A Lunkreis Harz as en lunkreis uun Saksen-Anhalt. (Iinwenertaalen faan a 31. Detsember 2011) Commonskategorii: Lunkreis Harz – Saamlang faan bilen of filmer Statistiskamt faan Saksen-Anhalt – Iinwenern efter lunkreisen; Stant: 31. Dets. 2011 (PDF; 168 KiB) (Halep üüb sjiisk) Statistiskamt faan Saksen-Anhalt – Iinwenern efter lunkreisen; Stant: 31. Dets. 2011 (PDF; 168 KiB)


Wat menst dü? A Harz (Berger) A Lunkreis Harz Harts, huar rääf faan woort.


Erlangen as en krisfri stää önj dåt tjüsch bundeslönj Bayern. Jü stää heet 112.385 inboogere (2020). Germany: States and Major Cities, citypopulation.de


A san (astronoomisk sümbool: ) as en stäär an a madelponkt faan en sansüsteem. Miljuunen faan sansüsteemen san en galaksii. Miast men wi oober "üüs" san uun't galaksis moolkstruat, huar a eerd an muar planeeten trinjam flä. Det wurd komt faan ualhuuchsjiisk Sunna; latiinsk sol; ualgreks ἥλιος hélios; astronoomisk sümbool: ☉ . NASA Sun Fact Sheet. Katharina Lodders et al.: Abundances of the elements in the solar system. Uun: J. E. Trümper (Hrsg.): Landolt-Börnstein, New Series. Vol. VI/4B, Springer, Hamborag 2009, 560–630 arXiv:0901.1149 [astro-ph.EP].


Ernst M. H. Löfstedt (* 13. 12. 1893 önj Kristianstad, † 21. 10. 1978 önj Uppsala) wus en wichtien unersäker foon e nordfrasch spräke. Löfstedt wus tulaid 1893 önj Sweeden än ål ås studänt bai profäsor E.A. Kock in Lund footede hi di ploon, dåt frasche foon da Hålie tu studiiren. Önj dåt iir 1921 ging hi dan eefter e Håli Lungnees än schriiw 1922 deerouer en diploomårbe. Deerbai hi rüt, dåt da dialäkte foon da Hålie foole mör önjgram wjarn ås da foon e fååstewal. Deeram studiirde hi 1923 än 1924 uk dåt dialäkt foon e Hoolme, wat ai sü wid foon e Hålie bai e küste lait. Hi mååged dan 1928 deerma san doktor ma e histoorisch lüdliir, weertu dan 1931 nuch en tweede biinj, ås hi wi mör materjool soomled häi. Aw e sid bai lüdhistoorische betråchtinge önjthüülje sin böke uk foole etymoloogische ferhoonlinge, da uk for oudere da frasche dialäkte wichti san. Lääser wörd Löfstedt profäsor önj Uppsala, weer hi dan uk nuch mör ouer frasche sååge publisiird. Ernst Löfstedt, Die nordfriesische Mundart des Dorfes Ockholm und der Halligen, I. Lund 1928. Ernst Löfstedt, Nordfriesische Dialektstudien. Lund/ Leipzig 1931. {As 2. biinj foon Löfstedt 1928}. Ernst


Essen as en krisfri stää önj dåt tjüsch bundeslönj Nordrhin-Weestfåålen, önj di Düsseldorf Regiiringsdistrikt. Jü stää heet 582.760 inboogere (2019). Germany: Nordrhein-Westfalen, citypopulation.de


Estlönj as en lönj önjt nordååsten foon Euroopa. Et as et nordlikst lönj foon da tra baltische stoote. Sunt di 1. moi 2004 as Estlönj lasmoot foon e Europäisch Unjoon. Estlönj as foon e fläche amenbai sü grut as Dånmark. Dåt grutst ailönj as Saaremaa. Estlönj wörd suwereen di 24. önj e Biikenmoune 1918. Foon 1940 tu 1941 än foon 1944 tu 1991 wörd et lönj foon e Sowjetunion beseet. Önj di Oudere Wråålkrich wörd et foon 1941 tu 1944 foon Tjüschlönj beseet. Estlönj as sunt 2004 lasmoot foon e Europäisch Unjoon. Eesti Instituut - Estnische Kultuurinstituut aingelsch


Hanel as det bütjin faan waaren. Tuiarst haa a minsken stak am stak bütjet, ferlicht ian knif för tau skaier. Leeder as det bütjin ufliaset wurden faan kuupin an ferkuupin, det ging oober iarst, üs det jil apkaam. Hanse Hark Olufs, slaawenhanel Bronsetidj Woor


At Saarlun (fransöösk Sarre, Ufkörtang SL) as en sjiisk bundeslun uun't süüdwaasten. Trinjam lei Rheinlun-Pfalz, Frankrik an Luksemborag. At Saarlun as 1920 grünjlaanj wurden efter di ferdrach faan Versailles. 1935 kaam't tu Sjiisklun. Faan 1947 bit 1956 hiard det letj lun muar of maner tu Frankrik, an sant 1957 as't en sjiisk bundeslun. güül = stääden, laachtgüül = lungemeenen Wikisource: Saarland (sjiisk) Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Saarlun Amtelk wääbsteed faan't lun (sjiisk) Statistisches Amt Saarland: Gebiet und Bevölkerung Arbeitslosenquoten im Mai 2018 – Länder und Kreise. Uun: statistik.arbeitsagentur.de. Statistik der Bundesagentur für Arbeit, ufrepen de 30. Mei 2018. Quelle: destatis, Schulden der öffentlichen Haushalte am 31. Dezember 2016 49.3833333333336.8333333333333Koordinaaten: 49° 23′ N, 6° 50′ O


At Hualewsnep, (mo.) huulef snäp, (sö.) Stönk (Lymnocryptes minimus) as en fögelslach uun't famile faan a Snepen (Scolopacidae). Hat as di di iansagst slach uun't skööl faan a Hualewsnepen (Lymnocryptes). Ai faan Lymnocryptes minimus Tiaknang faan en Hualewsnep Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Hualewsnepen Wikispecies hää en artiikel tu: Hualewsnepen


Euroopa Euroopa as en weltdial an hiart tuup mä Aasien tu Euraasien. Åland Åland | Atsooren Atsooren | Faroer Fääröer | Gibraltaar Gibraltaar | Greenlun Greenlun | Guernsey Guernsey | Norweegen Jan Mayen | Jersey Jersey | Eilun Man Eilun Man | Madeira Madeira | Norweegen Spitsbergen | Transnistrien Transnistrien | Zypern Zypern Ceuta Ceuta | Frankrik Frankrik Îles Éparses | Kanaaren Kanaaren (Hoodstääd Santa Cruz de Tenerife) | Madeira Madeira (Hoodstääd Funchal) | Mayotte Mayotte (Hoodstääd Mamoudzou) | Melilla Melilla | Reunion Réunion (Hoodstääd Saint-Denis) | Sankt Helena St. Helena, Ascension an Tristan da Cunha (Hoodstääd Jamestown) Komentaaren: europeesk dial: 5,4% europeesk dial europeesk dial: 23,16% europeesk dial A Schweiz hää nian hoodstääd. Uun Bern sat a regiarang. mä Kosovo europeesk dial: 3% europeesk dial Watikaanstääd hää nian hoodstääd. Madeleuroopa Nuurdeuroopa Süüdeuroopa Süüduasteuroopa Uasteuroopa Waasteuroopa Europeesk Unioon Commonskategorii: Euroopa – Saamlang faan bilen of filmer


1871 wiar det ian-an-sööwentigst juar faan det 19. juarhunert. 18. Janewoore: At Sjiisk Keiserrik woort grünjlaanj. Wilhelm I. wurd de iarst keiser. 26. Janewoore: Room wurd at hoodsteed faan Itaaljen. 10. Mei: Mä de Frees faan Frankfurt kaam de Tjiisk-Fraansöösk Krich tu aanj. 20. Jüüle: British Columbia wurd en prowins faan Kanada. 31. August: Adolphe Thiers wurd president faan Frankrik. 04. Febrewoore: Friedrich Ebert, president faan Tjiisklun († 1925) 05. Marts: Rosa Luxemburg, tjiisk poliitiker († 1919) 27. Marts: Heinrich Mann, tjiisk skriiwer († 1950) 10. Jüüle: Marcel Proust, fraansöösk skriiwer († 1922) 23. August: Franz Schensky, haligluns fotograaf († 1957) 30. Oktuuber: Paul Valéry, fransöösk dachter († 1945) 07. April: Wilhelm von Tegetthoff, vise-admiraal an komandant faan det uasterriks-ungarisk krichsmariine (* 1827) 26. Jüüle: Christian Johansen, skuulmääster an skriiwer (* 1820)


Schweriin (plaatsjiisk Swerin) as det hoodstääd faan't bundeslun Mecklenburg-Föörpomern. Mä knaap 100.000 iinwenern as Schweriin det letjst hoodstääd faan en bundeslun uun Sjiisklun. Statistisches Amt M-V – Bevölkerungsstand der Kreise, Ämter und Gemeinden 2017 (XLS-Datei) (Iinwenertaalen huuchreegent efter 2011). (Halep üüb sjiisk) Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Schweriin Ofisiel sidj faan't stääd Wääblink-kataloog tu Schweriin uun't Curlie Project (iar:DMOZ, üüb huuchsjiisk)


At Hurnüül, (ha.) (mo.) hornööl (Asio otus) as en fögelslach uun't famile faan a Kadüülen (Strigidae). Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Hurnüülen Wikispecies hää en artiikel tu: Hurnüülen


Huuchweeder as di huuchst weederstant uun en tidjenregiuun tesken flud an ääb. Faan ian huuchweeder tu't naist fergung amanbi 12,5 stünj. Bi fol- an neimuun lääpt det huuchweeder en betj huuger ap üs normool, do haa wi spring. Tidjen Sturemflud


Dåt Härtochduum Slaswik (tjüsch: Schleswig; dånsch: Slesvig än Sønderjylland) wus bit tu 1864 en härtochduum önj Sööd-Jütlönj. Dåt norden foon dåt Härtochduum Slaswik (Nordslaswik) as diling dånsch, dåt sööden (Söödslaswik) tjüsch. Jütids wörd önjt sööden dånsch än nordfriisk snååked, diling as tjüsch deertu kiimen. Amt Hadersleben Haderslev Amt 1a Tyrstrupharde Tyrstrup Herred 1b Haderslebener Harde Haderslev Herred 1c Grammharde Gram Herred 1d Hvidingharde Hviding Herred 1e Norderrangstrupharde Nørre Rangstrup Herred 1f Frösharde Frøs Herred 1g Kalslundharde Kalvslund Herred 1h Gramm und Nybel Güter Gram og Nybøl godser Stadt Hadersleben Købstaden Haderslev Ämter Apenrade und Lügumkloster Aabenraa og Løgumkloster Amter 2a Süderrangstrupharde Sønder Rangstrup Herred 2b Riesharde Rise Herred 2c Warnitz Birk Varnæs Birk 2d Lügumkloster Birk Løgumkloster Birk mit Flecken Lügumkloster Løgumkloster Stadt Apenrade Købstaden Aabenraa Amt Tondern Tønder Amt 3a Tonderharde Tønder Herred 3b Hoyerharde Højer Herred mit Flecken Hoyer Højer 3c Schluxharde Slogs Herred 3e Lundtoftharde Lundtoft Herred Ämter Norburg und Sonderburg Nordborg og Sønderborg Amter 4a Alsener Norderharde Als Nørre Herred mit Flecken Norburg Nordborg 4b Ærø Harde Ærø Herred mit Flecken Marstal 4c Alsener Süderharde Als Sønder Herred 4d Nübelharde Nybøl Herred 4e Augustenborger Güter Augustenborgske godser Städte Sonderburg und Ærøskøbing Købstæderne Sønderborg og Ærøskøbing Amt


A Hääfbaker, (mo.) grut heefbaker, grut heefbäker, (sö.) Skriiltiarnk (Sterna caspia) hiart tu at fögelfamile faan a Bakern (Sternidae). Hääfbaker uun a loft. Ai faan Hydroprogne caspia - MHNT Ual- an jongfögel Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Hääfbakern Wikispecies hää en artiikel tu: Hääfbakern


At 7. juarhunert föör Krast begant mä't juar 700 f.Kr. an häält mä't juar 601 f.Kr. ap.


At 6. juarhunert föör Krast begant mä't juar 600 f.Kr. an häält mä't juar 501 f.Kr. ap.


At 5. juarhunert föör Krast begant mä't juar 500 f.Kr. an häält mä't juar 401 f.Kr. ap.


At 4. juarhunert föör Krast begant mä't juar 400 f.Kr. an häält mä't juar 301 f.Kr. ap.


At 9. juarhunert föör Krast begant mä't juar 900 f.Kr. an häält mä't juar 801 f.Kr. ap. Sant at 9. juarhunert f.Kr. woort at greks alfabeet brükt.


