobaea vulgaris Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Jakobskrüskrüüs (Senecio jacobaea) Wikispecies hää en artiikel tu: Jakobskrüskrüüs (Senecio jacobaea) Senecio jacobaea L., Jakobskrüskrüüs. Uun: FloraWeb.de. Commonskategorii: Pyrrolizidinalkaloiden – Saamlang faan bilen of filmer


Winterthur Winterthur (fransöösk Winterthour, latiinsk Vitudurum, uun spoos uk: Winti) as en gratstääd an en gemeen uun a Sweits (Kantoon Zürich). Mä gud 110.000 iinwenern as Winterthur at sääkstgratst stääd uun a Sweits. Winterthur as iindiald tu sääks stäädkreiser mä en hialer rä stääddialen (kwartiiren): Commonskategorii: Winterthur – Saamlang faan bilen of filmer


Siigen (Capra) san en skööl faan hurndiarten mä 10 slacher. A miast slacher (*) wurd üs Stianroom betiakent. At Hüs-Siig komt faan Capra aegagrus uf. C. aegagrus C. caucasica (*) C. cylindricornis (*) C. falconeri C. hircus, C. aegagrus hircus C. ibex (*) C. nubiana (*) C. pyrenaica (*) C. sibirica (*) C. walie (*) Commonskategorii: Siigen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Siigen


At (Hüs-)Siig (Capra aegagrus hircus of Capra hircus) as efter di hünj an tuup mä det sjep ian faan a iarst hüsdiarten, diar a minsk aptaanj hää. Hat hiart tu't skööl faan a Siigen (Capra) an sodenang tu't famile faan a Hurndiarten (Bovidae). Diar jaft at en hialer rä rasen faan. Siigen wurd häälen för moolk, flääsk, leeder an ol (angoora, kaschmiir). Commonskategorii: Siigen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Siigen


Echt Swin (Suidae) san en famile faan Tetjdiarten (Mammalia). Diar hiar 6 sköölen mä knaap 20 slacher tu. Sus : 10 slacher, uk det Wil Swin an det Hüsswin Porcula : 1 slach Potamochoerus : 2 slacher Hylochoerus : 1 slach Uartswin (Phacochoerus) : 2 slacher uun Afrikoo Babyrousa : lewe üüb det eilun Sulawesi Commonskategorii: Echt Swin – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Echt Swin


Swin (Sus) san en skööl faan Tetjdiarten (Mammalia) uun det famile faan a Echt Swin (Suidae). Diar hiar wel son 10 slacher tu. saner uarten of biard: Wilswin (Sus scrofa), diar komt det Hüsswin (Sus scrofa domestica) faan uf. Letj Wilswin (iar: Sus salvanius, daalang: Porcula silvania) mä biard: Biardswin (Sus barbatus) Palawan-Biardswin (Sus ahoenobarbus) mä uarten: Sus bucculentus Sus cebifrons Sus celebensis Sus oliveri Sus philippensis Sus verrucosus Commonskategorii: Sus – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Sus


At Wilswin (Sus scrofa) as en Tetjdiart (Mammalia) uun det famile faan a Echt Swin (Suidae). Hat lewet iar uun Euraasien, daalang üüb a hialer welt. Wilswin freed ales an kön jo gud uunpaase. Jo san ei baang för minsken. Faan't Wilswin komt det Hüsswin uf, so üs wi det daalang kään. Sög mä gris Huktes faan en Wilswin Spriadkoord: iar (green) an daalang uk (blä) Wilswin uun en woopen Wilswinstaach uun a waas tesken Sjiisklun an Denemark Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Wilswin Wikispecies hää en artiikel tu: Wilswin Wikiquote: Wilswin (sjiisk)


Hipos, (mo.) Flödjhängste (Hippopotamidae) san en famile faan Tetjdiarten (Mammalia), huar't man tau slacher faan jaft: Hippopotamus Grat Hipo (Hippopotamus amphibius) Choeropsis Letj Hipo (Choeropsis liberiensis) Hipos lewe uun Afrikoo süüdelk faan a Sahara. Likes dat jo üüb sjiisk 'Flusspferd' of 'Nilpferd' het, haa jo niks mä hingster tu dun. Apartagerwiis san jo nai mä Waalen. Commonskategorii: Hipos – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Hipos


Eerdööle as en natüürelk mineraal, an diar as köölweederstoof uun. Am diar bitukemen, skel hööl jip iinuun a eerd bööret wurd. Al uun a 1850er juaren begand am diarmä uun Nuurdsjiisklun. Uun eerdööle steget föl energii, an diar woort struum mä maaget an bal arke auto of lastwaanj keert diar mä. Man uk am plastik tu maagin, as eerdööle wäärsfol. Auer diar so föl mä maaget wurd koon, het det uk suart gul. Mä sok böörern wurd jip hööl iinuun a eerd bööret. Faan son böörtürn ütj woort diar deel bööret. Det as en pomp, diar det ööle efter boowen pompet. Sok pompen stun uk uun Nuurdsjiisklun ambi. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Eerdööle


Wat menst dü? Eerdööle Fäät, Plaantenööle


Köölweederstoof (Hydrokarbon) het en skööl faan cheemisk ferbinjangen, huar bluas köölstoof an weederstoof uun as. Jo hual föl energii an haa diaram en grat bedüüdang uun a industrii. Methan Ethan Ethen Propen Ethin Benzol Köölweederstoof komt uun a natüür uun eerdööle, eerdgas of kööl föör. Man uk plaanten haa diar föl faan. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Köölweederstoof


Uasterlun-Feer as di uastelk dial faan Feer. Bit 1864 wiar Waasterlun-Feer en hiird uun't könangrik Denemark. Diar hiard a saarpen Njiblem (dialwiis), Guatang, Boragsem, Wiisem an at sarkspal St. Laurentii mä Söderaanj tu. Tu det Waasterhiird uun't Ribe Amt hiard uk Oomram mä tu. Uasterlun-Feer mä't huuwenstääd Wik hiard tu't Tønder Amt uun't Hertoochdoom Schleswig. An uk daalang noch woort üüb Waasterlun-Feer föl muar fering snaaket üs uun't uasten. Üüb det koord faan 1652 könst dü sä, hü Feer apdiald wiar Üüb det Halgen-koord faan 1858 as Uasterlun-Feer gud tu käänen Ual koord faan amanbi 1864 Hiirdeniindialang uun't Hertoochdoom Schleswig bit 1864 (3i = Uasterlun-Feer) 54.78.516666666666710Koordinaaten: 54° 42′ 0″ N, 8° 31′ 0″ O


Bit 1864 wiar at Waasterhiird en hiird uun't könangrik Denemark. Diar hiard a saarpen Njiblem (dialwiis), Guatang, Boragsem, Wiisem, Ödersem an at sarkspal St. Laurentii mä Söderaanj üüb Waasterlun-Feer tu. Tu det Waasterhiird hiard uk Oomram mä tu. At Waasterhiird wiar en könangriksenklave. Trinjam lai det Hertoochdoom Schleswig mä't Ribe Amt an Tønder Amt. Koord faan't Waasterhiird Waasterlun-Feer 54.7197222222228.423611111111110Koordinaaten: 54° 43′ 11″ N, 8° 25′ 25″ O


Hiird Hiirden wiar ferwaltangsiindialangen uun Skandinaawien, fööraal uun Denemark, man uk uun't Hertoochdoom Schleswig. Uun ööder spriaken sait am Harde (huuchsjiisk), plaatsjiisk Harr, sweedsk härad (ualsweedsk hæraþ), isluns hérað, däänsk/noorsk herred (nei-noorsk: herad). An üüb ingelsk: hundred (= hunert). Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Hiird


Industrii (det komt faan't latiinsk wurd industria uf an ment so föl üs flitj) as di dial faan't wiartskap, huar't am det produksion of ferwerkin faan waaren gongt. Uun't jindial tu't hoonwerk woort uun a industrii det werk apdiald, an di enkelt (hoon-)werker werket bluas noch bi ian steed faan't produksioonskeed. Diaram san industriiuunlaagen miast temelk grat an het fabrik. Kääntiaken faan industriiproduksion san: Mechanisiarang - diar wurd föl maskiinen iinsaat Automatisiarang - di ufluup faan't werk as leewen di salew Spezialisiarang - di enkelt (hoon-)werker of injenöör käänt ham bluas mä san uundial faan't produksioonskeed gud ütj Det wurd industrii woort oober uk diar brükt, huar grat onernemen uun't spal san. t.b. musiikindustrii. Commonskategorii: Industrii – Saamlang faan bilen of filmer Wikiquote: Industrii (sjiisk) Wikisource: Industrii (sjiisk)