At Hääfkub, (fe.) heefkub, (mo.) hålifoomen, heefkub, månteldreeger (Larus marinus) hiart tu at fögelfamile faan a Kuben (Laridae). Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Hääfkuben Wikispecies hää en artiikel tu: Hääfkuben


blinj tekst


16. Janewoore : Iarst grat mandränke.


At "Iarst Grat Mandränke" wiar en swaar sturemflud maden Janewoore 1362. A 16. Janewoore san flook diker breegen, so dat en graten dial faan Nuurdfresklun onergingen as: Rungholt an sööwen sarkspalen uun a Eedomshiird. Auerblewen san Ual-Nuurdstrun an a Halgen. Bi a hialer Nuurdsiaküst skel 50. bit 100.000 minsken amkimen wees. Di 16. Janewoore as efter poop Marcellus I näämd, sodenang het det flud uk Marcellusflud. Auer al ans üüb en 16. Janewoore uun't juar 1219 en swaar sturemflud auer a küst räänd, wiar't uun't juar 1362 al det Ööder Marcellusflud. Bi't Iarst Marcellusflud as en graten dial faan Waastfresklun onergingen, an a Zuiderzee as entstenen, huar daalang at IJsselmeer as. Di nööm stäänt uk för en ööder swaar sturemflud, at Ööder Grat Mandränke uun't juar 1634. Diar san Nuurdstrun an Pelwerem ütjenööder rewen wurden an at Eedomshiird ging oner. Sturemflud


1634 wiar det fjauer-an-dörtigst juar faan det 17. juarhunert. 11. Oktuuber : Ööder grat mandränke


Tu Nordfraschlönj hiire tiin hålie, nåån, eentlik san et mån nüügen, dan jü iin as ål loonfååst wörden. Ouers jü håt nuch likes Hamburjer Håli. En håli as wat apårtis, dan et as en luurlatj ailönj, wat oofting ai maner as 40 tooche önjt iir blånk stoont. Dåt säit huum, wan e "Blånke Hans" ouer e hiilj håli fårt, ap tu e wärwe krüpt an wilms uk inönj e hüsinge låpt. Ouers di kamt uk ai sani önjluupen, an di as uk ai seeft. Wan e storm ai höölt an wöölt, dan koon huum uk tu fötjs besäke. Ouers suk schal huum uler åliine düünj, ouers önj en füli ma en fäärer, wat gödj beschiis wiitj. Dåt flåch an äiwen wåt ma da maning priile koon fårlik weese! Iirtids såch en håliwärw sü üt: En feeding ma dränkwååder läit önj e mal foon e wärw. Aw jüdeer wärw lade lunge rae foon dise. Dåt wus iir et bråning/iiljing for da hålimanschne an wörd üt küschit an strai mååged an smiitj en gouen hatj ouf. Sunt 1961 hül et ålgemiin dise-måågen ap, dan e hüsinge füngen eefter e stormflödj foon 1962 moderne oune. Da naie hüsinge san foole huuger an stääwier


At Ööder Grat Mandränke of Burchardiflud wiar en swaar sturemflud uun a naacht faan a 11. tu a 12. Oktuuber 1634. Hat hää swaar skaaser uunracht bi't Nuurdsiaküst tesken Ribe an Brunsbüttel. Diar skel 8.000 bit 15.000 minsken bi amkimen wees. Fööraal Nuurdfresklun as swaar draapt wurden, üüb't hualeweilun Eidersteed an grat dialen faan Ual-Nuurdstrun san onergingen. Sant di tidj san Nuurdstrun an Pelwerem nimer weder ferbünjen wurden. Tesken jodiar tau eilunen ferlääpt daalang en jipen waasstruum, a Heewerstruum. Hör nööm hää det flud efter baskoop Burkhard von Würzburg. Di 14. Oktuuber a san nöömdai. Ual-Nuurdstrun üüb en koord faan 1662 Wat faan Ual-Nuurdstrun daalang noch auer as Iarst Grat Mandränke


Iarst grat mandränke (1362) Ööder grat mandränke (1634)


Iarst Marcellusflud Ööder Marcellusflud


At Iarst Marcellusflud wiar en grat sturemflud de 16. Janewoore 1219. Uun det sturemflud wurd dialen faan a nuurd faan a Neederlunen faan nü an a gebiiten am't Süüdersia auerfludet. Det wiar efter a hilig Marcellus I., baskop faan Room faan 307 tu 309, neemd, auer dat det san teenkdai wiar. Det as det iarst grat sturemflud bi a Nuurdsia, huar at en beracht faan uugtjüügen faan jaft. Een uugtjüüg wiar Emo faan Witewierrum (1170-1237), di leeder abt faan't kluaster uun Witewierrum bi Groningen wurd. Hi beracht uun det Chronicon abbatum in Werum, dat en süüdwaastwinj, wat haiel broocht, tu en sturem wurd. Det lep uun a naacht bi folmuun üüb nuurdwaast am, at jeew grat auersweemingen, wat a diker auerstiigd an a hüsing wechspääld. Efter en beracht uun det Seksisk Wäältkroonik (twesken 1225 an 1275 skrewen) stoorew amanbi 36.000 lidj. Efter a Analen faan Colmar (uk uun det 13. juarhunert skrewen) stoorew 50.000 lidj. Fööraal wiar Waastfresklun swaar bedraapt. At sturemflud maaget en sunwaal, wat twesken a Nuurdsia an a Süüdersia sted, tunant. Hög krooniken faan det 16. juarhunert maaget a sturem för't skeeben faan a Jadebusen feroontwurdelk. Ööder Marcellusflud


16. Janewoore : Iarst Marcellusflud ünbekäänd dootem : Christoph I. (Denemark) († 1259)


Florenz as en stää önj Itaalien. E stää läit önjt norden foon Toskaana. Dåt heet 367.150 inboogere (2022). Dåt as diilj foon e Metropolitanstää Florenz. Italy: Regions and Major Cities, citypopulation.de


Jü Europäisch Unjoon unti EU internasjonåål mååsttid EU, as en internasjonåål organisasjoon, jü bestoont üt europäische stoote. Jü originool unjoon as 1992 grünläid eefter di fertråch foon Maastricht. Jü unjoon ås jü nü as, as basiird aw e fertråch foon Nice (feebruaar 2003). Jü Europäisch unjoon heet 447 milion önjboogere (2020), än en gebiit foon 4.233.262 km2. 1957 onertiikneden Bälgien, Frånkrik, Itaalien, Luksemborj, e Neederlönje än dåt Bundesrepubliik Tjüschlönj en oufkaamen önj Room, wat dåt Europäisch Wirtschapsgemiinschap (EWG) än en toolunioon grünläid. 1973 Dånmark, dåt Feriind Kiningrik än Irlönj wörden lasmoote. 1981 wörd Griikenlönj lasmoote, dan wörden 1986 uk Spaanien än Portugal lasmoote. Dåt Tjüsch Demokraatisch Republiik wörd 1990 lasmoot, as et een diilj foon dåt widerferiind Tjüschlönj wörd. Dåt EWG wörd dåt Europäisch Unjoon eefter en oufkaamen önj Maastricht önjt iir 1992. Da näiste lönje, wat lasmoote wörden, wjarn Ååstenrik, Finlönj än Swärik (1995). Dåt grutst ütwidering wus önj't iir 2004, as tiin stoote (Estlönj, Letlönj, Litauen, Malta, Poolen, Tschechien, Sloweenien, e Slowakäi, Ungarn än Zypern) lasmoote wörden. 2007 wörden Bulgaarien än Rumäänien lasmoote. Di naist lasmoot wus Kroatien, wat 2013 dåt EU baiträtj. Sunt 1957 treese tou lönje foon dåt EWG/EU üt: Gräinlönj (1985, eefter en följksoufsteeming önj't


A Hünjer (Canidae) san en famile faan Tetjdiarten (Mammalia) an hiar tu a Ruuwdiarten (Carnivora). Atelocynus Atelocyon microtis Wulwer (Canis) Canis adustus Canis anthus Gulschakaal (Canis aureus) Canis dirus (†) Kojoot (Canis latrans) Wulew (Canis lupus) Dingo (Canis lupus dingo) (Hüs)hünj (Canis lupus familiaris) Weederhünj Ruad Wulew (Canis rufus) Canis mesomelas Canis simensis Cerdocyon Cerdocyon thous Chrysocyon Chrysocyon brachyurus Cuon Cuon alpinus Dusicyon (†) Dusicyon australis Lycalopex L. culpaeus, Andenschakaal L. fulvipes, Darwinfoos L. griseus, Grä andenfoos, Patagoonisk foos, Chilla L. gymnocercus, Pampasfoos L. sechurae, Sechurafoos L. vetulus, Brasiliaans foos Lycaon Lycaon pictus Nyctereutes Nyctereutes procyonoides Speothos Speothos venaticus Otocyon Otocyon megalotis Urocyon Urocyon argenteus Urocyon littoralis Foosen (Vulpes) Vulpes bengalensis Vulpes cana Vulpes chama Vulpes corsac Vulpes ferrilata Vulpes pallida Vulpes rueppelli Polaarfoos (Vulpes lagopus, =Alopex lagopus) Vulpes macrotis Vulpes velox Ruad Foos (Vulpes vulpes) Fenek (Vulpes zerda) Commonskategorii: Hünjer – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Hünjer


1961 wiar det ian-an-söstigst juar faan det 20. juarhunert. 01. Oktuuber: Britisk Kameruun wurd suweeren. 01. Mei * Maike Hauschildt 04. August: Barack Obama, 44. president faan Ameerikoo. 04. Janewoore: Erwin Schrödinger, füüsiker (* 1887)


Swaampen (lat. Fungi) san en rik (lat. Regnum) faan a biologii an hiar tu a eukariooten. Miast seenk wi am hünjmotsen, diar hiar oober uk noch en hiale rä ööder slacher tu a swaampen. Ascomycota, Basidiomycota (= Dikarya) Glomeromycota Öödern: Blastocladiomycota, Chytridiomycota, Cryptomycota, Entomophthoromycota, Microsporidia, Monoblepharidomycota, Neocallimastigomycota Hünjmotsen (Agaricomycetes) Agaricales Agaricaceae Champignons (Agaricus) Guardchampignon (Agaricus campestris) Foosförter (Bovista) Foosfört (Bovista plumbea) Blakswaampen (Coprinus) Coprinus comatus Amanitaceae Amanita Fleegenswaamp (Amanita muscaria) Green Knolamanit (Amanita phalloides) Hymenogastraceae Galerina Galerina marginata Omphalotaceae Lentinula Shiitake (Lentinula edodes) Strophariaceae Stookswaampen (Kuehneromyces) Kuehneromyces lignicola Kuehneromyces mutabilis Boletales Boletaceae (Boletus) Stianswaamp (Boletus edulis) Cantharellales Cantharellaceae (Cantharellus) Höönkum (Cantharellus cibarius) Polyporales Fomitopsidaceae Buumswaampen (Fomitopsis) Fomitopsis betulina, Birkenswaamp Eurotiomycetes, skemel Eurotiales Trichocomaceae Penicillium Penicillium camemberti, diar woort Camembert sees mä maaget Penicillium chrysogenum, diar woort det medesiin Penitsiliin mä maaget Lecanoromycetes Lecanorales Cladoniaceae Cladonia Rendiartmöösk (Cladonia rangiferina) Pezizomycetes Pezizales Morchellaceae Morcheln (Morchella) Morchella esculenta Saccharomycetes Echt Kwegels (Saccharomycetales) Saccharomycetaceae Sokerswaampen (Saccharomyces) Kwegels(öö.) Kweeken(sö.) (Saccharomyces cerevisiae) Sordariomycetes Diaporthales Gnomoniaceae Cryptodiaporthe Cryptodiaporthe populea, befäält at buark faan Papeln Hypocreales Clavicipitaceae Claviceps Meelhurn (Claviceps purpurea) Ophiostomatales Ophiostomataceae Ophiostoma Ophiostoma ulmi an Ophiostoma novo-ulmi, befäält Iipern Ophiostoma piliferum, maaget holt blä. Zygomycetes, skemel Mucorales Mucoraceae, Rhizopodaceae Rhizopus Bruadskemel (Rhizopus stolonifer) Commonskategorii: Swaampen –


Platfasker (Pleuronectiformes) san en order faan fasker. Jo faal troch hör aparte skak üüb. Jo san böös flaak, an trinj bit lingelk. Bias uugen san üüb a salew sidj. Pleuronectoidei Achiropsettidae - Bothidae - Citharidae - Paralichthyidae - Pleuronectidae (Skolen) - Poecilopsettidae - Samaridae - Scophthalmidae (Stianboten) Psettodoidei Psettodidae Soleoidei Achiridae - Cynoglossidae - Soleidae (Tonger) Skolen (Pleuronectidae) Hippoglossus Heilbot (Hippoglossus hippoglossus) Limanda Sunskol (Limanda limanda) Platichthys Bot (Platichthys flesus) Pleuronectes Skol (Pleuronectes platessa) Stianboten (Scophthalmidae) Scophthalmus Stianbot (Scophthalmus maximus) Tonger (Soleidae) Solea Tong (Solea solea) Commonskategorii: Platfasker – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Platfasker Platfasker üüb Fishbase.org (ingelsk)


(fe.) 1980 wiar det tachentigst juar faan det 20. juarhunert. At juar wiar en skregeljuar an begand mä'n Teisdai uun de Gregoriaans kalender. (mo.) 1980 wus dåt tachtentist iir foon dåt 20. iirhunert. (hf.) 1980 waos dat tachendist iir foon dat 20. iirhonert. 30. April: Beatrix woort könangin faan a Neederlunen. 19. Jüüle-3. August: 22. Olympisk Somerspalen wiar uun Moskau. 04. Nofember: Presidentskapswool uun dön Ferianigt Stooten: wool faan Ronald Reagan tu a president. 12.-14. Nofember: Det ameerikoons rümsond Voyager 1 floog at planeet Saturnus föörbi. 21. Febrewoore: Jigme Khesar Namgyel Wangchuck, köning faan Bhuutaan. 26. Jüüle: Jacinta Ardern, 40. premier-minister faan Nei-Sialun. 22. Febrewoore: Oskar Kokoschka, uasterriks konstmooler an dachter (* 1886) 18. Marts: Erich Fromm, tjiisk-US-ameerikoons psüchoanalüütiker, filosoof an sosiaalpsücholoog (* 1900) 15. April: Jean-Paul Sartre, fraansöösk filosoof an skriiwer (* 1905) 04. Mei: Josip Broz Tito, president faan Juugoslaawien (* 1892) 13. Jüüle: Seretse Khama, iarst president faan Botsuana (* 1921) 24. Jüüle: Peter Sellers, britisk schauspeler (* 1925) 07. Nofember: Steve McQueen, ameerikoons schauspeler (* 1930) 08. Deetsember: John Lennon, britisk muusiker (* 1940)


Wat menst dü? Moonk, en mäfulger faan en religioon Blä moonk, di fögel Luke uk diar: Munkmēsk


Johann Emil Frank waar ön di 22. Februwaari 1932 iin ön sin Grootaalerns Hüs ön Weesterlön üp Söl' bēren. Ön di 19. Janiwaari 2023 es hi sterewen. Sin Aalern wiar Marie Sofie, bēren Momsen fan Horsbel, en Ludwig Heinrich Fran(c)k. Marie snaketi Frasch en Ludwig Sölring, sa wukseti Johann en sin Sester Hannelore me Platdütsk fan Aalern`s Sir en me Sölring fan Mootji en Gooki´s Sir āp. Üs hi 1957 friiti, kām me sin Wüf Monika, bēren Zachariasen, Sölring weđer üs Mooterspraak iin ön´t Hüs. Jat fing fjuur Jungen: Uwe, Maike, Jens en Corneelis. Johann Frank es Snetjermaister. Hi wiar ön di Magistrat en " Stadtvertreter" fan Weesterlön. Aur tiin Jaaren lung höl hi di Prötji bi di Biiki fan Weesterlön. Johann Frank heer 2006 "Di fjuur Evangelien" tö Söl'ring aurset. Ön't Jaar 2006 fing hi di C.P.Hansen-Pris.