Hoonwerk (det wurd as en auersaatang faan't latiinsk opus manuum of greks χειρουργία cheirurgía) as det maagin faan besteld waaren. Diarjin stäänt a industrii, diar waaren uun grat staktaalen maaget, an jo do auer a hanel ferkääft. Kääntiaken faan't hoonwerk as, dat di hoonwerker di gratst dial faan't werk salew maaget. Hoker en hoonwerk liard hää, as en ge'sel. En gesel, di en bedriif feer wal, skal en määsterpreew maage. Commonskategorii: Hoonwerk – Saamlang faan bilen of filmer Wikisource: Hoonwerk (sjiisk) Wikiquote: Hoonwerk (sjiisk) Wikiquote: Hoonwerker (sjiisk)


St. Gallen St. Gallen (Sweitser Sjiisk Sanggale [saŋˈkalə], itajeensk San Gallo, fransöösk Saint-Gall, rumantsch Sogn Gagl) as en gratstääd an en gemeen uun a Sweits, an hoodstääd faan a Kantoon St. Gallen. Mä gud 75.000 iinwenern as St. Gallen at aachtstgratst stääd uun a Sweits. St. Gallen as iindiald tu trii stäädkreiser an flook stääddialen (kwartiiren): Commonskategorii: St. Gallen – Saamlang faan bilen of filmer


Suina san en onerorder faan a Artiodactyla (Paartuanet Klooksdiarten). Hipos (Hippopotamidae) Echt Swin (Suidae) Naawelswin (Tayassuidae) Commonskategorii: Suina – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Suina


At Letj Wilswin (Porcula salvania of uk Sus salvanius) as en slach faan Tetjdiarten (Mammalia) uun det famile faan a Echt Swin (Suidae). Hat as det letjst swin auerhood, an diar jaft at man bluas uun Indien noch högen faan. Commonskategorii: Letj Wilswin – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Letj Wilswin


Sulawesi (iar uk Celebes) as en indoneesk eilun tesken Borneo an Nei-Guinea mä en grate faan 189.216 km². A miast minsken lewe uun't süüdwaasten trinjam Makassar an uun't nuurden trinjam Manado, Kota Gorontalo, Poso, Palu an Luwuk. Gorontalo Sulawesi Barat Sulawesi Selatan (Süüd-Sulawesi) Sulawesi Tengah (Madel-Sulawesi) Sulawesi Tenggara (Süüduast-Sulawesi) Sulawesi Utara (Nuurd-Sulawesi) Commonskategorii: Sulawesi – Saamlang faan bilen of filmer


Borneo as en eilun uun Süüduastaasien. Hat as mä en grate faan 751.936 km² efter Greenlun an Nei-Guinea det traadgratst eilun üüb a eerd. Borneo hiart tu trii stooten: Indoneesien, Malaysia an Brunei. Uun Indoneesien sai's tu det eilun Kalimantan. Dialwiis men jo mä didiar nööm oober uk bluas di indoneesk dial uun't süüden faan't eilun. A tjiin gratst stääden üüb Borneo san: Commonskategorii: Borneo – Saamlang faan bilen of filmer


A Guineawirem (Dracunculus medinensis) as en slach faan Triadwirmer (Nematoda). Hi komt auer't drankweeder iinuun't lif faan di minsk an bööret ham do troch't hidj weder ütj. Commonskategorii: Guineawirem – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Guineawirem


A Triadwirmer of Nematooden (Nematoda, faan greks νημα ‚triad‘) san en stam faan diarten mä amanbi 20.000 slacher. Det san miast letj witj wirmer, diar't hal wiat an warem haa mei. Fölen lewe üs parasiiten. Det iindialang tu klasen an onerklasen as ei gans seeker. Man diar san wel son gud 20 ordern: Adenophorea / Chromadorea Araeolaimida – Ascaridida – Benthimermithida – Chromadorida – Desmodorida – Desmoscolecida – Monhysterida – Oxyurida – Plectida – Rhabditida – Rhigonematida Enoplea Enoplia Enoplida – Isolaimida – Marimermithida – Oncholaimida – Stichosomida – Triplonchida – Tripylida Dorylaimia Dioctophymida – Dorylaimida – Mermithida – Mononchida – Trichocephalida Ascaridida Ascarididae Ophidascaris Ophidascaris robertsi Rhabditida Dracunculidae Dracunculus Guineawirem (Dracunculus medinensis) Trichocephalida Trichinellidae Trichiinen (Trichinella) Commonskategorii: Triadwirmer – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Triadwirmer


Iberoromaans(k) spriaken san romaansk spriaken, diar üüb't Ibeerisk Hualeweilun snaaket wurd. Jo hiar tuup mä a Galloromaans spriaken tu a Waastromaans spriaken. Spoonsk Portugiisk Galicisk Aragoneesk Astuurisk/Asturleoneesk Katalaans (?) Ladino Of uk det katalaans diar mä tu tääld wurd koon, as ei gans seeker. Hat as aal wat naier mä't fransöösk üs jo ööder spriaken. Ladino of uk juuden-spoonsk woort daalang fööraal uun a Türkei an uun Israel snaaket.


Katalaans (català [kətəˈɫa] üüb uastkatalaans, [kataˈla] üüb waastkatalaans) as en romaansk spriak. Hat as nai mä oksitaans uun Süüdfrankrik. Diar san oober uk ferbinjangen tu't spoonsk an diaram woort katalaans üs auergungsspriak tesken at iberoromaans an at galloromaans uunsen. Katalaans as amtsspriak uun Andora an üüb sidj faan spoonsk uk uun Kataloonien, üüb a Balearen an uun enkelt regiuunen faan Aragon an Valencia. Wikibooks: Katalaans (sjiisk) Commonskategorii: Katalaans spriak – Saamlang faan bilen of filmer www.ethnologue.com Hadumod Bußmann:Lexikon der Sprachwissenschaft. Kröner, Stuttgart 1990, ISBN 3-520-45202-2.


Martin unti Turčiansky Svätý Martin as en stää önj e Regjoon Žilina önj jü Slowakäi. E stää läit önt weesten foon e regjoon. Deer booge 52.520 manschne (2021). Dåt gebiit foon Martin as 67,74 km². Jü inboogertächte as 871 manschne pro km². Jü pustliidjtål as 036 01, di forwoolnumer as 421-43 än dåt kfz-kåntiiken as MT. Slovakia: Žilinský kraj, citypopulation.de


A Huug as det öödergratst faan a tjiin halgen an tuup mä Nuurderuug en gemeen uun Nuurdfresklun. A Huug mä werwer, oner uun a maden Nuurderuug, lachts boowen Japsun, lachts oner Nuurderuugsun. Commonskategorii: A Huug – Saamlang faan bilen of filmer Touristikbüro Hallig Hooge Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2021 (XLS-datei) (Widjerfeerd üüb grünjlaag faan't fulkstäälang 2011) (Halep üüb sjiisk)


Mä flääsk (ualhuuchsjiisk fleisc) men wi miast det muskelflääsk faan diarten, diar wi iidj. Det san uun Nuurdfresklun fööraal beestenflääsk an swinflääsk, man uk fögelflääsk of sjepflääsk woort hal eden. Det wurd flääsk woort oober uk brükt för kraaben (porenflääsk) of wokdiarten (heesenflääsk). An uk det früchtflääsk faan aapler of ööder früchten het so. Bi fask brükt am det wurd oober miast ei: As det fask of flääsk ? Beeder en lüs uun a kual üs goornian flääsk. Am feit ei lacht en stak flääsk saner knook. Faan en oks könst ei muar ferlang üs en stak flääsk. Volkert Faltings an Reinhard Jannen: Fering-Öömrang Spreegwurdleksikon. Hüsem 2012. Commonskategorii: Flääsk – Saamlang faan bilen of filmer Wikibooks: Köögbuken: Flääsk (sjiisk) Wikiquote: Flääsk (sjiisk)