(fe.) 1932 wiar det tau-an-dörtigst juar faan det 20. juarhunert. At juar wiar en skregeljuar an begand mä’n Freidai uun de Gregoriaans kalender. 10. April: Öler woolgung faan at presidentskapswool uun Tjiisklun: welerwool faan Paul von Hindenburg tu a president. 20. Mei: Engelbert Dolfuss wurd kansler faan Uasterrik. 20. Jüüle: Heinrich Thon wurd boowerpresident faan det Sleeswich-Holstian Prowins. 30. Jüüle-14. August: Tjiinst Olympisk Spalen faan’t naitidj wiar uun Los Angeles. 8. Nofember: Presidentskapswool uun dön Ferianigt Stooten: wool faan Franklin Delano Roosevelt tu a president. 22. Febrewoore/Februwaari Johann Frank Edward Kennedy, US-ameerikoons poliitiker († 2009) 24. Michel Legrand, fransöösk komponist († 2019) 29. Nofember: Jacques Chirac, president faan Frankrik († 2019) 07. Janewoore: André Maginot, fraansöösk poliitiker (* 1877) 10. Biikenmoune: Edgar Wallace, änglisch schriwster (* 1875) 07. Marts: Aristide Briand, fraansöösk minister-president (* 1862) 07. Mei: Paul Doumer, fraansöösk president (* 1857) 24. Deetsember: Eyvind Alnæs, noorweegs komponist (* 1872)


Hüsem as en stää önj e Kris Nordfraschlönj (Slaswik-Holstiinj), deer booge amenbai 22.000 manschne. di Gräine Küstwäi gungt dör e stää. Stäädiile: Hälbel (Halebüll) Hukensbel (Hockensbüll) de Lün (Lund) Kilsborj (Kielsburg) Naistää (Neustadt) Porekuuch (Porrenkoog) Rööms (Rödemis) Schööbel (Schobüll) Träimeelne (Dreimühlen) ...än oudere. 1362 heet e "Grote Mandränke" wide diile foon e küst ouerspäild. Dåt lönj wörd ütenouderraawen, ailönje san fersünken, loonsträäge wörden uner wååder seet än Hüsem wörd ouer nåcht tu en huuwenstää. Da Hüsemer hääwe et njüted än måågeden en mårktplåts. Woore köö diräkt foon widwäche stäänge awt schap eefter Hüsem transportiird wårde.(1409) Hüsem heet en stääferordnedkoleegium. Jü CDU än FDP heet en frakschoonsgemiinschap. Bürgermäistere Martin Kindl (CDU; sunt 2018) Ferianagt Könangrik Kidderminster önj Worcestershire, Ainglönj, Grutbritanien, sunt 1977. Sjiisklun Heiligenstadt önj Tüüringen, sunt 1990. Poolen Trzcianka (Schönlanke) önj Poolen, sunt 1961. Denemark Gentofte önj dåt Dånsch, sunt 1982. Önj Hüsem drååwe trii boonsträke: (1) e Marschboon, wat Weesterlönj aw Sal än Tuner önjt Dånsch ma Elmshorn önj e Kris Pinnebärj ferbant, (2) e Boonsträke Hüsem-Båd St. Peter-Urdem, wat dört huulewailönj Ääderstää kjart, än (3) e Boonsträke Hüsem-Kiil, wat dör e stääse Slaswik än Rendsborj tu e ååstküst foon Slaswik-Holstiinj kjart. Nicolaus-Bruhns-Chor (sunt 2018) Theodor-Storm-Hüs wus Theodor Storm


Daans (Beeter: Dat Daansin, kumt fan italieensk danza, jialer, ualhhoogdütsk Uurt: laikan/laikin) es en Uurt fuar dit, wan en Mensk eeđer Musik ön di Gang es. Dat Daansin es en Rituaal, en Brükdom en uk en Aart fan Konst, wat wat weeget. Hat jeft uk Mensken wat jaar Jil me des Konst fortiini, en üđer nem dit üs jaar Sportaart. Di Dochters en uk di Haurdochters keen dat Daansin üs en Terapii, hurfan di Mensken dit beeter gung skel. Masi Mensken daansi, aurdat di forskelig Saaken ek sii ken, en da nem di dat Daansin üs jaar Uurter. Masi Mensken "ventiliari" uk, wan ja truurig of ārig sen. Des ken help, sa üs dit uk bi Musik es, wan di diarfuar maaket of önjert uur. Em skel diarbi man ek auriit en let dit weđer, dat em jit liirt, me di Swaarhairen klaartökum, wan dit wat lechter giar. Üs em al lees kür, uur fuar forskeligst Grünen daanset, en wan dit bluat töögen Lüngwiil es. Wan Wüfhaur en Karming, wat töhop lewi, daansi, da dö di des fuar't Miist fuar jam tö weegi, dat ja töhop wiis wel. Daansin ken uk brükt uur, wan di üđer wat muar Lest haa


Nicolas Sarkozy (Nicolas Paul Stéphane Sárközy de Nagybócsa, tuläid 28 januaar 1955 önj Paris) as en frånsch politiker än foon 2007 bit 2012 wus hi president foon Frånkrik än koföörst foon Andorra. Foon 7 moi 2002 bit 31 märts 2004 än foon 2 juuni 2005 bit 26 märts 2007 wus hi innenminister foon Frånkrik. Önjt tweed huulew iir 2008 wus hi formoon foon di Europäiske Rädj. Sarkozy san taatje köm üt Ungarn än sin mam üt Frånkrik, ouers di taatje foon sin mam köm üt Griichenlönj. Hi heet twäär brouderne än tou huulewsösterne. Presidente foon Frånkrik (Füft Räpubliik): Charles de Gaulle (1959-1969), Georges Pompidou (1969-1974), Valéry Giscard d'Estaing (1974-1981), François Mitterrand (1981-1995), Jacques Chirac (1995-2007), Nicolas Sarkozy (2007-2012), François Hollande (2012-2017), Emmanuel Macron (2017-). Commons: Nicolas Sarkozy – Soomling foon bile än filme


At Schleswig-Holstein as en auto- an pasajiirdamper faan a W.D.R. Commonskategorii: Schleswig-Holstein IV – Saamlang faan bilen of filmer Damper Uthlande V Norderaue_(Damper) Voith-Schneider-Uundrift


19,188 artiikle jeeft dåt önj't Nordfriisk Wikipedia. 46 Kategoriie jeeft dåt önj't Nordfriisk Wikipedia. Hü schal Dan nai artiikel hiitje? Oudere Wikimedia Projekte


Wat menst Dü? Drachten (stääd) uun Waastfresklun A kluader Fering dracht Sölring Dracht


A Hüssparag, Sparag, (mo.) hüsspåri, gra spåri (Passer domesticus) as en sjongfögel an hiart tu at fögelfamile faan a Sparger (Passeridae). Sparger bi't baasin uun sun. Aier faan Passer domesticus domesticus Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Hüssparger Wikispecies hää en artiikel tu: Hüssparger


Wat menst Dü? Swaampen (Fungi), huar uk a hünjmotsen an skemel tu hiar. Swaampen (Porifera), en stam faan weederdiarten. Swaampen (Porifera)#Baaseswaamp, tu sauen. Swaamp (Stellaria) (Stellaria media), det plaant uun't famile faan a neegelken.


At Fasaan, (mo.) fasaan, fasoon (Phasianus colchicus) as en fögel uun't fasaanenfamile Phasianidae. Fasaan, en han. Ai faan Phasianus colchicus Knookenbau Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Fasaanen Wikispecies hää en artiikel tu: Fasaanen


A Swaampen (Porifera) san en stam faan diarten an lewe uun't weeder, a miasten uun saaltweeder. Diar jaft at wel 7.500 slacher faan. Jo san tesken 3 mm an 3 m grat. Klas: Calcarea Onerklasen: Calcaronea – Calcinea Klas: Demospongiae Onerklasen: Heteroscleromorpha – Keratosa – Verongimorpha Klas: Hexactinellida Onerklasen: Amphidiscophora – Hexasterophora Klas: Homoscleromorpha Order: Homosclerophorida Di apbau faan swaampen skeelt efter trii münstern: A. Ascon münster B. Sycon münster C. Leucon münster Natuurswaamp tu renskin Neimuudis syntheetisk swaamp Commonskategorii: Swaampen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Swaampen


A Hünjmotsen san en klas faan Swaampen (Fungi). Jo haa miast en staal an en "mots". Agaricales - Amylocorticiales - Atheliales - Auriculariales - Boletales - Cantharellales - Corticiales - Geastrales - Gloeophyllales - Gomphales - Hymenochaetales - Hysterangiales - Jaapiales - Lepidostromatales - Phallales - Polyporales - Russulales - Sebacinales - Stereopsidales - Thelephorales - Trechisporales Agaricales Agaricaceae Champignons (Agaricus) Guardchampignon (Agaricus campestris) Foosförter (Bovista) Foosfört (Bovista plumbea) Blakswaampen (Coprinus) Coprinus comatus Amanitaceae Amanita Fleegenswaamp (Amanita muscaria) Green Knolamanit (Amanita phalloides) Hymenogastraceae Galerina Galerina marginata Omphalotaceae Lentinula Shiitake (Lentinula edodes) Strophariaceae Stookswaampen (Kuehneromyces) Kuehneromyces lignicola Kuehneromyces mutabilis Boletales Boletaceae Boletus Stianswaamp (Boletus edulis) Cantharellales (Cantharellaceae) Hydnaceae Cantharellus Höönkum (Cantharellus cibarius) Polyporales Fomitopsidaceae Buumswaampen (Fomitopsis) Fomitopsis betulina, Birkenswaamp Commonskategorii: Hünjmotsen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Hünjmotsen


At Hüsswaalk, (mo.) bousemswulk, -swoolk (Hirundo rustica) hiart tu at fögelfamile faan a Swaalken (Hirundinidae). Jöönkin uun't nääst. Aier faan Hirundo rustica Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Hüsswaalken Wikispecies hää en artiikel tu: Hüsswaalken


At list faan ISO 3166-2-Codes för Moldawien wiset di code för autonome Region Gagausien, die Region Transnistrien, die 32 Rajone und drei Städte. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Moldawien MD), di ööder as di code för die Region, Stadt, oder Rajon. Di code as mä di Newsletter II-2 faan a 30. Jüüne 2010 (PDF) feranert wurden. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk) ISO 3166-2 Luncodes ISO 3166-1 Luncodes uun domainnöömer


Moldaawien of uk Moldau (Republica Moldova) as en banenstoot uun Süüduasteuroopa. Uun't waasten leit Rumeenien, uun't nuurden, uasten an süüden leit a Ukraine. Dön tjiin gratst steeden uun't lun san: Autonoom teritoorium: Gagausien. Munisipaliteeten: Bălți, Chișinău. Distrikten: At lun wiar twesken 1918 an 1940 an twesken 1941 an 1944 üs Besaraabien dial faan Rumeenien. Do wurd det üüs det Moldaawisk SSR dial faan't Sowjetunioon. Det wurd 27. August 1991 suwereen. Transnistrien Commonskategorii: Moldaawien – Saamlang faan bilen of filmer Wikimedia Atlas: Moldaawien – Geograafisk an histoorisk koorden Amt für Statistik der Republik Moldau: Offizielle Homepage, (moldauisch, engl.). UN Human Development Report, (engl.). Moldova, citypopulation.de Moldova: Administrative Division, citypopulation.de 47.2528.516666666667Koordinaaten: 47° N, 29° O


Efter't taksonomii faan a biologii wurd a Fasker (Pisces) uun tau "rän" faan diarten iindiald: Bianfasker (Osteichthyes) Graselfasker (Chondrichthyes) Ei tu a Fasker hiar a "Tjaapluasen" (Cyclostomata) of (Agnatha), uk wan's so ütjsä: Njügenuugen (Petromyzonta of uk Petromyzontida) Slimialer (Myxinoidea) Commonskategorii: Bianfasker – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Bianfasker Commonskategorii: Graselfasker – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Graselfasker Commonskategorii: Fasker – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Fasker


At list faan ISO 3166-2-Codes för Bosnien an Herzegowina wiset di code för tau loonsdialen, ään distrikt an 10 kantoonen. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Bosnien an Herzegowina BA), di ööder as di code för di loonsdial, distrikt of kantoon. Di code as mä di Newsletter II-2 faan a 30. Jüüne 2010 (PDF) feranert wurden. E Entität K Kondominium der beiden Entitäten A kantoonen hiar tu't föderatjuun Bosnien an Herzegowina. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk) ISO 3166-2 Luncodes ISO 3166-1 Luncodes uun domainnöömer


Bosnien an Hertsegowina (serbokroatisk Bosna i Hercegovina/Босна и Херцеговина, kurt BiH/БиХ) as en stoot uun Süüduasteuroopa. Uun't uasten leit Serbien, uun't nuurden, waasten an süüdwaasten Kroaatien an uun't süüduasten Montenegro. Sant at aanj faan a bürgerkriich 1995 jaft at tau regiuunen, diar muar of maner autonoom lewe: at Föderatsion Bosnien an Hertsegowina an at Republika Srpska, diartu komt noch di Brčko-Distrikt. A minsken uun Bosnien an Hertsegowina het Bosniern. Man det san dach trii fulken: Bosniaken, Kroaten an Serben. Kroaten an Serben san katuulsk, an Bosniaken san moslems. Bosnien, Hertsegowina an Serbien, iar det Osmaansk Rik jo lunen uun 15. juarhunert auerfool. Bosnien uun't 19. juarhunert (laachtgüül). Bosnien an Hertsegowina uun't juar 1878. Bosnien an Hertsegowina üs dial faan Jugoslawien faan 1945 bit 1992. Efter 1990 fool det lun Jugoslawien ütjenööder. A 1. Marts 1992 stemet a iinwenern för en aanjen, suwereenen stoot, di uk uun April 1992 gudkäänd wurden as. Man a Serben haa diar ei mämaaget, auer jo det lun ei apdial wul. So kaam't tu en trii juar lungen kriich tesken Serben, Kroaten an Bosniaken. Di 14. Detsember 1995 ging di kriich mä det Ufkemen faan Dayton tu aanj. Daalang as Bosnien an Hertsegowina en diald lun,


Leonardo da Vinci (* 15. April 1452 uun Anchiano bi Vinci; † 2. Mei 1519 uun't herenhüs Clos Lucé, Amboise, eegentelk Leonardo di ser Piero, toskanisk uk Lionardo) wiar en italjeensken geliarten, filosoof an konstler. Hi as fööraal troch sin bil Mona Lisa bekäänd. Commonskategorii: Leonardo da Vinci – Saamlang faan bilen of filmer


14. Mei: Danjong wurd köning faan det Joseon Köningrik uun Korea. 15. April: Leonardo da Vinci († 1519) Mei (of 10. Jüüle 1451): Jaakob III., köning faan Skotlun († 1488) 02. Oktuuber: Richard III., köning faan Ingelun († 1485) 14. Mei: Köning Munjong faan det Joseon Köningrik uun Korea (* 1414)


1519 wiar det njüügentanjst juar faan det 16. juarhunert. 04. Marts: Hernán Cortés kaam iin uun Meksiko uun. 28. Jüüne: Köning Kaarl I. faan Spanje wurd Kaarl V., keiser faan det Halig Röömsk Rik. 08. Nofember: Hernán Cortés kaam iin uun Tenochtitlán, at hoodsteed faan det Astekisk Rik, uun. 31. Marts: Heinrich II., köning faan Frankrik († 1559) 13. April: Caterina de’ Medici, köningin an reegentin faan Frankrik († 1589) 12. Janewoore: Maximilian I. faan Habsburg, keiser faan det Halig Röömsk Rik (* 1459) 02. Mei: Leonardo da Vinci (* 1452)


A Faskiarn, (mo.) faschoodler, faschjarn, fascharn, (Pandion haliaetus) as en Gripfögel (Accipitriformes) uun't famile faan a Pandionidae. Lachts en faskiarn, rochts en müsensiif. Pandion haliaetus - MHNT Pandion cristatus P. h. carolinensis P. h. haliaetus P. h. ridgwayi (P. h. cristatus = Pandion cristatus) Iarner Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Faskiarner Wikispecies hää en artiikel tu: Faskiarner


Lugo as en stää foon Spanien, bundeslönj Galitsien. Jü stää heet 98.134 inboogere (2015).