Tønder Amt wiar bit 1864 en amt uun't Hertoochdoom Schleswig, an faan 1920 bit 1970 en amt uun Denemark. Faan 1864 bit 1920 wiar diar di nuurdelk dial faan a Kreis Tondern. Uun't Tønder Amt (efter 1920) wiar trii hiirden: Hviding Slogs Tønder, Højer og Lø Efter't komunaalreform faan 1970 as det Tønder Amt apdiald wurd tu't Ribe Amt an Sønderjyllands Amt. Tu't Sønderjyllands Amt kaam: Bredebro Gram Højer Løgumkloster Nørre-Ragnstrup Skærbæk Tønder Tinglev Kreis Südtondern


Di gratst dial faan't Ribe Amt hiard bit 1864 tu't Hertoochdoom Schleswig, man diar wiar uk könangriksenklaven uun, diar tu't könangrik Denemark hiard, det wiar at Waasterhiird mä Waasterlun-Feer an Oomram, List üüb Sal an di süüdelk dial faan Röm. Sant 2007 as Ribe Amt en dial faan't Regiuun Syddanmark. Uun't Ribe Amt wiar aacht hiirden: Anst Herred Gørding Herred Malt Herred Ribe Herred Skast Herred Slavs Herred Vester Horne Herred Øster Horne Herred An trii hanelsstääd (købstæderne): Ribe Varde Esbjerg Efter't komunaalreform faan 1970 kaam sääks sarkspalen tu't Vejle Amt: Seest Sogn kaam tu't Kolding Komuun Hjarup Sogn Vamdrup Sogn kaam tu't Vamdrup Komuun Jordrup Sogn Lejrskov Sogn Skanderup Sogn kaam tu't Lunderskov Komuun Di gratst dial hiart daalang tu't Esbjerg Komuun.


A könangriksenklaven wiar enkelt regiuunen bi't jütsk westküst, diar bit 1864 tu't Ribe Stift an diarmä tu't könangrik Denemark hiard. Trinjam lai regiuunen, diar tu't Hertoochdoom Schleswig hiard: Ribe Amt an Tønder Amt. Frøs Herred Hviding Herred Tønder, Højer og Lø Herred mä di süüdelk dial faan Röm Oomram Waasterlun-Feer List üüb Sal


A Hüseesel of man ianfach Eesel (Equus asinus asinus) as en hüsdiart, diar üüb a hialer welt föörkomt. Hi komt faan di Echt Eesel (Equus asinus) uf. Eesler san nai mä hingster an kön mäenööder krüsagt wurd: Snütjeesel (hinnus) – krüsang faan en springhingst an en eeselhoos Snütjdiart of uk Muuli (mulus) – krüsang faan en springeesel an en (hingst)hoos An do jaft at uk noch krüsangen mä't Seebra, jo het Seesel. Snütjeesel (ingelsk: Hinnny) Snütjdiart of uk: Muuli Seesel (ingelsk: Zonkey) Commonskategorii: Eesler (Equus asinus) – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Eesler (Equus asinus)


A Echt Eesel of Afrikoonsk Aesel (Equus asinus) as en Tetjdiart uun det famile faan a Hingster (Equidae). Faan ham komt di Hüseesel (Equus asinus asinus) uf. Hüseesel (E. a. asinus) Wileesel (E. a. africanus), woorskiinelk ütjstürwen E. a. melkeinsis, ütjstürwen Somali-Wileesel (E. a. somaliensis) E. a. asinus LC - least concern (ei trüüwet) E. a. africanus CR - critically endangered (uun grat gefoor) E. a. somaliensis CR - critically endangered (uun grat gefoor) Commonskategorii: Echt Eesel – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Echt Eesel


En Seebra as en Tetjdiart (Mammalia) uun det famile faan a Hingster (Equidae). Diar jaft at trii slacher faan. Jo lewe fööraal uun Madel-Afrikoo. Commonskategorii: Seebras – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Beragseebra Wikispecies hää en artiikel tu: Grevyseebra Wikispecies hää en artiikel tu: Gäärslunseebra Wikispecies hää en artiikel tu: Quagga


1512 wiar det twaalewst juar faan det 16. juarhunert. 24. April: Sultaan Bayezid II. faan det Osmaans Rik toonket uf an san dring Selim I. wurd sultaan. 31. Janewoore: Heinrich I., köning faan Portugal († 1580) 05. Marts: Gerhard Mercator, fleemisk-tjiisk matemaatiker, geograaf, filosoof, teoloog an kartograaf († 1594) 10. April: Jaakob V., köning faan Skotlun († 1542) 04. Deetsember: Jeronimo Zurita, spaans histooriker († 1580) 26. Mei: Bayezid II., sultaan faan det Osmaans Rik (* 1447)


1797 wiar det sööwen-an-neegentigst juar faan det 18. juarhunert. At juar begand mä’n Söndai uun de Gregoriaans kalender. 22. Jüüne: Christian Bernstorff wurd stootsminister faan Denemark. 31. Janewoore: Franz Peter Schubert, uasterriks komponist († 1828) 22. Marts: Wilhelm I., keiser faan Tjiisklun († 1888) 15. April: Adolphe Thiers, president faan Frankrik († 1877)


1795 wiar det fiiw-an-neegentigst juar faan det 18. juarhunert. At juar begand mä’n Tüürsdai uun de Gregoriaans kalender. 03. Janewoore: Uun en ferdrach twesken Ruslun, Preussen an Uasterrik wurd det traad dialing faan Poolen reegelt. 16. Janewoore: A fransuusen naam Utrecht uun Holun. 18. Janewoore: Det holuns steedhualer Wilhelm V. flüchtet tu Ingelun. 19. Janewoore: Det Bataawisk Republiik wurd uun Holun ütjrepen. 20. Janewoore: A fransuusen naam Amsterdam. 28. Janewoore: Det holuns flot, wat bi Texel uun a is iinfreesen wurd, wurd tu en ufdialing faan fraansöösk kawalerii auerden. 01. Oktuuber: Det Uasterriks Holun wurd dial faan det Fraansöösk Republiik. 15. Oktuuber: Köning Friedrich Wilhelm IV. faan Preussen († 1861) 31. Oktuuber: John Keats, ingels dachter († 1821) 01. Deetsember: Swen Hans Jensen, salring siamoon an bürgermääster foon Kil († 1855) 26. Janewoore: Johann Christoph Friedrich Bach, tjiisk komponist (* 1732) 11. Febrewoore: Carl Michael Bellman, sweedsk dachter (* 1740) 22. September: Sajat-Nowa, armeens musiker an dachter (* 1712)


1794 wiar det fjauer-an-neegentigst juar faan det 18. juarhunert. At juar begand mä’n Weedensdai uun de Gregoriaans kalender.


1790 wiar det neegentigst juar faan det 18. juarhunert. At juar begand mä’n Freidai uun de Gregoriaans kalender.


1789 wiar det njüügen-an-tachentigst juar faan det 18. juarhunert. At juar begand mä’n Tüürsdai uun de Gregoriaans kalender. 04. Febrewoore: George Washington wurd tu de iarst president faan dön Ferianigt Stooten weelet. 07. April: Selim III. wurd sultaan faan det Osmaans Rik. 30. April: George Washington wurd amtelk President faan dön Ferianigt Stooten. 14. Jüüle: Det Fraansöösk Rewolutschoon: A sturem üüb at Bastille uun Pariis. 21. November: North Carolina wurd de twaalewst bundesstoot faan dön Ferianigt Stooten. George Washington wurd amtelk President faan dön Ferianigt Stooten Sultaan Selim III. faan de Osmaans Rik A sturem üüb at Bastille 15. Oktuuber: William Christopher Zeise, deensk keemiker († 1847). 07. April: Abdülhamid I., sultaan faan det Osmaans Rik (* 1725) 27. April: Antonius Brugmans, waastfresk filosoof an natüürwedenskapsmoon (* 1732)


A Uuroks (Bos primigenius) as det grünjfurem faan a beesten. Hi as daalang ütjstürwen. Di leetst wil uuroks stoorew woorskiinelk uun't juar 1627. So amanbi hää di uuroks wel ütjsen Di spoonsk stridjhole liket di uuroks noch Fünjen uurokshurner Huar di uuroks iar lewet hää Commonskategorii: Uuroks – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Uuroks


Uun't juar 1627 as woorskiinelk di leetst uuroks stürwen.