Echt Silere (Apium graveolens) as en plaant faan det famile Apiaceae. Enkelt onerslacher wurd tu iidjen brükt. Silerestaang (Apium graveolens dulce) Silereknol (Apium graveolens rapaceum) Silerekrüüs (Apium graveolens secalinum) Silerestaang Silereknol Silerekrüüs Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Echt Silere Wikispecies hää en artiikel tu: Echt Silere


A Iarner of Aarner, (mo.) oodler, jarn san grat gripfögler. Jo san oober nian order of famile faan fögler uun't süstemaatik faan a biologii. Order: Gripfögler (Accipitriformes) Tu't famile faan a Hanjügern (Accipitridae) hiar: Raidiarn (Circus aeruginosus) Gusiarn (Haliaeetus albicilla) Witjhoodet Iarn (Haliaeetus leucocephalus) Haast san Iarn (Hieraaetus moorei) † Tu't famile Pandionidae hiar: Faskiarn (Pandion haliaetus) Gusiarn Raidiarn Faskiarn Bundesfersiinstkrüs


Köömen, of uk bruadkrüüs, seeskrüüs (Carum carvi) as en plaant faan det famile Apiaceae. Hat woort al loong üs gewürts brükt. witj köömen ruad köömen Commonskategorii: Köömen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Köömen


Brükdom es en Uurt fuar Aart en wiis fan di Mensken, wat ön bistemet Plaatsen uuni. Fuar di Identiteet fan jaar Tüs tö weegi, hual ja ön Brüken, Aarten en Wiisen fast. Ja pleegi di Symbooli diarfan, sa üs Drachten of Daansen en bistemet Brüken sa üs dat "Āpseet" of di Biiki. Senerk di Friisen en di Ailönsfriisen dö fuul fuar jaar Brükdom, en diartö jert uk jaar ual Spraak. Brükdom üp Söl


At Gaalrut (Cicuta virosa) as en giftag plaant uun det skööl Cicuta, an hiart tu't famile Apiaceae. Gaalrut Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Gaalruter Wikispecies hää en artiikel tu: Gaalruter


Güül wüfen (Iris pseudacorus) san en plaant faan det famile Iridaceae. Jo kem faan Euroopa bit Waastsibiirien föör. Huar jo waaks Bloos En bong mä siad (MHNT) Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Güül wüfen Wikispecies hää en artiikel tu: Güül wüfen


Feer as en nuurdfresk eilun. At leit tesk Sal, Oomram, Lungnees an a feesteeg an as sowat 86 km2 grat. Üüb Feer wurt fering snaaket. Feer leit tu’t süüduasten faan Sal, tu’t uasten faan Oomrem an tu’t nuurden faan a Haligen. Det as det füftgratst eilun uun Tjiisklun an naistgratst eilun uun det tjiisk dial faan a Nuurdsia. Feer hee aagetanj taarpen. Ap tu 1864 hiart Waasterlunfeer tu Denemark an Uasterlunfeer tu Sleeswich. Mathies Petersen Folkert Arewsten Knud Broder Knudsen (1846-1917), dachter. Ocke Nerong (1852-1909), dachter, diar uun Wraksem bäären wurd. Lorenz Conrad Peters (1885-1949), dachter an histooriker, diar uun Ööwenem bäären wurd. Reinhard Arfsten (1897-1971), dachter. Oluf Braren (1787-1839), konstmooler, diar uun Olersem bäären wurd. Simon Reinhard Bohn (1834-1879), dachter. Stine Andresen (1849-1927), dachter, diar uun Bualigsem bäären wurd. Webcams üüb Feer A wonterköning Bualigsem as dial faan A Wik. Guating as dial faan Njiblem. Hedehüsem as dial faan Wiisem. Tup hee Grat Dunsem an Letj Dunsem 77 lidj. Tup hee Grat Dunsem an Letj Dunsem 77 lidj. Klantem as dial faan Olersem. Taftem as dial faan Olersem.


At Teeruus of uk Marin-Wolmers-Tee (Achillea millefolium) as en plaant uun't famile Asteraceae. A. millefolium millefolium mä witj bloosen A. millefolium sudetica mä brons bloosen Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Teeruusen Wikispecies hää en artiikel tu: Teeruusen


Snoot (Capsella bursa-pastoris) as en plaant faan det Krüsbloosen-famile Brassicaceae. A drüget bleeden wurd uun a medesiin brükt, am at blud bi nöösblääten aptustiiwrin. Diar komt ferlicht di aparte öömrang an fering nööm faan. An wüfen kön det medesiin brük bi auermiatag muunsblääten. Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid Commonskategorii: Snoot – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Snoot


At puutjepaap (Silene latifolia), miast sait am puutjepaapen as en plaant an hiart tu a neegelken (Caryophyllaceae). Silene latifolia - MHNT Bloos A ruter san iar üs siap tu sauen brükt wurden. Commonskategorii: Puutjepaapen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Puutjepaapen


Idaho [ˈaɪdəˌhoʊ] as sunt 1890 en diiljstoot foon da Feriind Stoote. E diiljstoot läit önj't nordååsten foon't lönj. Dåt heet 1.787.065 manschne (2019). E hoodstää foon e diiljstoot as Boise. E Rocky Mountains lade önj't norden än ååsten foon e diiljstoot. Da tiin grutst stääse önj e diiljstoot san: USA: States, citypopulation.de USA: Idaho, citypopulation.de 44.416666666667-114.05Koordinaaten: 44° 25′ N, 114° 3′ W


Neegelken (Caryophyllaceae) san en famile faan bloosenplaanten. Jo kem üüb a hiale welt föör, a miasten oober uun a madel breetjin faan a nuurdelk eerdheleft. At jaft sowat 2200 slacher, fölen san üs guardbluumen bekäänd. Alsineae – Arenarieae – Caryophylleae – Corrigioleae – Eremogoneae – Paronychieae – Polycarpeae – Sagineae – Sclerantheae – Sileneae – Sperguleae Acanthophyllum – Achyronychia – Agrostemma – Allochrusa – Ankyropetalum – Arenaria – Atocion – Augustea – Balkana – Bolanthus – Brachystemma – Bufonia – Cardionema – Cerastium – Cerdia – Chaetonychia – Cherleria – Colobanthus – Cometes – Corrigiola – Cyathophylla – Dianthus – Diaphanoptera – Dicheranthus – Dichodon – Drymaria – Drypis – Eremogone – Eudianthe – Facchinia – Graecobolanthus – Gymnocarpos – Gypsophila – Habrosia – Haya – Heliosperma – Herniaria – Heterochroa – Holosteum – Honckenya – Illecebrum – Krauseola – Lepyrodiclis – Loeflingia – Lychnis – Mcneillia – Mesostemma – Microphyes – Minuartia – Minuartiella – Moehringia – Moenchia – Mononeuria – Myosoton – Odontostemma – Ortegia – Paronychia – Pentastemonodiscus – Petroana – Petrocoptis – Petrorhagia – Philippiella – Phrynella – Pirinia – Plettkea – Pollichia – Polycarpaea – Polycarpon – Polytepalum – Psammophiliella – Psammosilene – Pseudocherleria –


Henk an Höön as en bloosenplaant an hiart tu't famile faan a Bongfrüchten (Fabaceae). Bloos Commonskategorii: Henk an Höön – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Henk an Höön


Hingstkralen, (sö.) Böderkrölen (Taraxacum) san en plaantenskööl an hiar tu't famile faan a Kurewbloosen (Asteraceae). Jo wurd lacht mä slacher faan a sköölen Hypochaeris an Leontodon ferwakselt. Commonskategorii: Hingstkralen (Taraxacum) – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Hingstkralen (Taraxacum)


Hingstkralen het flook plaantenslacher uun a sköölen: Hingstkralen (Taraxacum) Hingstkralen (Leontodon) Hingstkralen (Hypochaeris)


Hingstkralen (Leontodon) san en plaantenskööl uun't famile faan a Kurewbloosen (Asteraceae). Hör slacher wurd lacht mä soken faan a sköölen Hypochaeris an Taraxacum ferwakselt. L. anomalus – L. apulus – L. asperrimus – L. balansae – L. berinii – L. biscutellifolius – L. boryi – L. bourgaeanus – L. caucasicus – L. crispus – L. djurdjurae – L. dubius – L. eriopodus – L. farinosus – L. filii – L. friasi – L. graecus – L. grassiorum – L. hellenicus – L. hirtus – L. hispidus – L. hyoseroides – L. incanus – L. intermedius – L. kotschyi – L. kulczynskii – L. libanoticus – L. longirostris – L. maroccanus – L. oxylepis – L. pinetorum – L. pitardii – L. rigens – L. rosanii – L. saxatilis – L. siculus – L. stenocalathius – L. tenuiflorus – L. tingitanus – L. tuberosus Leontodon saxatilis Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Hingstkralen (Leontodon) Wikispecies hää en artiikel tu: Hingstkralen (Leontodon)


A Iigler (Erinaceidae) san en famile faan tetjdiarten mä 25 slacher. Onerfamile Erinaceinae Atelerix Erinaceus E. amurensis E. concolor Brünbük (Erinaceus europaeus) Witjbük (Erinaceus roumanicus) Hemiechinus Mesechinus Paraechinus Onerfamile Galericinae Echinosorex Hylomys Neohylomys Neotetracus Podogymnura Commonskategorii: Iigler – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Iigler


Hingstkralen (Hypochaeris) san en plaantenskööl uun't famile faan a kurewbloosen (Asteraceae). Jo slacher wurd wurd lacht mä soken faan a sköölen Leontodon an Taraxacum ferwakselt. H. acaulis – H. achyrophorus – H. alba – H. albiflora – H. angustifolia – H. apargioides – H. arachnoides – H. arenaria – H. argentina – H. balbisii – H. caespitosa – H. catharinensis – H. chillensis – H. chondrilloides – H. chubutensis – H. ciliata – H. clarionoides – H. claryi – H. crepidioides – H. cretensis – H. cryptocephala – H. cupressorum – H. deserticola – H. echegarayi – H. elata – H. eremophila – H. eriolaena – H. facchiniana – H. foliosa – H. gardneri – H. gayana – H. glabra – H. glabrata – H. graminea – H. grandidentata – H. grisebachii – H. hispidula – H. hohenackeri – H. incana – H. laciniosa – H. laevigata – H. leontodontoides – H. lessingii – H. lutea – H. maculata – H. megapotamica – H. melanolepis – H. meyeniana – H. microcephala – H. montana – H. mucida – H. nahuelbutae – H. neopinnatifida – H. oligocephala – H. palustris – H. pampasica – H. parodii – H. patagonica – H.


Kurewbloosen (Asteraceae of uk Compositae) san en grat plaantenfamile uun det order Asterales. Amanbi 10% faan aal a bloosenplaanten (Magnoliopsida) san kurewbloosen. Diar hiar sowat 24.000 plaantenslacher tu an jo kem üüb a hiale welt föör. Asteroideae – Barnadesioideae – Carduoideae – Cichorioideae – Corymbioideae – Famatinanthoideae – Gochnatioideae – Gymnarrhenoideae – Hecastocleidoideae – Mutisioideae – Pertyoideae – Stifftioideae – Wunderlichioideae Achillea Teeruus, Marin-Wolmers-Tee (Achillea millefolium) Anthemis Kaatkral, Faalsk Kamel (Anthemis arvensis) Boren (Arctium) Grat Bor, Podbleed (Arctium lappa) Letj Bor (Arctium minus) Artemisia Weremk (Artemisia absinthium) Röökelbosk (Artemisia maritima) Bifut, Grä Jüden (Artemisia vulgaris) Meiruusen (Bellis) Meiruus (Bellis perennis) Bidens Steewelknecht (Bidens cernua) Krüsanteemen (Chrysanthemum) Morgengüül (Chrysanthemum segetum of Glebionis segetum) Riinfreenken, Wiremkrüüs (Tanacetum vulgare, Chrysanthemum vulgare) Cirsium Prüket Fisel (Cirsium vulgare) Dahlien (Dahlia) Elytropappus Nööshurnbosk (Elytropappus rhinocerotis) Gerbera Glebionis Gulbluum (Glebionis coronaria) Sanruusen (Helianthus) Sanruus (Helianthus annuus) Sträruusen (Helichrysum) Sträruus (Helichrysum arenarium) Noopruusen (Hieracium) Letj Noopruus (Hieracium villosum) Grat Noopruus (Hieracium umbellatum) Hingstkralen (Hypochaeris) (Hypochaeris radicata) Kleinia Aabenpualem (Kleinia neriifolia) Hingstkralen (Leontodon) (Leontodon hispidus) Margeriten (Leucanthemum) Margerit (Leucanthemum vulgare) Kamelen (Matricaria) Echt Kamel, Stiremkral(öö.), Störemkral (fe.) (Matricaria recutita of Matricaria chamomilla) Fialkamel (Matricaria inodora of uk Tripleurospermum maritimum inodorum) Strunkamel (Matricaria maritima of uk Tripleurospermum maritimum maritimum) Faalsk


Drachten sen Kluađer, wat di Liren ön bistemet Plaatsen drai fuar tö weegi, dat ja diar itüüs sen. Dit hingt töhop me Folkloori en Brükdom. Hat jeft üp Söl trii forskelig Drachten: En blö Jen, jen es brün, en di Trērst es ruar. Wat üs "Sliiwen" bikeent es, jeft et fuar't Miist gaar ek muar. Di Wüfhaurn drai deling normaalerwiis Bluusen öner jaar Kaarteln. Di Hüüv Di Hüüv ken em sa gur üs ek salev fastfo... (Skelt: Volker Frenzel, syltpicture) ... jü uur me Hiir-Neereln fastmaaket... ..., en da boowen techtbünen. Fan achtern es di Hüüv aliksa biset üs di broket Kaartel. Di Kaartel En broket Kaartel me söngüül en suurt diarbenen. Di Bjenen uur achtern töhopknet. Jir sen di Bluus en di Rok diartö kemen. En Kaartel fan achtern. Dat suurt Tjüch es "smokt". Sawat jit uk Plissée. (Broket) Kaartel fan achtern. Di Brök Di Brök fan fuarn... ... en fan achtern. Di Bröken sen normaalerwiis lik fuar ali Drachten. Rok, Bluus en Skorteldok Di blö Drachten-Rok... ... me di Bluus diarbi... ... en jir uk me Skorteldok. En ual blö Dracht me Püntjerii en Skolerdok, wat bi di Söl'ring Foriining tö biluki es. Skolerdok Ön't Skolerdok sen Bloomen


A Wil Hingst (Equus ferus) as en slach faan a Hingster (Equidae). Al föör auer 5000 juar haa a minsken hingster häälen an tu en Hüshingst (Equus ferus caballus) aptaanj. Diar as man ään onerslach, di noch üs wil hingst täält, an det as a Takhi of Przewalski-Hingst (Equus ferus przewalskii). En öödern onerslach wiar di Tarpan (Equus ferus gmelini of sylvaticus), hi as uun't 19. juarhunert ütjstürwen. Di Sorraia-hingst uun Portugal an det Exmoor-Pony lewe uk noch temelk natüürelk. Aal jo ööder hingster, diar daalang lewe, kem faan Equus ferus caballus uf. E. f. caballus – E. f. przewalskii – † E. f. antunesi – † E. f. arcelini – † E. f. ferus – † E. f. gallicus – † E. f. germanicus – † E. f. latipes – † E. f. piveteaui – † E. f. taubachensis Commonskategorii: Wil Hingster – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Wil Hingster


Iirmiljoone foor diling, sii Eerdtidjääler


A Hingster (Equidae) san en famile faan Tetjdiarten. Aal jo slacher hiar tuup tu ian skööl: Equus. Wil Hingst (Equus ferus) Diar kem aal a hüshingster faan uf. Echt Eesel (Equus asinus) Diar komt di hüseesel faan uf. Asiaatisk Eesel (Equus hemionus) Kiang (Equus kiang) Seebras Gäärslunseebra (Equus quagga) Ään onerslach wiar at Quagga. Beragseebra (Equus zebra) Grevyseebra (Equus grevyi) efter Stephen Budiansky (1997) Commonskategorii: Hingster (Equidae) – Saamlang faan bilen of filmer Commonskategorii: Hingster (Equus) – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Hingster (Equidae) Wikispecies hää en artiikel tu: Hingster (Equus)


Biiki (aa. Biakin, fe. Biikin, mo. Biikebrånen) es en nuurđfriisk Fest. Dit uur tö Piđersinj (21. Februwaari) fiiert. Di Biiki es en Diil fan di "Söl'ring Aart en Wiis", wat üs di Biskriiwing fuar Brükdom bikeent es. Dat Uurt Biiki kumt fan Engelsk beacon of Dütsk Bake. Hat meent sa fuul üs "Teeken", en gurt, leecht Teeken. Piđersinj es jaa di Inj fuar Piđersdai, en katoolsk Fiierdai, wat eeđer di Hilig Petrus (Petri Stuhlfeier, 22. Februwaari) nēmt es. Uk üp di deensk Nuurđsee-Ailönen keent em Pers Awten. Ark Tērp heer en ain Biiki, en trinjom dat Jöl jeft en masi Önerhualing. Ön hok Tērper (üp Aamrem) uur Teaater spölet, sjungen en daanset, en üp Söl' en üp di Stolbarig uur Önspraaken hölen. Achterön jeft et Greenkual tö iit. Al fuar di kristelk Tir haa di Mensken biiket, fuar di Wunterspook tö forjaagin. Ön't 17. en 18. Jaarhönert haa di Ailönsfriisen jaar Tüs faarwel sair, aurdat ja luas skul en Wālfesk fang. Tö des Tir her em ek olterfuul Holt, en sa wiar ditdiar Jöl fuar't Miist ek olter gurt. Deling sen di Jölen wat gurter en ja uur uk muar ön't Benenlön üs bi Strön maaket. Bi delings Biiken uur


Ünpaartuanet Klooksdiarten (Perissodactyla of Mesaxonia) san en order faan tetjdiarten (Mammalia) uun a biologii. Uun't jindial tu paartuanet klooksdiarten haa jo en ünlik taal faan tuaner. Diar san trii familin faan diarten: Nööshurner (Rhinocerotidae) Spassnütjnööshurn (Diceros bicornis) Briadsnütjnööshurn (Ceratotherium simum) Jaawa-Nööshurn (Rhinoceros sondaicus) Pansernööshurn (Rhinoceros unicornis) Sumatra-Nööshurn (Dicerorhinus sumatrensis) Taapiiren (Tapiridae) Flaakluntaapiir (Tapirus terrestris) Beragtaapiir (Tapirus pinchaque) Madelamerikoonsk Taapiir (Tapirus bairdii) Malaiisk Taapiir (Tapirus indicus) Kabomanitaapiir (Tapirus kabomani) Hingster (Equidae) Wil Hingst (Equus ferus), diar komt a hüshingst faan uf. Afrikoonsk Eesel (Equus asinus), diar komt a hüseesel faan uf. Asiaatisk Eesel (Equus hemionus), diar hiart uk di onager tu. Kiang (Equus kiang) Gäärslunseebra (Equus quagga) Beragseebra (Equus zebra) Grevyseebra (Equus grevyi) efter Westheide/Rieger (2004), sidj 503 Commonskategorii: Ünpaartuanet Klooksdiarten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Ünpaartuanet Klooksdiarten Paartuanet Klooksdiarten


Illinois [ˌɪləˈnɔɪ] as sunt 1818 en diiljstoot foon da Feriind Stoote. E diiljstoot läit önj e mal foon't lönj. Dåt heet 12.671.821 manschne (2019). E hoodstää foon e diiljstoot as Springfield. Da tiin grutst stääse önj e diiljstoot san: Illinois heet 102 counties: Kiik uk deer: List foon counties önj Illinois Jo Daviess Stephenson Winnebago Boone McHenry Lake Cook DuPage Kane DeKalb Ogle Lee Carroll Whiteside Rock Island Mercer Henry Bureau Putnam LaSalle Kendall Grundy Will Kankakee Iroquois Ford Livingston McLean Woodford Marshall Stark Peoria Tazewell Fulton Knox Warren Hender- son Hancock Mc Donough Schuyler Adams Brown Cass Mason Menard Logan DeWitt Macon Piatt Champaign Vermilion Edgar Douglas Coles Moultrie Shelby Montgomery Christian Sangamon Morgan Scott Pike Calhoun Greene Jersey Macoupin Madison Bond Fayette Effing- ham Jasper Cumber- land Clark Craw- ford Law- rence Rich- land Clay Marion Clinton St. Clair Monroe Randolph Washing- ton Jeffer- son Wayne Ed- wards Wabash White Hamilton Franklin Perry Jackson Wil- liamson Saline Gal- latin Hardin Pope John- son Union Alexander Pulaski Massac USA: States, citypopulation.de USA: Illinois, citypopulation.de 40.166666666667-89.116666666667Koordinaaten: 40° 10′ N, 89° 7′ W


Pöösdiarten (Metatheria of Marsupialia) san en onerklas faan a Tetjdiarten (Mammalia). At jaft 320 slacher, det san sowat 6% faan a tetjdiarten. Jo ööder 94% san Huuger Tetjdiarten. Ameridelphia Pöösrooten, Oposums (Didelphimorphia, Didelphidae), 110 slacher Müsoposums (Paucituberculata, Caenolestidae), 7 slacher Australidelphia Microbiotheria mä Chiloé-Pöösrooten (Dromiciops), 3 slacher (Euaustralidelphia ?) Pöösmolen (Notoryctemorphia), like molwarper Ruuwpöösdiarten (Dasyuromorphia), flääskfreedern Bandikuts, Pöösdaksen (Peramelemorphia) Kläämpöösdiarten (Diprotodontia), det san a kengeruus, wombats an koalas Commonskategorii: Pöösdiarten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Pöösdiarten


Kläämpöösdiarten san en order faan a Pöösdiarten (Marsupilia). Diar hiar 140 slacher tu. Diar san 11 familin uun trii onerordern: Macropodiformes Moskusrootenkengeruus (Hypsiprymnodontidae) Kengeruus (Macropodidae) Rootenkengeruus (Potoroidae) Phalangeriformes (Posums) Auerfamile:Petauroidea Letj Fläpöösmüsen (Acrobatidae) Grat Fläpöösmüsen (Petauridae) Ringelstörtpöösdiarten (Pseudocheiridae) Slakepöösmüsen (Tarsipedidae) Auerfamile: Phalangeroidea Letj Pöösmüsen (Burramyidae) Klemerpöösdiarten, Kuskusen (Phalangeridae) Vombatiformes Koalas (Phascolarctidae) Wombats (Vombatidae) Commonskategorii: Kläämpöösdiarten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Kläämpöösdiarten


Bandix Friedrich Bonken, uun't ääler Böle näämd (* 18. Mei 1839 üüb A Grööd, † 10. April 1926 uun Foortuft) wiar en skuulmääster an lewet sin jongensjuaren üüb A Nääs an leederhen üüb Oomram. Üs Bandix trii juar ual wiar, skebet hi mä sin aalern faan A Grööd tu Nuurderhörn üüb A Nääs. Diar auernaam sin aalern en büürsteed, diar bit 1963 sted. Bandix san aatj wiar Broder Bonken, büür an uk skuulmääster för a jongen üüb A Nääs. Hi stoorew 1881. Efter't freimaagin wiar Bandix halper bi a skuulmääster uun Enge. Faan 1858 bit 1860 wurd hi tu'n skuulmääster ütjbilet uun't seminaar faan Tondern. 1865 ging'er tu Neebel üüb Oomram an wiar diar skuulmääster an köster. 1892, hi wiar man iarst 53 juar ual, wurd'er panjuniaret, auer hi knaap noch luke küd. Hög juaren leeder wiar hi blinj. Di nööm Böle füng Bandix üüb Oomram, det ment so föl üs unkel. Sin leewent loong strääd'er för a krastelk gluuw an at fresk spriak. Efter sin panjuniarang wiar Böle weder föl üüb A Nääs, ging faan hüs tu hüs an hääl biibelstünjen uf. Hi wost föl biibelsteeden ütj at hood, sodenang küd hi sin stünjen uk üs blinj maan ufhual.


Indiana [ˌɪndiˈænə] as sunt 1816 en diiljstoot foon da Feriind Stoote. E diiljstoot läit önj't ååsten foon't lönj. Dåt heet 6.732.219 manschne (2019). E hoodstää foon e diiljstoot as Indianapolis. Da tiin grutst stääse önj e diiljstoot san: Indiana heet 92 counties: Kiik uk deer: List foon counties önj Indiana USA: States, citypopulation.de USA: Indiana, citypopulation.de 39.933333333333-86.216666666667Koordinaaten: 39° 56′ N, 86° 13′ W


At Informaatik as det wedenskap faan't süstemaatisk aptiaknin, seekrin, ferwerkin an fersjüüren faan informatsion, fööraal det automaatisk ferwerkin mä kompjuutern. Al loong haa a minsken diarauer spikeliaret, hü jo det reegnin ianfacher maage küd. Son Abakus sted uun arke skuul Suanpan of Soroban faan Sjiina Stschoty faan Ruslun Analytical engine faan Charles Babbage, 1822. Hi werket doomools al mä hoolkoorden. Dooten üüb hoolkoorden, 1950 Di iarst digitaalreegner Z3 faan Konrad Zuse, 1941 So rocht kaam det werkin mä informatjuunen uun a gang, üs a dooten digitalisiaret wurden san. Di iarst digitaalreegner, di programiaret wurd küd, baud Konrad Zuse 1941. An auer en reegner bluas "0" an "1" (struum ütj - struum uun) ferstäänt, san programiarspriaken ütjwerket wurden. A iarst spriaken wiar: Fortran, ALGOL, Lisp an COBOL. Uun a 1970er juaren kaam spriaken för PCs ap: BASIC, Pascal, C++, Java, C#, SQL. Daalang jaft at en hialer rä spriaken; för arke brük weder en ööder. Tu en wedenskap as informaatik uun a 1960er juaren wurden, an sant 1968 koon'am det studiare. Daalang dialt ham det fääk iin tu: Teoreetisk informaatik Praktisk informaatik Technisk informaatik Uunwand informaatik Konstelk Inteligens Efter: Duden Informatik A – Z: Fachlexikon für Studium, Ausbildung und Beruf, 4.