Wat menst dü? Irlönj (mooring) Republiik Irlun/öö (öömrang) Republiik Irlun/fe (fering) Republiik Irlöön (haliifreesk) Irlun (Eilun) (öömrang) Nuurdirlun/öö (öömrang) Nuurdirlun/fe (fering)


Kwetjkauern (Ruminantia) san en onerorder faan a Paartuanet Klooksdiarten (Artiodactyla). Jo freed plaanten an haa en maag tu kwetjkauin. Hör fuder woort muarsis ferdaud an sodenang kön kwetjkauern a köölhüdraaten beeder ütjnadge üs diarten mä en ianfachen maag. Uk di minsk hää man en ianfachen maag an koon t.b. seluloos ei ferdau. Auerfamile Pecora (mä hurner) Girafen (Giraffidae) Moskusdiarten (Moschidae) Amerikoonsk Antiloopen (Antilocapridae) Hirsker (Cervidae) Hurndiarten (Bovidae) Nian Pecora (saner hurner) Sweraghirsker (Tragulidae) Commonskategorii: Kwetjkauern – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Kwetjkauern


Moolk as en witj liasang faan proteinen, moolksoker an moolkfäät uun weeder. Hat komt faan moolkdrüüsen faan tetjdiarten, diar hör jongen tetje. Moolk an hör produkten wurd uk faan woksen minsken eden an dronken. Diarbi as mä di ütjdruk moolk leewen kümoolk mend. Moolk faan ööder diarten het do sjepmoolk, siigenmoolk an so widjer. Flook woksen minsken ferdreeg nian laktoos (moolksoker). Uun Euroopa ferdreeg a minsken det aal wat beeder üs uun Süüdameerikoo, Afrikoo of Süüdaasien. Uk det moolkaiwitj (det miast diar uun as kasein) ferdrait ei arken. Faan moolk wurd en hialer rä produkten maaget: Folmoolk (3,5-4,5% fäät) Fäätaarem moolk (1,5 - 1,8% fäät) Maagermoolk (oner 0,5% fäät) Fliatang, (sö.) Fleten Tjuarel Ooder Sees Böder Joghurt Commonskategorii: Moolk – Saamlang faan bilen of filmer Wikiquote: Moolk (sjiisk)


Belgien At Könangrik Belgien (holuns Koninkrijk België?/i, fransöösk Royaume de Belgique) as en lun uun Waasteuroopa. Hat leit bi a Nuurdsia an trinjam lei a Neederlunen, Sjiisklun, Luksemborag and Frankrik. Uun Belgien lewe amanbi elwen miljuun iinwenern üüb en areal faan 30.528 kwadrootkilomeetern. Belgien hää det EWG mä grünjlaanj, det wiar a föörgunger faan a EU. An a wichtagst iinrachtangen faan a EU sat daalang uun Brüssel. Brüssel as uk det hoodsteed faan a Benelux-lunen. Uun Belgien san trii regiuunen mä ünlik spriaken: Flandern uun't nuurden (green), diar woort holuns snaaket. A Wallonii uun't süüden (ruad), diar woort fransöösk snaaket. Regiuun Brüssel uun a maden, tauspriakag, a miasten snaake oober fransöösk. Uun't uasten faan a Wallonii (blä) leit det sjiisk gemianskap. Wikimedia Atlas: Belgien – Geograafisk an histoorisk koorden Commonskategorii: Belgien – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Belgien (sjiisk) Wikisource: Belgien (sjiisk) Wääblink-kataloog tu Belgien uun't Curlie Project (iar:DMOZ, üüb huuchsjiisk) Bodemgebruik - Statistieken & Analyses. Uun: statbel.fgov.be. Ufrepen di 23. Febrewoore 2015 (holuns). Loop van de bevolking/pop1992-mov_fr.xlsx Mouvement de la population en 2020. (XLSX; 2,56 MB) Uun: statbel.fgov.be. Statbel – Direction générale Statistique – Statistics Belgium, ufrepen di 4. Jüüle 2021 (fransöösk). World Economic Outlook Database, April


En bei as en frücht mä en wok skel. Wi brük det wurd oober miast bluas för letjer früchten. Banaan Citrusfrüchten (Aapelsiin, Sitroon) Datel Meloon Kiiwi Papaya Naachtskaadplaanten (Paprika, Tomoot) Avocado Eerdbei (en nödfrücht) Himbei an Braandebei (stianfrüchten) Halbuum (fliiderbeien san stianfrüchten) Fögelbei (früchten san nöden) Wacholder (en näädelbuum, a "beien" san taaper) Commonskategorii: Beien – Saamlang faan bilen of filmer


Nöden san früchten mä en hard skel. Böökebuum Walnöd Kastanje Iakebuum Eerdnöd Haaselnöd Saamelnöden, det san eerdbeien of juupen. Sanbluum Hingstkralen Cashewnöd Kokosnöd (stianfrücht) Mandelnöd (stianfrücht) Muskaatnöd Pistazie (stianfrücht) Commonskategorii: Nöden – Saamlang faan bilen of filmer


En juup as det frücht faan ruusen. Hat as en saamelfrücht an hiart tu a nöden. At früchtflääsk faan juupen smääkt swetsür, diar san rikelk witamiinen uun, fööraal vitamin C, man uk a vitaminen A, B1 an B2. Det siad hää fiin hiaren, diar böös piire, wan's üüb a hidj kem. Juupen san en wichtag fuder för stunfögler, diar auer wonter ei am a süüd waanre. Man dü könst diar uk marmeloode faan maage. Uk a früchten faan fögelbeien san juupen. Bit uun a wonter leewre juupen fuder för fögler. Commonskategorii: Juupen – Saamlang faan bilen of filmer


Di Kakaobuum (Theobroma cacao) as en plaant uun det famile faan a Malwenplaanten (Malvaceae). Tu det famile hiar 20 plaantenslacher. Di nööm komt faan greks θεός theos ‚God‘ an βρῶμα broma ‚iidj‘. Uun Kakao as Theobromin. Di buum koon 15 m huuch wurd, üüb plantaajen woort hi oober üüb 4 m deelkört. A früchten haa en tuch skel, an diar as witj früchtflääsk uun. Hat smääkt swet. Uun Brasiilien woort diar saft faan maaget. At siad san kakao"buanen", jo haa oober mä buanen goor niks tu dun. Diar woort kakaopolwer faan maaget, an det woort brükt för sakelaad. A früchten waaks lik bi a stam of twiig. Drüget früchten Swäärs apskäären frücht mä kakao"buanen" Loongs apskäären frücht Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Kakaobuum Wikispecies hää en artiikel tu: Kakaobuum


Sakelaad as en iidj, hat woort fööraal mä kakao an soker, dialwiis uk mä moolk maaget. Di nööm komt faan xocóatl of xocólatl [ʃokolaːtɬ] (Nahuatl: xócoc ‚bater‘, atl ‚weeder‘) uun't spriak faan a Asteeken uun Meksiko. Det as oober eegentelk en droonk mä weeder, kakao, wanile an Cayennepöber. Soföl sakelaad iidj a minsken uun Euroopa (kg per nöös, taalen faan 2012/2014): Commonskategorii: Sakelaad – Saamlang faan bilen of filmer


Moskusdiarten (Moschidae) san nai mä Hirsker an hiar tu det order faan a Paartuanet Klooksdiarten (Artiodactyla). Aal a sööwen slacher faan det famile Moschidae hiar tu det skööl Moskus (Moschus). Moschus moschiferus; Sibiirien, Mongolei, Sjiina, Korea Moschus fuscus; Yunnan, Burma, Tibet Moschus berezovskii; Sjiina, Vietnam Moschus anhuiensis; Anhui Moschus chrysogaster; Sjiina, Nepal, Bhutan, Sikkim Moschus leucogaster; Himalaya Moschus cupreus; Himalaya Commonskategorii: Moskusdiarten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Moskusdiarten