En Sturemflud as en huuchweeder, diar auer at normool miat aplääpt: Sturemflud - muar üs 1,50 m auer madelhuuchweeder Swaar sturemflud - muar üs 2,50 m auer madelhuuchweeder Böös swaar sturemflud - muar üs 3,50 m auer madelhuuchweeder 16. Janewoore 1219 : Iarst Marcellusflud 16. Janewoore 1362 : Ööder Marcellusflud of Iarst Grat Mandränke 01. Nofember 1436 : Allerheiligenflud 1436 31. Oktuuber 1532: Allerheiligenflud 1532 11. Oktuuber 1634 : Burchardiflud of Ööder Grat Mandränke 24. Detsember 1717 : Julflud 1717 03. Febrewoore 1825 : Grat Halagflud of Febrewooreflud 1825 31. Janewoore 1953 : Holunflud 16. Febrewoore 1962 : Sturemflud 1962 Commonskategorii: Sturemfluden – Saamlang faan bilen of filmer Sturemfludpual


At Grat Halagflud of Febrewooreflud 1825 wiar en swaar sturemflud faan a 3. bit 5. Febrewoore 1825. Auer a hialer Nuurdsiaküst jääw't böös skaaser bi diker an minskenleewent. Det lingd faan't däänsk auer't sjiisk hen tu't holuns küst, an iin uun a struumer Weeser an Ialew. 800 minsken kaam tu duas. Di sturem wiar eegentelk goorei so furchboor stark, man hi hääl trii daar uun, an so staud ham a sia mä arke huuchweeder huuger an huuger. Diar ei nooch mä, wiar a 3. Febrewoore 1825 uk noch springflud, huar det weeder likes al huuger aplääpt üs normool. Uun Nuurdfresklun wiar Sal, Oomram an Feer bedraapt, man diar küd a minsken üüb a huuger düner flücht. Föl ringer ging't üüb a Halgen tu: Diar kaam knaap 100 minsken am't leewent an knaap en hüs hää di sturem auerstenen. Efter di sturem san flook minsken auer efter Feer of tu fäästääg skebet, an do uk diar blewen. Fööraal uun Njiblem wene daalang flook efterkemen faan flücht Halaglidj. Commonskategorii: Grat Halagflud – Saamlang faan bilen of filmer


Uun a naacht faan a 16. tu a 17. Febrewoore 1962 räänd en swaar sturemflud auer Hamborag an a Nuurdsiaküst. Diarbi san 340 minsken amkimen, 315 alian uun Hamborag. A diker föör Uelvesbüll an faan a Dockkuuch bi Hüsem san breegen. Üüb A Halgen san flook hüsang tuupbreegen, auer a werwer tu jü tidj noch ei so huuch an a hüsang noch ei so stabiil wiar üs daalang. At liket en woner, dat diar näämen tu duas kimen as. Uk üüb Oomram as en dik tesken Stianood an Witjdün breegen, diar san oober nian minsken tu skaas kimen. Commonskategorii: Sturemflud 1962 – Saamlang faan bilen of filmer Sturemflud


01. Nofember: Sturemflud 1436, Eidem ging oner.


At Julflud wiar en swaar sturemflud uun a naacht faan a 24. tu a 25. Detsember 1717. Bi en swaaren nuurdwaast-sturem kaam't bi a hialer Nuurdsia-küst diartu, dat flook diker bruch. Faan a Neederlunen auer Sjiisklun bit Denemark as föl lun onergingen. Alian tesken Tondern uun't dojütidjs Hertoochdoom Schleswig bit Emden uun Uastfresklun drinket amanbi 9.000 minsken, uun a Neederlunen wiar't amanbi 2.500. A lidj küd jo ei halep, auer di sturem uk uun a naacht faan a 25. tu a 26. Detsember widjer rooset. Di gratst komer kaam auer a minsken uun't Groofskap Oldenburg, uun't Herskap Jever (1.700 duaden), uun't lun Kehdingen an uun't Föörstendoom Uastfresklun. Uun Butjadingen as knaap en traaden faan a minsken drinket. Commonskategorii: Julflud 1717 – Saamlang faan bilen of filmer Sturemflud


Ingolstadt as en krisfri stää önj dåt tjüsch bundeslönj Bayern. Jü stää heet 136.952 inboogere (2020). Germany: States and Major Cities, citypopulation.de


1717 wiar det sööwentanjst juar faan det 18. juarhunert. At juar begand mä’n Freidai uun de Gregoriaans kalender. 24.-26. Detsember: Julflud 1717 17. Nofember: Benedikt von Ahlefeldt komandant faan Haliglun († 1776) 13. Janewoore: Maria Sibylla Merian, natüürforsker (* 1647)


At Holunflud wiar en böös swaar sturemflud uun a naacht faan a 31. Janewoore tu a 1. Febrewoore 1953. Hat wiar wel det slimst sturemflud bi a Nuurdsia uun't 20. juarhunert. Hat hää föraal det regiuun Sialun uun a Neederlunen draapt. Diar wiar jüst springflud an so lep det struemflud steedenwiis 5,25m auer normool ap. Uun a Neederlunen san muar üs 1.800 minsken stürwen, man uk uun Ingelun jääw't muar üs 300 duaden. An üüb sia ging en damper mä 250 minsken oner. Diarefter as a Delta-Plan ütjwerket wurden, di at hialer Nuurdsiaküst faan Holun ufseekre skul. Faan 1958 bit 1997 san 14 sperwerken baud wurden, diar daalang det hialer regiuun ufseekre. Commonskategorii: Holunflud – Saamlang faan bilen of filmer Commonskategorii: Delta sperwerken – Saamlang faan bilen of filmer


1953 wiar det trii-an-föftigst juar faan det 20. juarhunert. At juar begand mä’n Tüürsdai uun de Gregoriaans kalender. 31. Janewoore: Holunflud. 06. Marts: Georgi Malenkow wurd Föörmaan faan det Ministerriad faan't Sowjetunioon. 27. Jüüle: A Koreakrich kaam tu en aanj. 22. Oktuuber: Laos wurd suwereen. 07. Febrewoore: Lorenz Braren, konstruktöör, onernemer an föörfeederforsker (* 1886) 05. Marts: Joosef Staalin, diktaatöör faan at Sowjetunioon (* 1878) 16. Mei: Django Reinhardt, fransöösken jazz musiiker (* 1910)


Auer 80% faan a Diarten üüb a welt san Insekten (Insecta). Insekten san en klas faan diarten uun a biologii. Archaeognatha, jo kön spring Zygentoma, jo kön glüp Pterygota, det san a miasten, jo kön flä Diar san amanbi 30 ordern faan insekten, efter hör latiinsk nööm sortiaret: Stianhopern (Archaeognatha) Kakelaken (Blattodea) Gäärshopern (Caelifera) Kraaben (Coleoptera) Uarklöögern (Dermaptera) Twiijügeten (Diptera), det san fleegen an magen Wääbspanern (Embioptera of Embiidina) Hopern an staapken (Ensifera) Iandaisfleegen (Ephemeroptera) Hualewjügeten (Hemiptera) Hidjjügeten (Hymenoptera) Termiiten (Isoptera) Flenerken (Lepidoptera) Fanghopern (Mantodea) Haielluupern (Mantophasmatodea) Skorpioonfleegen (Mecoptera) Moderfleegen (Megaloptera) Näätjügeten (Neuroptera) Kakelakenstaapken (Notoptera of Grylloblattidae) Hopern (Orthoptera) Skirskööden (Odonata) Waanertwiigen (Phasmatodea) Stianfleegen (Plecoptera) Lüs (Phthiraptera) Stooflüs (Psocoptera) Kameelhalsfleegen (Raphidioptera) Noopen (Siphonaptera) Weierjügeten (Strepsiptera) Tripsen (Thysanoptera) Hiarjügeten (Trichoptera) Eerdlüs (Zoraptera) Glüpern (Zygentoma of Thysanura) Breipot 8 - Insekten, wörmer an mollusken uun't fering-öömrang Commonskategorii: Insekten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Insekten


Bandix Friedrich Bonken, wan hi ialer wiar, uk Böle nēmt (* 18. Mai 1839 üüb Gröödi, † 10. April 1926 ön Faartuft) wiar en Skuulmaister. Sin Jungenstir her hi üp Lungnöös, leeterhen giar hi hentö Aamrem. Üs Bandix trii Jaaren ual wiar, faarti hi me sin Aalern fan Gröödi hentö Nuurđerhörn üp Lungnöös. Diar aurnem sin Aalern en Buernstair, wat bit 1963 ön Bidreft blef. Bandix sin Gooki wiar Broder Bonken, hoken Buer en uk skuulmääster fuar di Jungen üp Lungnöös wiar. Broder Bonken storew ön't Jaar 1881. Eeđer't Friimaakin wiar Bandix Helper bi di Skuulmaister ön Enge. Fan 1858 bit 1860 liirti hi Skuulmaister ön't Seminār fan Tondern. 1865 gair hi hentö Neebel üp Aamrem, en diar wiar hi Skuulmaister en Köster. Di Naam Böle fing Bandix üp Aamrem; dit meent sa fuul üs Unkel. Sin leewent lung aarberti hi fuar di Kristlichi Gloov en di Friisk Spraak. 1892, hi wiar man jest 53 Jaaren ual, uur hi pensjoniaret, aurdat hi knaap jit luke kür. Hok Jaaren leeter wiar hi blinj. Eeđer sin Pensjoniaring wiar Böle weđer aaft üp Lungnöös, gair fan Hüs tö Hüs en höl Biibelstünen of. Hi wust fuul Biibelstairen üt Haur, en sa kür hi


Fenus (sümbool: ) as di tweed planeet eefter merkurius än for jü jard. Di planeet koon huum foon jü jard sü am deeringe än eenhärnge siinj. Di temperatuur lait twasche da +437 °C än +497 °C. E planeet heet nåån moune. Fenus stoont amenbai 108.200.000 kilomeeter foon jü san, weer hi önj 225 deege trinam kiirt. Di planeet heed en döörsnit foon 12.104 kilomeeter, än kiirt önj amenbai 243 deege am sin akse. Ferlik twasche fenus än jü jard aingelsch Commons: Fenus – Soomling foon bile än filme


At (Guard-)Wochel, uk Wortel (Daucus carota sativus) as en plaant faan det famile Apiaceae. Siad faan Daucus carota subsp. maximus - MHNT Commonskategorii: Wochler (Daucus carota sativus) – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Wochler


Dåt Feriind Kiningrik, lungform Feriind Kiningrik foon Grutbritannien än Nordirlönj, as en lönj önjt weesten foon Euroopa. Dåt Feriind Kiningrik as en unjoon di bestoont üt fjouer iirtids seelewständi stoote; Wales, Schotlönj, Nordirlönj än Ängelönj. Da tiin grutst stääse önjt lönj san: * Nordirlönj heet niinj åmtlik flag Dåt Feriind Kiningrik as sunt 1931 lasmoot foon dåt Commonwealth of Nations. United Kingdom: Countries and Major Urban Areas, citypopulation.de Population estimates for the UK, England and Wales, Scotland and Northern Ireland: mid-2017.


At Pitersile (Petroselinum crispum) as en taujuarag plaant faan det famile Apiaceae an komt wil trinjam at Madlunsia föör. Uun Madeleuroopa wurd fööraal det glääd an krüüs pitersile üs köögemkrüüs an pitersileruter föör fersoos brükt. Glääd pitersile (P. crispum crispum) Krüüs pitersile (P. crispum crispum) Pitersilerut (P. crispum tuberosum) Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Pitersile Wikispecies hää en artiikel tu: Pitersile


Efeu (Hedera helix) as en klemerplaant an hiart tu't famile Araliaceae. Uun't juar 2010 as efeu det "medesiinplaant faan't juar" wurden. Efeu ist Arzneipflanze des Jahres 2010 Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Efeu Wikispecies hää en artiikel tu: Efeu Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


Wochler (Daucus) san amanbi 25 plaantenslacher faan det famile Apiaceae. Uun Madeleuroopa käänt am bluas det wil wochel an det guardwochel. Daucus aureus Desfontaines Daucus broteri Tenore Daucus bicolor Sibthorp & Smith Daucus carota L., wil wochel Daucus durieui Lange Daucus glochidiatus (La Billardière) Fisch., C.A.Mey. & Avé-Lall. Daucus gadeceaui Rouy and Camus. Daucus guttatus Sibthorp & Smith Daucus involucratus Sibthorp & Smith Daucus littoralis Sibthorp & Smith Daucus muricatus L. Daucus pusillus Michaux Daucus visnaga L. Daucus foliosus Gussone Commonskategorii: Wochler – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Wochler


Da Feriind Stoote foon Ameerika san en lönj önj Nord-Ameerika. Deer booge 328.239.523 mansche (2019). President sunt 2021 as Joe Biden. Da Feriind Stoote as dåt fiird grutst lönj aw e wråål eefter China, Ruslönj än Kanada. At lönj heet trii diile: da contiguous of conterminous („et diilj, wat tuhuupe hungt“) Feriind Stoote (uk the lower forty-eight hätjen), Alaska än Hawaii. Puerto Rico önj e Kariibik än da United States Minor Outlying Islands än Guam önj e Pasiifik hiire uk tu't lönj. Et lönj heet sunt 21. Beeridmoune 1959 50 diiljstoote. E hoodstää, Washington D.C., hiirt tu nån stoot. Dü koost uk aw 'e koord klike: Önjt iir 2017 wunen da Feriinde Stoote 772.8 miljaarde kubikmeetere foon jardgas. Et lönj as aw dåt jarst stää foon lönje, wat jardgas wane. USA: Administrative Division, citypopulation.de USA: States, citypopulation.de USA: States, citypopulation.de Commons: USA – Soomling foon bile än filme Wikimedia-Atlas: USA – Geografische än histoorische koorde


Rüchbleeden (Boraginaceae) san en plaantenfamile mä 2.740 slacher üüb a eerd. Jo san det iansagst famile uun det order Boraginales. Boraginoideae – Cordioideae – Ehretioideae – Heliotropioideae – Hydrophylloideae – Lennooideae – Namoideae – Wellstedioideae Oksentonger (Anchusa) Bläkrook (Anchusa arvensis) Echium Echium plantagineum Ferjid-mi-ei (Myosotis) Phacelia Phacelia tanacetifolia Commonskategorii: Rüchbleeden – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Rüchbleeden


Oksentonger (Anchusa) san 30 bit 50 plaantenslacher faan det famile Rüchbleeden (Boraginaceae). A miasten lewe trinjam at Madlunsia. Bläkrook (Anchusa arvensis) . . . Commonskategorii: Oksentonger – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Oksentonger


Silere (Apium) het 30 plaantenslacher faan det famile Apiaceae. Miast ment am echt silere, wat tu iidjen an uun a medesiin brükt woort. Apium andinum Phil. Apium angustilobum Reiche Apium annum Short Apium apioides Reiche Apium australe Thouars Apium bermejoi L. Llorens Apium butleri S. Watson Apium commersonii DC. Apium decumbens Eckl. & Zeyh. Apium divaricatum Benth. & Hook. f. ex S. Watson Apium echinatum Benth. & Hook. f. ex S. Watson Apium fernandezianum Johow Apium flexuosum Phil. Echt silere (Apium graveolens L.) Apium humile Reiche Apium inundatum Rchb. f. Apium laciniatum (DC.) Urb. Apium leptophyllum (Pers.) F. Muell. ex Benth. Apium ligula Drude Apium nodiflorum (L.) Lag. Apium panul Reiche Apium patens (Nutt. ex DC.) S. Watson Apium peucedanoides Reiche Apium philippii H. Wolff Apium pimpinellifolium Reiche Apium popei (Torr. & A. Gray) A. Gray Apium prostratum Vent. Apium repens Lag. Apium sellowianum H. Wolff Apium ventricosum H. Boissieu Commonskategorii: Silere – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Silere


At Wil Wochel (Daucus carota) as en plaant faan det famile Apiaceae. At guardwochel (Daucus carota sativus) as diar en onerslach faan. bloos Guardwochel (Daucus carota sativus Hoffmann, Syn.: Carota sativa Rupr.) Wil wochel (Daucus carota carota) L. Daucus carota maximus (Desf.) Ball Daucus carota afghanicus Commonskategorii: Wil wochler – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Wil wochler


Jü Internasjonool Rümstasjoon unti ISS (aingelsch: International Space Station) is en rümstasjoon trinam jü jard.