Baden-Württemberg (Ufkörtang BW) as en bundeslun faan Sjiisklun. Hat as 1952 tuupslööden wurden ütj a lunen Württemberg-Baden, Baden an Württemberg-Hohenzollern. Sjauer regiarangsdistrikten: Freiburg (güül) Karlsruhe (green) Stuttgart (orangj) Tübingen (ruad) Njügen stäädkreiser (kreisfrei stääden, mä auto-kääntiaken): 35 lunkreiser (mä auto-kääntiaken): Uun Baden-Württemberg woort sjiisk snaaket. Diar san oober noch en hialer rä spriakwiisen, diar tu a frenkisken an alemanisken tääld wurd: Frenkisk: uun't nuurdwaasten Süüdfrenkisk, uun't nuurduasten Uastfrenkisk Alemanisk: uun a maden Sweebisk, Liach- an Huuchalemanisk Commonskategorii: Baden-Württemberg – Saamlang faan bilen of filmer Wikisource: Baden-Württemberg (sjiisk) Portaal faan't lun Baden-Württemberg Wikipedia üüb Alemanisk Statistikamt faan't lun Baden-Württemberg Arbeitslosenquoten im Mai 2018 – Länder und Kreise. Uun: statistik.arbeitsagentur.de. Statistik der Bundesagentur für Arbeit, ufrepen de 30. Mei 2018. www.destatis.de Skilen üüb a stant faan a 31. Detsember 2012. 48.539.05Koordinaaten: 48° 32′ N, 9° 3′ O


Berthold Broder Bahnsen (* 8. Januwaari 1913 ön Risem-Lonham, † 14. Oktoober 1971 ön Flensborig) wiar en friisk Politiker fuar di Menerhairen ön Sleeswig-Holstiin. Wan Bahnsen fan di hooger Reālskuul kām, liirti hi ön Flensborig en Sleeswig Spaarikasen-Koopman . 1946 waar hi di Direktor fan di "Spaarikas Nuurđfriislön" ön Leck. Hi wiar bifriit, en jat fing tau Jungen. Bahnsen wiar Meföliger fan di SSW. Hi seet bi di Gimiindireer fan Leck. Ön di Jaaren fan 1947 bit 1954 en fan 1958 bis 1971 wiar hi tö di "Löndai", (Di Lönsting of dit Lönsparlament) ön Kiil stjüürt. Diar waar hi 1949 tö en Meföliger fan di jest Bundsforsaamling maaket, diar ön di 12. September Theodor Heuss üs di di jest Bundspresident ütsaachti. Senerligi Gaawen her Bahnsen fuar di Politik aur Wertskep en Jil. Sent 1962 wiar hi di "Jen Kārming-Fraktsjoon" fan di SSW ön Kiil. Ön di Hārefst fan't Jaar 1969 wiar di Kraisreform. Fan 17 Kraisi ön Sleeswig-Holstiin skul 12 uur. Diarfuar wiar Bahnsen sin Stem senerlig nöörig, aurdat di regiarendi CDU/FDP-Koalitsjoon niin Stemen-Muarhair her. Di forskelig Politikern iin ön didiarem Parteien her ek al di salev Meening. Bahnsen wil hol di trii Kraisi Eiderstedt, Hüsem en Süđertöner töhopfaatet se,


Berthold Broder Bahnsen (* 8. Januar 1913 önj Risem-Lonham, † 14. Oktoober 1971 önj Flansborj) wus en Politiker foon Nordfriislon. Histoori fan di SSW Berthold Bahnsen bai't Lönjsparlament Prof. Dr. Thomas Steensen: Ein Wegbereiter für die Verständigung, SHZ, Insel-Bote, Sid NF 1 foon di 8. Januar 2013 Dr. Claas Riecken: Berthold Bahnsen. Friesisch-schleswigscher Landtagsmann, Bräist/Bredstedt 2015.


Wat menst dü ? Friiske spräke Fresken (fulk) Friisk (band)


At halag Grööd (däänsk Grøde) as tuup mä Haabel en gemeen uun a kreis Nuurdfresklun uun Schleswig-Holstian. Hat as det letjst gemeen uun Sjiisklun. Böle Bonken (1839-1926) Commonskategorii: A Grööd – Saamlang faan bilen of filmer Website der Hallig Gröde Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2021 (XLS-datei) (Widjerfeerd üüb grünjlaag faan't fulkstäälang 2011) (Halep üüb sjiisk)


51.2094444444443.22Koordinaaten: 51° 13′ N, 3° 13′ O Brügge (holuns Brugge, fransöösk Bruges) as det hoodstääd an mä 118.656 iinwenern (stant 1. Janewoore 2020) det gratst stääd uun't prowins Waastflandern uun Belgien. Banenstääd, Sint-Pieters an Sint-Jozef (I) Koolkerke (II) Sint-Andries (III) Sint-Michiels (IV) Assebroek (V) Sint-Kruis (VI) Dudzele (VII) Lissewege, Seebrügge an Zwankendamme (VIII) Spoonien Burgos (Spoonien), 2007 Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Brügge Wikisource: Brügge (sjiisk) Wikivoyage Raisfeerer: Brügge (sjiisk)


Euklid faan Alexandria waar fuar't Miist bluat Euklid nēmt. Hi wiar en greeksk Matemātiker. Euklid heer noch ön't trērst Jaarhönert ön Alexandria lewet. Euklid heer Aarbern aur Aritmeetik, Geometrii en Musiikteorii maaket. Sin bikeentest aarber es Di Elementi (ualgriichisk Στοιχεῖα Stoicheia = 'Grünjlaagen'). Diar heer Euklid dit Weeten fan sin Tir aur di Matematiik āpskrewen. Aur sin Leewent es ek olterfuul bikeent. Euklid: Die Elemente. Buken I–XIII. Ütdönen en aurseet fan Clemens Thaer. Frankfurt a. M.: Harri Deutsch, 4. Āplaag 2003. (Di jest Āplaag kām al ön di Jaaren 1933–1937 üt) ISBN 3-8171-3413-4. En ialer Aurseeting, hurbenen uk di leeter Boken sen (XIV en XV), fairst Dü bi archive.org tö se. Commons: Euklid – Saamling fan Skelter en Videos Wikiquote: Euklid (Dütsk) Literatuur fan en aur Euklid ön di kataloog fan di Dütsk Natjunaalbibleteek Elemente (Euklid) (Dütsk)


Oxford [ˈɒksfəd] as en city an det hoodstääd faan't groofskap Oxfordshire uun Ingelun (Ferianagt Könangrik). Hat leit uun't nuurdwaasten faan London an hää auer 150.000 iinwenern. Town Hall mä museum Church of St Mary the Virgin (University Church) Punting üüb a Thems Kliima faan Oxford Sjiisklun Bonn, Sjiisklun Frankrik Grenoble, Frankrik Nikaraagua León, Nikaraagua Ruslun Perm, Ruslun Neederlunen Leiden, Neederlunen Sweeden Umeå, Sweeden Commonskategorii: Oxford – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Oxford (sjiisk) Iinwenern faan Ingelun an Wales di 30. Jüüne 2012 (ZIP; 832 kB)


Aritmeetik (greks ἀριθμητική [τέχνη] arithmetiké [téchne] „taalenkonst“) as en dialfääk faan a matematiik. Diar uun gongt det am't reegnin mä taalen, fööraal mä natüürelk taalen. Hat befaadet ham mä't tuuptäälen, uftjien, moolnemen an dialen, an mä a reegeln diarför. Sodenang as aritmeetik uk en dial faan't algebra. 1. Natüürelk taalen an hör skriiwwiis (Taal, Natüürelk taal, Peano-Aksiomen, Taaltiaken, Mengdeliar) 2. Sjauer grünjreegenoorten (Komutatiifgesets, Asotsiatiifgesets, Neutraal element, Distributiifgesets) 3. Taalmengdin (Taal Nul (0), Hial taal, Föörtiaken, Brööktaal, Kiarwäärs, Ratsionaal taal) 4. Dialen (Dialen, Gratst gemiansoom dialer (ggT), Letjst gemiansoom managfual (kgV), Primtaal, Primfaktor) Formelsaamlang Aritmeetik (sjiisk) Wikiquote: Aritmeetik (sjiisk) Euklid


Wat menst dü? Ponkt (Geometrii) Ponkt (Skrafttiaken) Ponkt (Spal)


A ponkt as en grünjlaag faan a geometrii. Hi betiakent en positsioon, hää oober salew nian grate. Dü könst uk sai, di ponkt as en kreis mä di raadius nol (0). Di matemaatiker Oskar Perron saad ans auer di ponkt: En ponkt as jüst det, wat en kluuken minsk, di nian oonang faan matematiik hää, ham diaroner föörstelt. Hü Euklid en ponkt definiaret (greks an latiinsk, uun en ütjgoow faan 1549) [1] Oskar Perron: Nichteuklidische Elementargeometrie der Ebene, Stuttgart 1962


Waastflandern (holuns West-Vlaanderen?/i) as en prowins uun Belgien an leit bi a Nuurdsia. Di waastelk an nuurdelk dial faan't prowins as miast iindiket maasklun. Efter süüden tu woort at en betj huuger, di huuchst ponkt as di Kemmelberag (159 m). A minsken snaake diar waastflaamsk, det as en holuns spriakwiis. Alveringem Anzegem Ardooie Avelgem Beernem Blankenberge Bredene Brügge Damme De Haan De Panne Deerlijk Dentergem Diksmuide Gistel Harelbeke Heuvelland Hooglede Houthulst Ichtegem Ypern Ingelmunster Izegem Jabbeke Knokke-Heist Koekelare Koksijde Kortemark Kortrijk Kuurne Langemark-Poelkapelle Ledegem Lichtervelde Lendelede Lo-Reninge Menen Mesen Meulebeke Middelkerke Moorslede Nieuwpoort Ostende Oostkamp Oostrozebeke Oudenburg Pittem Poperinge Roeselare Ruiselede Spiere-Helkijn Staden Tielt Torhout Veurne Vleteren Waregem Wervik Wevelgem Wielsbeke Wingene Zedelgem Zonnebeke Zuienkerke Zwevegem Dön tjin gratst stääden uun't prowins san: Diar san aacht ferwaltangsianhaiden (arrondissementen) uun Waastflandern: Belgium: West-Vlaanderen, citypopulation.de Belgium: Administrative Division, citypopulation.de Commonskategorii: Waastflandern – Saamlang faan bilen of filmer


Flandern (holuns Vlaanderen?/i, fransöösk la Flandre an les Flandres) of at Flaamsk Regiuun (nld. Vlaams Gewest, frz. Région flamande) as ian faan trii regiuunen faan't Könangrik Belgien. Hat leit uun't nuurden an diar woort miast flaamsk snaaket. Jo ööder tau regiuunen san at Regiuun Brüssel an a Wallonii; diar woort miast fransöösk snaaket. Flandern as 13.522 kwadrootkilomeetern grat an hää 6.629.143 iinwenern (Stant 1. Janewoore 2020). Stant: 1. Janewoore 2020 Commonskategorii: Flandern – Saamlang faan bilen of filmer Wikiquote: Flandern (sjiisk) Wikivoyage Raisfeerer: Flandern (sjiisk) www.vlaanderen.be (holuns) Süüdflandern Loop van de bevolking/pop1992-mov_fr.xlsx Mouvement de la population en 2020. (XLSX; 2,56 MB) Uun: statbel.fgov.be. Statbel – Direction générale Statistique – Statistics Belgium, ufrepen di 4. Jüüle 2021 (fransöösk).


A Nääs as en halag an tuup mä Ualun en gemeen uun Nuurdfresklun. Commonskategorii: A Nääs – Saamlang faan bilen of filmer Hallig Langeneß Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2021 (XLS-datei) (Widjerfeerd üüb grünjlaag faan't fulkstäälang 2011) (Halep üüb sjiisk) A Nääs


A Wallonii of at Walloonsk Regiuun (fransöösk Région wallonne, holuns Waals Gewest) as ian faan trii regiuunen faan't Könangrik Belgien. Hat leit uun't süüden an diar woort miast fransöösk snaaket. Jo ööder tau regiuunen san at Regiuun Brüssel uun a maden an Flandern uun't nuurden; diar woort miast holuns snaaket. Uun a Wallonii (Prowins Lüttich) lewet uk det sjiisk manertaal faan Belgien. At hoodstääd as Namur, det gratst stääd as Charleroi, man det wichtagst stääd as Lüttich (Liège). A Wallonii as 16.844 kwadrootkilomeetern grat an hää 3.645.243 iinwenern (Stant 1. Janewoore 2020). Stant: 1. Janewoore 2020 Commonskategorii: Wallonii – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Wallonie (sjiisk) www.wallonie.be (fransöösk) Loop van de bevolking/pop1992-mov_fr.xlsx Mouvement de la population en 2020. (XLSX; 2,56 MB) Uun: statbel.fgov.be. Statbel – Direction générale Statistique – Statistics Belgium, ufrepen di 4. Jüüle 2021 (fransöösk).


At Regiuun Brüssel of Hoodstäädregiuun Brüssel (fransöösk Région de Bruxelles-Capitale, holuns Brussels Hoofdstedelijk Gewest) as ian faan trii regiuunen uun't Könangrik Belgien. Diar hiar 19 gemeenen tu. Det Stääd Brüssel as ian faan jodiar 19 gemeenen. Jo ööder tau regiuunen uun Belgien san Flandern uun't nuurden, huar miast holuns snaaket woort an a Wallonii uun't süüden, huar miast fransöösk snaaket woort. At Hoodstäädregiuun as tauspriakag. Üüb 161 kwadrootkilomeetern wene 1.138.876 minsken (Stant 1. Janewoore 2012). Anderlecht (1) Bruxelles/Brussel (2) („Stääd Brüssel“) Ixelles/Elsene (3) Etterbeek (4) Evere (5) Ganshoren (6) Jette (7) Koekelberg (8) Auderghem/Oudergem (9) Schaerbeek/Schaarbeek (10) Berchem-Sainte-Agathe/Sint-Agatha-Berchem (11) Saint-Gilles/Sint-Gillis (12) Molenbeek-Saint-Jean/Sint-Jans-Molenbeek (13) Saint-Josse-ten-Noode/Sint-Joost-ten-Node (14) Woluwe-Saint-Lambert/Sint-Lambrechts-Woluwe (15) Woluwe-Saint-Pierre/Sint-Pieters-Woluwe (16) Uccle/Ukkel (17) Forest/Vorst (18) Watermael-Boitsfort/Watermaal-Bosvoorde (19) Commonskategorii: Regiuun Brüssel – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Regiuun Brüssel (sjiisk) Wikimedia Atlas: Brüssel – Geograafisk an histoorisk koorden


50.8458333333334.3519444444444Koordinaaten: 50° 50′ 45″ N, 4° 21′ 7″ O At Stääd Brüssel (fransöösk Bruxelles-Ville [bʀyˈsɛl], holuns Stad Brussel [ˈbrɵsəɫ]) as ian faan 19 gemeenen uun det Regiuun Brüssel an det hoodstääd faan't Könangrik Belgien. Diar lewe gud 180.000 minsken. Hoodstääd an Residensstääd faan't Könangrik Belgien Hoodstääd faan Flandern Hoodstääd faan't Regiuun Brüssel Hoodsteed faan a Europeesk Union Hoodsteed faan a NATO Hoodsteed faan a Benelux-lunen Hoodsteed faan EUROCONTROL Det gemeen hää 185.103 iinwenern (Stant 1. Janewoore 2020) an as 32,61 km² grat. Pentagon (uun a maden) Laken Neder-over-Heembeek Haren Europakwartiir (Quartier Leopold U.E.) Louise/Louiza-Roosevelt Ferianagt Stooten Atlanta, Ferianagt Stooten Sjiisklun Berlin, Sjiisklun Ukraine Kiew, Ukraine Kongo, Demokraatisk Republiik Kinshasa, Demokraatisk Republiik Kongo Sloweenien Ljubljana, Sloweenien Sjiina Macau, Sjiina Spoonien Madrid, Spoonien Ruslun Moskau, Ruslun Sjiina Peking, Sjiina Tschechien Prag, Tschechien Bulgaarien Sofia, Bulgaarien Albaanien Tirana, Albaanien Ferianagt Stooten Washington, D.C., Ferianagt Stooten Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Brüssel Wikisource: Brüssel (sjiisk) Wikivoyage Raisfeerer: Brüssel (sjiisk) Wääbsteed faan't Stääd Brüssel (fransöösk, holuns, ingelsk)


Schiina, amtlik Folkssrepubliik faan Schiina, as en lun uun a uast faan Aasien. Uun a nuurd lei Rüslun an't Mongolei, uun a waast Kasachstaan, Kirgistaan, Tadschikistaan, Afghaanistaan an Pakistaan, uun a waast an a süüdwaast Inje, uun a süüdwaast Nepaal an Bhuutaan, uun a süüduast Mjanmaar, Laos an Wjetnam. At lun hee 1.330.000.000 lidj (2008). At hoodsteed as Beijing. Uun't juar 2017 woon Schiina 145.9 miljarden kubikmeetern faan eerdgas. At lun as üüb det seekst steed faan lunen, wat eerdgas wan.