Efeuplaanten (Hedera) san 10 bit 15 plaantenslacher faan det famile Araliaceae. Uun Madeleuroopa käänt am fööraal di slach Hedera helix. Hedera algeriensis Hibberd, uun Nuurdwaast-Afrikoo Hedera azorica Carrière, üüb a Atsooren Hedera canariensis Willd., üüb a Kanaaren Hedera colchica (K. Koch) K. Koch, uun a Kaukasus, uun Syrien an Zypern Hedera helix L. (gewöönelk efeu), uun Euroopa Hedera hibernica (G. Kirchn.) Carrière, bi a Atlantik Hedera maderensis K. Koch ex A. Rutherf., üüb Madeira Hedera nepalensis K. Koch, uun't Himalaya bit tu en hööchde faan 2300 m, uun Sjiina an Taiwan Hedera pastuchovii Woronow, uun Iraan Hedera rhombea (Miquel) Bean, uun Japan, Korea an Taiwan Commonskategorii: Efeuplaanten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Efeuplaanten


At Kokospualem (Cocos nucifera) as en Pualem, huar det kokosnöd bi wääkst. Hat as di iansagst slach uun det skööl faan a Kokospualmer (Cocos). Bloos Früchten Kokosfrücht Kokosnöd At kokospualem leewert en hialer rä faan produkten: Kokosriap Kokosholt (Gelugu) Kopra (det banenleewent faan en kokosnöd) leit tu drügin Kokosfäät faan kopra Commonskategorii: Kokospualmer – Saamlang faan bilen of filmer Commonskategorii: Kokosnöden – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Kokospualmer


Wat menst Dü? Iantaal faan Pualmer A Pualemrut


At Echt Datelpualem (Phoenix dactylifera) as en Pualem faan det famile Arecaceae. Uun Nuurdafrikoo woort diar al loong mä büüret. A dateln wurd frisk ferteeret, of diar woort ööle faan maaget. Commonskategorii: Echt Datelpualmer – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Echt Datelpualmer


Da Inuit san en följkgrupe önjt norden foon Kanada än Alaska, önj Nordweest-Siberien än aw da küste foon Gräinlönj. Dåt uurd "Inuit" bedjüset eentlik "manschne", di singulaar hiit "Inuk". Di spräke foon da Inuit håt Inuktitut. Jü wårt snååked önj möre dialäkte (ma deerbeefte jü tål foon da manschne da dåt snååke): Qawiaraq 4000 Inupiatun 9000 Da füliende trii san rucht önj gefåår än wårde snååked foon maenouder 4000 manschne: Siglitun Inuinnaqtun Natsilingmiutut Dan kaame nuch wider eeftert ååsten: Aivilimmiutut Kivallirmiutut Nunavimmiutut Nunatsiavummiutut Qikiqtaaluk nigiani Qikiqtaaluk uannangani Än dan aw Gräinlönj: Inuktun unti Avanersuaq 1000 Kalaallisut 54.000 (mör as åle oudere) Tunumiit oraasiat Wikipedia in Kalaallisut Eskimo-aleutisk spräke Stääsenoome önj Inuktitut Liir Inupiaq (änglisch)


At Kanaarisk Datelpualem (Phoenix canariensis) as en Pualem faan det famile Arecaceae. Hat wääkst fööraal üüb a Kanaaren. A früchten wurd oober miast ei eden, diar woort swinfuder faan maaget. Früchten Früchten Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Kanaarisk Datelpualmer Wikispecies hää en artiikel tu: Kanaarisk Datelpualmer Echt Datelpualem


Datelpualmer (Phoenix) san Pualmer, diar uun a Euraasien an Afrikoo föörkem. At jaft 14 slacher, büüret woort fööraal mä det Echt Datelpualem (Phoenix dactylifera). Phoenix acaulis Phoenix andamanensis Phoenix atlantica Phoenix caespitosa Kanaarisk Datelpualem (Phoenix canariensis) Echt Datelpualem (Phoenix dactylifera) Phoenix loureiroi Phoenix paludosa Phoenix pusilla Phoenix reclinata Phoenix roebelenii Phoenix rupicola Phoenix sylvestris Phoenix theophrasti Commonskategorii: Datelpualmer – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Datelpualmer


Pualmer (Arecaceae of uk Palmae) san ian faan tau familin uun det order faan a Pualemplaanten (Arecales). Tu det plaantenfamile tääl amanbi 2.600 slacher. Det ööder famile san a Dasypogonaceae. efter: Conny B. Asmussen, John Dransfield, Vinnie Deickmann, Anders S. Barfod, Jean-Christophe Pintaud, William J. Baker: A new subfamily classification of the palm family (Arecaceae): evidence from plastid DNA phylogeny. Botanical Journal of the Linnean Society. Band 151, 2006, S. 15-38. doi:10.1111/j.1095-8339.2006.00521.x Areca Beetelpualem (Areca catechu) Arenga Sokerpualem (Arenga pinnata) Kokospualmer (Cocos) Kokospualem (Cocos nucifera) Öölepualmer (Elaeis) Öölepualem (Elaeis guineensis) Amerikoonsk Öölepualem (Elaeis oleifera) Euterpe Kualpualem (Euterpe oleracea) Nypa Nypapualem (Nypa fruticans) Datelpualmer (Phoenix) Kanaarisk Datelpualem (Phoenix canariensis) Echt Datelpualem (Phoenix dactylifera) Roystonea Könangpualem (Roystonea regia) Commonskategorii: Pualmer – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Pualmer Cycadales


Pualemplaanten (Arecales) san en order faan bloosenplaanten (Magnoliopsida) mä tau plaantenfamilin. Pualmer (Arecaceeae) Dasypogonaceae Commonskategorii: Pualemplaanten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Pualemplaanten Cycadales


Iowa [ˈaɪəwə] as sunt 1846 en diiljstoot foon da Feriind Stoote. E diiljstoot läit önj e mal foon't lönj. Dåt heet 3.155.070 manschne (2019). E hoodstää foon e diiljstoot as Des Moines. De Mississippi Struum as för't miast at uastgrens faan a bundesstoot. Da tiin grutst stääse önj e diiljstoot san: Iowa heet 99 counties: Kiik uk deer: List ma counties önj Iowa Lyon Sioux Osceola O'Brien Dickin- son Clay Emmet Palo Alto Kos- suth Winne- bago Han- cock Worth Cerro Gordo Mitchell Floyd Ho- ward Chicka- saw Winne- shiek Alla- makee Clayton Fayette Bremer But- ler Frank- lin Wright Hum- boldt Poca- hontas Buena Vista Chero- kee Plymouth Woodbury Ida Sac Cal- houn Web- ster Hamil- ton Hardin Grundy Black Hawk Bu- chanan Dela- ware Dubu- que Jackson Jones Linn Benton Tama Mar- shall Story Boone Greene Carroll Craw- ford Monona Harri- son Shelby Au- dubon Guthrie Dallas Polk Jasper Powe- Pshiek Iowa John- son Cedar Clinton Scott Musca- tine Louisa Wash- ington Keo- kuk Ma- haska Marion Warren Madi- son Adair Cass Potta- wattamie Mills Mont- gomery Adams Union Clarke Lucas Monroe Wapello Jefferson Henry Des Moines Lee Van Buren Davis Appa- noose Wayne De- catur Ring- gold


Weestfriislön (amtelk weestfriisk: Fryslân) es jen fan di twelev Prowinsen ön di Neđerlönen hiil ön di Nürđen. Diartö hiir uk di Weestfriisk Ailönen tö, man ek Texel. Ön di Weesten liit dit Ijsselmiar en ön Uasten di Prowins Groningen. Hauptstat fan Weestfriislön es Leeuwaarden (waastfresk: Ljouwert). Sent 2019 jeft et 18 Gimiinden (Iinuunertalen fan di 1. Janewoore 2023): Commons: Prowins Waastfresklun – Saamling fan Skelter en Videos Wikivoyage Raisfeerer Waastfresklun (Dütsk) Bevolkingsontwikkeling; regio per maand. Uun: StatLine. Centraal Bureau voor de Statistiek, 28-2-2023 (Holuns).


At Irlits, Flaaksfink (Carduelis cannabina) as en sjongfögel uun't finkenfamile (Fringillidae). Irlits, a mantje. Irlits, at wiiftje. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Irlits Wikispecies hää en artiikel tu: Irlits


A Spargel (Asparagus officinalis) as en plaantenslach uun't famile faan a Spargelplaanten (Asparagaceae). Hi wääkst uun Süüd- an Madeleuroopa, brükt föl focht an woort miast uun Mei an Jüüne üs gemüüse eden. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Spargel Wikispecies hää en artiikel tu: Spargel


Pore (Allium ampeloprasum ampeloprasum, uk Allium porrum) as en plaant faan det famile Amaryllidaceae an hiart tu a spargeloortagen. Hat woort miast för fersoos brükt. Pore bleut Pore uun köögem Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Pore Wikispecies hää en artiikel tu: Pore


A Isfögel, Gaulisk, Gaulüt (Clangula hyemalis) as en fögel uun't anenfamile (Anatidae). Aier faan Clangula hyemalis - MHNT Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Isfögler Wikispecies hää en artiikel tu: Isfögler


Di Sweitser Franken as at münt faan a Sweits an Liechtenstein. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Sweitser Franken Sweitser Franken (sjiisk, ingelsk an fransöösk)


At Britisk Pünj of uk Pünj Sterling as at münt faan't Ferianagt Könangrik. Luke diar The Royal Mint Britisk Pünj (ingelsk) (sjiisk) Britisk Pünj (Skotlun) (ingelsk) (sjiisk) Britisk Pünj (Nuurdirlun) (ingelsk) (sjiisk) Pünj


Islönj, åmtlik e Republiik Islönj, as en lönj önj Euroopa. Et lönj läit önj e Atlantik, tut söödååsten foon Gräinlönj. Deer booge 376.248 mansche (önjfång 2022). Jü hoodstää foont lönj as Reykjavík. Iceland: Division, citypopulation


Yen (jap. 円 en, ment trinj ding) an as sant 1870 at münt faan Jaapan. Det internatsjunaal ufkörtang as ¥. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Japoonsk Yen Commonskategorii: Yen – Saamlang faan bilen of filmer


At Puaskruus (Narcissus pseudonarcissus) as en Aprilbluum an hiart tu't famile Amaryllidaceae. Narcissus pseudonarcissus Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Puaskruusen Wikispecies hää en artiikel tu: Puaskruusen Pingstruus


At Pingstruus (Narcissus poeticus) as en Aprilbluum an hiart tu't famile Amaryllidaceae. Hat as nai mä't Puaskruus. Uk bluumen faan det skööl Paeonia wurd üs Pingstruus betiakent: Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Pingstruusen Wikispecies hää en artiikel tu: Pingstruusen Puaskruus


Fering as det nuurdfresk spriik faan't eilun Feer (2a), an liket at öömring (2b) auer a miaten. Fering an öömring hiar tu a eilunsfresk spriikwiisen uun Nuurdfresklun. Amanbi 3.000 mensken snaake fering, feraal üüb Waasterlun-Feer. Ham onerskeest trii spriikwiisen üüb Feer, det san weesdring uun't waasten, aasdring uun't uasten an boowentaareps uun't süüden. Mä det eelst skraftelk dokument auer't fering as det auersating faan Martin Luther san Letj Katechismus. Uk det eelst nuurdfresk dokument auerhood komt faan Feer, det as at balaad "A Bai, a Reder" faan amanbi at juar 1500. Am det spriik komert ham üüb Feer de Fering Ferian an at Ferring Stifting. Uun a sööwentiger juaren jeew det en letj tidjskraft mä fering teksten, de "Breipot". Dan an wan steent uk ens en letjen artikel üüb fering uun't fering bleed "Der Insel-Bote". Fering gramatik faan't NFI Fering-Öömrang bidracher üüb Tjabelstünj Ferring Stifting Ocke-Schwen Bohn sin sidj mä spriikpreewen. Ommo Wilts: Tjiisk-Fering wurdenbuk Lernen Sie Fering (N|DR.de) Arthur Fadden Earle Page Joseph Lyons James Scullin Ben Chifley


Safraan of uk saweraan (faan araabisk/persisk za'farān زعفران , Crocus sativus) as en Krokus-slach, diar uun a harewst brons bleut. Ütj hör stempler woort det gewürts wonen. Saweraan bloos stempler. Spoonsk 'paella' mä saweraan uun. Diar komt det güül klöör faan. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Safraan Wikispecies hää en artiikel tu: Safraan


Vorlage:Infobox Insel/Wartung/Höhe fehlt Trischen as en ünbewenet eilun uun a Meldorfer Bocht. Hat hiart tu't gemeen Friedrichskuuch. Faan Maarts bit Oktuuber woort det fögeleilun faan en fögelpaaser bewenet. Commonskategorii: Trischen – Saamlang faan bilen of filmer


Wat menst dü? Struum - det elektrisk eegenskap. Elektrisk struummäächt (Ampere) Di wai faan't weeder uun en priil, dü keerst mä a struum of jin a struum. Struum - en grat ia uun't banlun.