51.6666666666675.0833333333333Koordinaaten: 52° N, 5° O Benelux of Be-Ne-Lux-lunen as en betiaknang för Belgien, a Neederlunen an Luxemborag. Jodiar trii lunen haa al mäenööder tuupwerket, üs a EU noch goorei diar wiar. Sodenang as det Benelux-Union daalang ei muar so wichtag. Man hat hää daalang likes noch poliitisk apgoowen. Wikivoyage Raisfeerer: Benelux-lunen (sjiisk) Wääbsteed faan't Benelux-Union (fransöösk, holuns)


Esperanto as en ploonspriak an uk en laben spriak. Hör grünjlaagen san 1887 faan Ludwik Lejzer Zamenhof ütjfünjen an apskrewen wurden, an jo tääl daalang noch. Hi wul en spriak maage, diar lacht tu liaren as an aueraal brükt wurd koon. A wurden san tuupsaat faan enkelt elementen, diar bääftenööder saat wurd: At substantiif feit en -o: domo ,hüs‘ At muartaal faan en substantiif feit en -j: domoj ,hüsang‘ Di objektfal feit en -n: domojn (t.b. tu a) ‚hüsang‘ At adjektiif feit en -a: doma: ‚hüselk‘ Di wurdstam dom woort ei feranert (oober t.b. uun't huuchschiisk: Haus, Häus/er) A verbfurmen san gans ianfach: mi estas ,ik san‘ vi estas ,dü beest‘ li estas ,hi as‘ ŝi estas ,hat as‘ A miast Esperanto-wurden kem faan't latiinsk of ööder romaansk spriaken uf, man uk faan germaans spriaken, fööraal sjiisk an ingelsk. Uk faan't poolsk, rüsk of greks spriak san diar wurden bi. So komt det, dat flook minsken uun Euroopa of Ameerikoo det spriak gau liar kön. Det skriiwwiis as foneetisk; det ment, arke buksteew hää en fääst ütjspriak. Commonskategorii: Esperanto – Saamlang faan bilen of filmer Wikisource: Teksten uun Esperanto Wikiquote: Esperanto (sjiisk) Wikibooks: Esperanto (sjiisk) Esperanto-Onlineteksten bi't Project Gutenberg Wääblink-kataloog


At list faan ISO 3166-2-Codes för Sjiina wiset di code för 34 Ferwaltangsianhaiden. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Sjiina CN), di ööder as di code för at ferwaltangsianhaid. Di code as tuleetst di 8. Maarts 2004 (PDF) feranert wurden. Die chinesischen Verwaltungseinheiten sind unterteilt in: 23 Provinzen (sheng) 5 autonome Gebiete (zizhiqu) 4 regierungsunmittelbare Städte (shi) 2 Sonderverwaltungszonen (tebie xingzhengqu) Die Einträge sind in Pinyin ohne Diakritika aufgeführt. 1 nicht unter Verwaltung der Volksrepublik China; siehe auch ISO 3166-2:TW 2 Vormals Neimenggu 3 Vormals Hong Kong; siehe auch ISO 3166-2:HK 4 Vormals Macao; siehe auch ISO 3166-2:MO Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk) ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden.


39.933333333333116.38333333333Koordinaaten: 39° 56′ N, 116° 23′ O Peking (sjineesk 北京, Pinyin Běijīng, W.-G. Pei-ching, [pei˨˩tɕiŋ˥˥] , dialwiis uk bi üs Beijing) as det hoodstääd faan Sjiina an wel auer triidüüsen juar ual. Di nööm bedüüdet nuurdelk hoodstääd, an Nanjing as det süüdelk hoodstääd. Peking as daalang en regiarangsstääd an sodenang direkt at regiarang onersteld. Hat hää det funksion faan en prowins. Det banenstääd faan Peking (ruad an blä) hää sääks distrikten: Chaoyang (朝陽區 / 朝阳区, Cháoyáng Qū), Dongcheng (東城區 / 东城区, Dōngchéng Qū, uastelk ualstääd<ruad>), Fengtai (豐台區 / 丰台区, Fēngtái Qū), Haidian (海澱區 / 海淀区, 'Hǎidiàn Qū), Shijingshan (石景山區 / 石景山区, Shíjǐngshān Qū), Xicheng (西城區 / 西城区, Xīchéng Qū, waastelk ualstääd<ruad>), Trinjam a banenstääd (green) lei sääks distrikten muar: Mentougou (門頭溝區 / 门头沟区, Méntóugōu Qū), Fangshan (房山區 / 房山区, Fángshān Qū) – Kreis Fangshan bis 1986, Tongzhou (通州區 / 通州区, Tōngzhōu Qū) – Kreis Tongxian bis 1997, Shunyi (順義區 / 顺义区, Shùnyì Qū) – Kreis Shunyi bis 1998, Changping (昌平區 / 昌平区, Chāngpíng Qū) – Kreis Changping bis 1999, Daxing (大興區 / 大兴区, Dàxīng Qū) – Kreis Daxing bis 2001. Widjer ap uun't nuurden (güül) lei sjauer lundistrikten, diar uk tu Peking hiar: Stääddistrikt Pinggu (平谷區 / 平谷区, Pínggǔ Qū)


At Wade-Giles-süsteem ([ˌweɪd ˈdʒaɪlz]; sjineesk 韋氏拼音 / 韦氏拼音, Pinyin Wéi-Shì Pīnyīn, W.-G. Wei2-Shi4 P’in1-yin1) as för't amskriiwen faan sjineesk skraft an sjineesk spriak iinuun't latiinsk skraft diar. Hat as faan Thomas Wade (1818–1895) an Herbert A. Giles (1845–1935) ütjspekeliaret wurden. Thomas Wade wiar di iarst profeser för sjineesk uun Cambridge an Herbert A. Giles wiar san efterfulger. Detdiar süsteem as faan Robert H. Matthews (1877–1970) uun sin Chinese-English Dictionary apskrewen wurden. Bit uun a 1970er juaren as detdiar süsteem mä letj feranrangen föl brükt wurden. Daalang as det Pinyin-süsteem det amtelk amskriiwang an det Wade-Giles-süsteem ferswanjt nü biletjen.


Wat menst dü ? Sjineesk spriaken Mandarin (Huuchsjineesk) Sjineesk skraft Sjineesk kalender Eegenoort faan Sjiina


A sjineesk spriaken of uk sinitisk spriaken san ään twiig faan a sinotibetisk spriaken, di ööder twiig san a tibetobirmaansk spriaken. Daalang snaake amanbi 1,3 miljaarden minsken en sjineesk spriak, fööraal uun Sjiina an Taiwan, man uk uun Süüduastaasien lewe föl sjineesen. A miast spreegern hää det huuchsjineesk, hat woort uk mandarin näämd of ianfach sjineesk. Di ferskeel tesken a sjineesk spriaken as so grat, dat jo enööder ei ferstun kön. Man jo kön enööder skriiw, auer jo aaltumaal detsalew sjineesk skraft brük. Wikibooks: Sjineesk (sjiisk) Wikiquote: Sjineesk spreegwurden (sjiisk) Commonskategorii: Sjineesk spriaken – Saamlang faan bilen of filmer Wääblink-kataloog tu Sjineesk uun't Curlie Project (iar:DMOZ, üüb huuchsjiisk) Sjineesk skraft


A sinotibeetisk spriaken san mä muar üs 1,3 miljaarden spreegern det öödergratst spriakfamile üüb a eerd. Diar hiar 338 spriaken tu an wurd uun Sjiina, uun't Himalayaregiuun an Süüduastaasien snaaket. Sjineesk spriaken (sinitisk spriaken), 8 spriaken mä amanbi 1,3 miljaarden spreegern Tibetobirmaansk spriaken, 330 spriaken mä 70 miljuun spreegern


A tibetobirmaansk spriaken san ään twiig faan a sinotibeetisk spriaken, di ööder twiig san a sjineesk spriaken. Diar san wel son 330 tibetobirmaansk spriaken, diar uun Süüdsjiina, uun't Himalayaregiuun an uun Süüduastaasien faan amanbi 70 miljuun minsken snaaket wurd. Jodiar tibetobirmaansk spriaken haa auer ian miljuun spreegern: Birmaansk: 35 mio. spreegern; mä tuliarden 50 mio. / Myanmar (Birma) Yi (Yipho): 4,2 mio. / Süüd-Sjiina Tibeetisk: 2 mio.; mä Amdo- an Khams-Tibetisk 4,5 mio. / Madel- an Waasttibet; Amdo, Kham Sgaw (Sgo): 2 mio. / Birma: Karenstoot Rakhain (Arakanesisk): 2 mio. / Birma: Arakan Khams (Khams-Tibetisk): 1,5 mio. / Tibet: Kham Meithei (Manipuri): 1,3 mio. / Indien: Manipur, Assam, Nagaland Pwo (Pho): 1,3 mio. / Birma: Karenstoot Tamang: 1 mio. / Nepal: Kathmandu-dääl Yangbye: 1 mio. / Birma Bai (Minchia): 1 mio. / Sjiina: Yunnan Letjer spriaken: Dzongkha: ~640.000 / Bhuutaan, Indien: Sikkim Sikkimeesk / Denjonka: ~ 50.000 / Sikkim


f At Himalaya (uk Himalaja) as en keed faan huuch berger uun Aasien tesken Indien uun't süüden an Tibet uun't nuurden. Hat as son 3000 kilomeetern lung an lingt faan Pakistan uun't waasten bit Myanmar (Burma) uun't uasten. Di nööm ‚Himalaya‘ (Sanskrit: हिमालय, himālaya, [hiˡmalaɪ̯ɐ]) as en tuupsaat wurd mä hima („snä“) an alaya („steed, aran“). Det indisk plaad as uun juarmiljuunen efter nuurden waanert an stupet jin det euraasisk plaad. Diar san do a huuchst berger faan a eerd apfualet wurden. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Himalaya Karakorum


Sanskrit (Devanagari: संस्कृत, saṃskṛta < sam „tuup“ + kṛta „maaget“) as en nööm för ünlik spriakwiisen faan't Ual-Indisk. Det äälst spriakwiis as Vedisk, en saamlang faan religiös weden faan a Hinduismus. Hat as auer 3000 juar ual. Sanskrit as am 400 f.Kr. uun en gramatik fäästlaanj an apskrewen wurden. Flooksis woort Sanskrit uk mä Vedisk tuupsmeden, det as oober ei rocht. Sanskrit as det spriak faan a brahmanen. Flook wurden faan't Sanskrit wurd uk daalang noch uun europeesk spriaken brükt: Arier, Ashram, Avatar, Bhagwan, Chakra, Guru, Dschungel, Lack, Ingwer, Orangj, Kajal, Karma, Mandala, Mantra, Moschus, Nirwana, Swastika, Tantra, Yoga. Sanskrit hee aacht gramatisk faaler. Wikiquote: Indisk spreegwurden (sjiisk)


Devanagari (देवनागरी, devanāgarī) as en skraft, diar uun Indien för det ual Sanskrit, man uk för neimuudis spriaken brükt woort, fööraal Hindi an Marathi. Hat woort al sant det 3. juarhunert f.Kr. skrewen, det äälst dokument as oober iarst faan't 7. juarhunert. Devanagari as en alfabeetskraft mä buksteewen. A taalen wurd uun en deesimaalsüsteem brükt, so üs wi det daalang wen san: Commonskategorii: Devanagari – Saamlang faan bilen of filmer Wikibooks: Devanagari (sjiisk)


Huuchsjineesk (of uk Mandarin) as det amtsspriak faan Sjiina, Taiwan an Singapuur. 845 miljuun minsken snaake det üs mamenspriak, hat as det spriak mä a miast mamenspreegern. An efter ingelsk as huuchsjineesk det öödermiast snaaket spriak üüb a welt. Det spriakwiis faan Peking täält üs standardütjspriak. Bütj huuchsjineesk jaft at noch muar sjineesk spriaken. Jo wurd miast üs sjineesk spriakwiisen betiakent, auer jo nian aanj skraftspriak haa. Bluas kantoneesk (Yue) hää en aanj skraftspriak. Sant det Fulksrepubliik Sjiina grünlaanj wurden as uun't juar 1949 woort huuchsjineesk uun aal a skuulen onerracht. Wi san det wen, dat bi en fraag di tuun uunsticht, an bi en ütjsaag di tuun uffäält. A wurden uun't huuchsjineesk kön sjauer tuuner haa, man jodiar tuuner haa ünlik bedüüdangen. iarst tuun (huuch): mā (mam). ööder tuun (sticht): má (henep). traad tuun (liach, fäält an sticht): mǎ (hingst). sjuard tuun (fäält): mà (roose). An do as diar noch en fiften tuun (ünbetuunet), hi woort miast ei mätääld. Pronoomen: 我 (wǒ) ik, 你 (nǐ) dü, (s.) 他 (tā) hi/hat (s.), 她 (tā) hat (w.), 我們/我们 (wǒmen) wi, 你們/你们 (nǐmen) jam, 他們/他们 (tāmen) jo (m. of s.), 她們/她们 (tāmen) jo (w.). Huuchsjineesk-Ingels, Ingels-Huuchsjineesk Wurdenbuk Wikipedia üüb Huuchsjineesk


Finlun, amtelk Republiik faan Finlun (üüb Finsk: Suomi [ˈsuɔmi] an Suomen Tasavalta, üüb Sweedsk: Finland [ˈfɪnland] an Republiken Finland), as en stoot uun a nuurd faan Euroopa. Uun a waast lei Sweeden an at Uastsia, uun a süüd leit a Golf faan Finlun an uun a uast Ruslun. At lun hee 5.289.128 lidj. At hoodsteed as Helsinki. Finlun leit för’t miast twesken 70° an 59° (faan a nuurd tu a süüd) an 19° an 31° (faan a waast tu a uast). At lun as amanbi so grat üüs Tjiisklun. At lun dialt grensen mä trii lunen. Det lingst grens (1309 km) faan't lun wurt mä Rüslun an det kurtst (545 km) mä Sweeden diald. At lun dialt uk en 709 km lung grens mä Noorweegen. A eeg faan Finlun as 1250 km lung. De lingst struum uun Finlun as de Kemijoki, wat sin kwel uun a nuurduast faan't lun hee an iin uun de Botnisk Siaböösem leept. De huuchst ponkt uun Finlun as en felsföörspring faan de Halti Berig, en berig, wat uun a nuurdwaast faan't lun leit an mä Noorweegen diald as. De huuchst ponkt faan a berig leit uun Noorweegen, man en felsföörspring, wat 1324 huuch as, leit


A UNESCO (ingelsk United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization) as det iinrachtang faan a UNO för onerracht, wedenskap an kultuur. Hat as di 16. Nofember 1945 grünjlaanj wurden an sat uun Paris. Diar werke 195 lunen mä. A UNESCO as uk för det iinrachten faan weltarewdialen diar. Weltarewdialen uun Nuurdfresklun san di Natjunaalpark Waas an at Biakin. www.unesco.org Commonskategorii: UNESCO – Saamlang faan bilen of filmer