Struumer san grat ian an nem det rinweeder uun't banlun ap, iar's det auer hör müs weder uun a grat sian an ooseanen luas wurd. 6.670 km - Niil: Luvironza-Ruvuvu-Ruvusu-Kagera-Witj Niil-Niil - (Afrikoo) 6.448 km - Amazonas: Apurimac-Ene-Tambo-Ucayali-Amazonas - (Süüdameerikoo) 6.380 km - Jangtsekiang - (Aasien) 6.051 km - Mississippi-Missouri - (Nuurdameerikoo) 5.476 km - Jenissei-Angara-Selenga-Orchon-Tuul - (Aasien) 5.410 km - Ob-Irtysch - (Aasien) 5.052 km - Amur-Schilka-Argun-Kerulen - (Aasien) - (bluas wan't föl rinjt) 4.845 km - Huáng Hé (Güül Struum) - (Aasien) 4.500 km - Mekong - (Aasien) 4.374 km - Kongo - (Afrikoo) 3.530 km - Wolga 2.845 km - Donau 2.285 km - Dnjepr 1.870 km - Don 1.802 km - Petschora 1.352 km - Dnjestr 1.233 km - Rhein 1.094 km - Ialew 1.047 km - Weichsel 1.045 km - Oder an Warthe 2.852 km - Donau (diar 647 km faan uun Sjiisklun) 1.233 km - Rhein (diar 865 km faan uun Sjiisklun) 1.165 km - Ialew (diar 727 km faan uun Sjiisklun) 866 km - Oder (diar 187 km faan uun Sjiisklun) 744 km - Weeser 545 km - Mosel (diar 242 km faan uun Sjiisklun) 524 km - Main 510 km - Inn


Priilen san ian of struumer uun a waas of uun't oonlun. Det kön letj smääl gruuger wees, diar bi liachweeder drüg faal of uk grat stark struumer, diar det weeder bi ääb an flud tesk a eilunen troch feer. Uun Uastfresklun sait am tu sok struumer, diar uk bi liachweeder noch skapsferkiar tuläät, "baljin". Uun Nuurdfresklun sait am "ia" of "jip" of "hool". Lister Jip Hörnem Jip Föörtrap(jip) Heewerstruum Madelheewer Nuurderheewer Süüderheewer Nuurder Ia Oomram Jip, Öömrang Jip, Fering Jip, Madelhool Söder Ia Rütjergat Smääljip Porenstruum Wesselburener Hool Meldorfer Bocht Piip, Süüderpiip, Nuurderpiip Commons: Priilen – Saamlang faan bilen of filmer


Liachweeder as di liachst weederstant uun en tidjenregiuun tesken ääb an flud. Faan ian liachweeder tu't naist fergung amanbi 12,5 stünj. Bi fol- an neimuun haa wi springflud, do lääpt det huuchweeder en betj huuger ap an det liachweeder fäält en betj liager uf. Det spring-liachweeder woort üs miat nimen för a siakoorden. Tidjen


Tanen san siatiaken an betiakne miast en faarweeder. Det as a jipst steed faan en priil of struum, huar dü seeker mä en skap keer könst. Ööder tanen betiakne en gefoorensteed. A faarweedertanen ("lateraaltanen") san green of ruad: green mä en spas top-tiaken: üüb a sjüürbuurd-sidj, det ment rochts, wan dü üüb ääg tu keerst ruad mä en stomp top-tiaken: üüb a bakbuurd-sidj, det ment lachts, wan dü üüb ääg tu keerst green-ruad-green: üüb a sjüürbuurd-sidj faan't hoodfaarweeder, üüb a bakbuurd-sidj faan't sidjfaarweeder ruad-green-ruad: üüb a bakbuurd-sidj faan't hoodfaarweeder, üüb a sjüürbuurd-sidj faan't sidjfaarweeder ruad-witj mä en baal üs top-tiaken: uun a maden faan en faarweeder an üs uunsjüür-tan bütjen uun a Nuurdsia, huar a priilen began. Huar a priilen jo gau feranere, so üs uun a waas, wurd uunsteed faan tanen uk pregen stäächt. Tanen för gefoorensteeden ("kardinaaltanen") san suart an güül mä ünlik top-tiakens: suart-güül: uun't nuurden suart-güül-suart: uun't uasten güül-suart: uun't süüden güül-suart-güül: uun't waasten Ialtürner: Ialtürner san nian tanen, hiar oober uk mä tu a siatiaken. Commonskategorii: Tanen (baagen) – Saamlang faan bilen of filmer Ialtürn Oomram


At Ismeew, (mo.) iskub, iskube (Larus hyperboreus) hiart tu at fögelfamile faan a Kuben (Laridae). Ismeew üüb't is. Ai faan Larus hyperboreus - MHNT Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Ismeewen Wikispecies hää en artiikel tu: Ismeewen


At D-Mark wiar det münt uun Waast-Sjiisklun faan 1948 bit 2001, uun Uast-Sjiisklun faan 1989 bit 2001. Tu a 1. Janewoore 2002 as't faan a Euro ufliaset wurden. Commonskategorii: D-Mark – Saamlang faan bilen of filmer


(fe.) 1948 wiar det aacht-an-fiartigst juar faan det 20. juarhunert. At juar wiar en skregeljuar an begand mä’n Tüürsdai uun de Gregoriaans kalender. 04. Janewoore: Birma (daaling Mjanmaar) wurd suwereen. 04. Febrewoore: Ceylon (daaling Sri Lanka) wurd suwereen. 01. April: A Färöer wurd en autonoom natsjuun uun't könangrik faan Denemark. 21. Jüüne : At D-Mark woort det münt faan Waast-Sjiisklun. 24. Jüüne: Det Berliin-Blokaad begand. 29. Jüüle-14. August: Fjauertanjst Olympisk Somerspalen faan’t naitidj wiar uun London. 02. Nofember: Presidentskapswool uun dön Ferianigt Stooten: wool faan Harry S. Truman tu a president. 10. Detsember: A Feriand Natsioonen beslütj at Algemian Ufkemen auer a Minskenrochten. 20. September: George R.R. Martin, US-ameerikoons skriiwer. 14. Nofember: Kaarl III. (Ferianigt Köningrik) 17. Nofember: Tom Wolf, 47. guwernöör faan Pennsylvania. 30. Janewoore: Mahatma Gandhi, indisk politiker (* 1869)


Jordsun wiar ans en däänsk halag uun't uasten faan List üüb Sal. Uun't juar 1231 skal't 2000 ha grat weesen haa (= so grat üs Oomram). Sant 1988 as't man muar en sunbeenk. En ferian, diar ham am a siafögler komert, hää ham efter det halag näämd: Ferian Jordsand. Koord faan 1634 Koord faan 1652


A Waastfresk Eilunen san en keed faan eilunen uun a Nuurdsia föör at küst faan a Neederlunen.


Di ferstarker (dt. Verstärker) as en räischap, dåt wat latjet (besuners en latj elektrisch spåning) amseete koon tu wat grutet. Jü füliende tiikning jeeft en iinjfåch scheema foon en transistor-ferstarker. Jü iinjgungsspåning wårt tufjard twasche basis än nul, wilt jü ütgungsspåning oufnümen wårt bai di kollektor-mötjstånd R3. En emitter-mötjstånd R4 koon tufäiged wårde am di struum döör e emitter tu begränsen än di iinjgungsstruum aw e basis läiger tu måågen. Di kondensator leefts leet wälj en wäkselspåning döör, ouers niinj likspåning. Dåt as ålsü en wäkselspåningsferstarker, tun biispel for audio (musiik äsw.). R1 än R2 sörie deerfor, dåt jü basis jü goue likspåning fäit. Ouerdåt di basisstruum Ib foole latjer as as di kollektorstuum Ice, as jü ferstarking süwåt lik as R3/R4.


A Uastfresk Eilunen san en keed faan eilunen föör at küst faan Niidersaksen. A nöömer faan a grat eilunen began faan uast tu waast mä a buksteewen W-S-L-B-N-I(J)-B . Dü könst di det mä di sjiisk spröök mark: Welcher Seemann Liegt Bei Nacht Im Bett? Rolf Niedringhaus, Volker Haeseler, Peter Janiesch: Die Flora und Fauna der Ostfriesischen Inseln – Einführung in das Projekt „Biodiversität im Nationalpark Niedersächsisches Wattenmeer“, Schriftenreihe Nationalpark Niedersächsisches Wattenmeer, 2008, Band11 Flächenerhebung nach tatsächlicher Nutzung, Landesbetrieb für Statistik und Kommunikationstechnologie Niedersachsen (LSKN)


Uthörn ((da.) Udhjørne Holm) as en letj hualeweilun uun a bocht faan a Könangshuuwen bi List üüb Sal. Uthörn faan nuurden


A Ferwaarer of Waarfögel, (mo.) ferwåårer (Lanius collurio) as en fögel uun't famile faan a Wirgern (Laniidae). Tiaknang faan Ferwaarern. Aier faan Lanius collurio Aier faan Cuculus canorus canorus an Lanius collurio - MHNT Di Ferwaarer ferwaaret fangd insekten uun suurnbosker. Minsken, diar ales apwaare, an niks wechsmitj kön, wurd uk leewen 'waarfögel' näämd. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Ferwaarern Wikispecies hää en artiikel tu: Ferwaarern


Di Ferian Jordsand komert ham am skül för a siafögler. Hi as 1907 grünjlaanj wurden an sat uun Ahrensburg bi Hamborag. San nööm hää di ferian efter det onergingen halag Jordsun. 1. Bi a Nuurdsiaküst hää di ferian statjuunen uun't Raantem-Beken üüb Sal üüb Ood (Oomram) uun a Hauke-Haien-Kuuch (Schlüttsiel) üüb Haabel üüb Nuurderuug üüb Nuurderuugsun üüb Süüdfaal üüb Halaglun üüb Neuwerk üüb Scharhörn üüb Nigehörn 2. Auer juaren wiar di ferian uk uun a gang üüb Trischen (1909-1910) üüb a "Äälemböög" üüb Sal (1910-1914) uun a Eidem-Fögelkui üüb Sal (1968–2008) üüb a Hullen bi a Ialew (1970–1976) üüb Söderuug (1971–1977) An do san diar noch en hiale rä muar statjuunen uun't banlun an bi a Uastsia. Wääbsteed faan a Ferian Jordsand


Haabel as det letjst halag uun a nuurdfresk waas. Hat hiart tu't gemeen faan A Grööd. Ferian Jordsand


Dåt keemisch elemänt weer en atoom tu hiirt, wårt bestimd foon jü tål protoone önj di kärn. For en wase tål protoone koon aw e sid jü tål neutrone in di kärn ünlik weese. Huum snåkt dan foon ünlike isotoope foon dåtseelwe elemänt. Di ütdrük as en tuhuupetiien foon tou griichische uurde: isos = lik, än topos = plås. Dåt djüset deeraw haane dåt ünlike isotoope foon dåtseelwe elemänt jüseelwe plås beseete önj dåt perioodische süsteem. Da keemische äinschape foon en atoom wårde mååst gåns bestimd foon e atoomnumer, ålsü foon e tål protoone. Dåt as deerdöör maast ai möölik, isotoope foon dåtseelwe elemänt ma keemische madele foonenouder tu schiisen. Jü mase foon en atoom wårt tu di widüt grutste diilj bestimd döör jü sööme foon jü tål nukleoone (protoone plus neutroone). Judeer tål nååmt huum jü masetål. Ünlike isotoope foon dåtseelwe elemänt heewe jüseelwe atoomnumer ouers åltens en oudere masetål (atoommase). Foon foole elemänte jeeft dåt önj e natör en minging foon isotoope. (Önj huk ferhüülj isotope forkaame önj en proobe, koon gåns nau bestimd wårde ma heelp foon masespektrometrii). Dåt elemänt Kloor tum biispel heet atoomnumer 17. Åle chloratoome heewe ålsü 17 protoone önj e kärn, ouers dåt


Vorlage:Infobox Insel/Wartung/Höhe fehlt At Hamborger Halag, (mo.) Hamborjer Håli uun Nuurdfresklun wiar ans en halag, as daalang oober auer en doom mä't fäästääg ferbünjen. Hat hiart tu't gemeen Reußenkuuger Commonskategorii: Hamborger Halag – Saamlang faan bilen of filmer


Letj Muur as en halag uun Nuurdfresklun an hiart tu't gemeen Nuurdstrun. Priwoot wääbsidj


At Fialhaas (Haas) (Lepus europaeus) hiart tu at haasenfamile (Leporidae) an as en Tetjdiart. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Fialhaasen Wikispecies hää en artiikel tu: Fialhaasen


Nuurderuug as en ünbewenet halag uun Nuurdfresklun uun't waasten faan A Huug. efter: Seevögel, Bleed faan a Ferian Jordsand, binj 27 (2006), Heft 1, S. 14ff. Ferian Jordsand


Vorlage:Infobox Insel/Wartung/Bild fehlt Süüdfaal as en halag uun Nuurdfresklun an hiart tu't gemeen Pelwerem. Süüdfaal Werew mä wenhüs Süüdfaal Wai tu Süüdfaal bi ääb Commonskategorii: Südfaal – Saamlang faan bilen of filmer


En sunbeenk as en flaak steed üüb sia. Uun en tidjenregiuun so üs uun a waas luket en sunbeenk bi liachweeder ütj, bi huuchweeder as't normoolerwiis ei tu sen. Wan't uk bi huuchweeder noch ütjluket, do as't en huuchsun. Swinsrag Teeknob Leghörn Commonskategorii: Sunbeenker – Saamlang faan bilen of filmer Huuchsun Nuurdfresk eilunen


At Fiallaask, Laask, (mo.) loosch, (sö.) Lörke (Alauda arvensis) as en fögel an hiart tu a Laasken (Alaudidae). At fiallaask sjongt. 10 daar ual jöönke Aier faan Alauda arvensis Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Fiallaask Wikispecies hää en artiikel tu: Fiallaask


Vorlage:Infobox Insel/Wartung/Bild fehltVorlage:Infobox Insel/Wartung/Fläche fehlt Japsun (of uk man ianfach Jap) leit uun't waasten faan a Huug an as di nuurdelkst huuchsun faan jo trii nuurdfresk "bütjensuner", huar uk Nuurderuugsun an Söderuugsun tu hiar.


Vorlage:Infobox Insel/Wartung/Bild fehltVorlage:Infobox Insel/Wartung/Fläche fehlt Nuurderuugsun leit uun't waasten faan Nuurderuug an as di madelst huuchsun faan a nuurdfresk "bütjensuner" tesken Japsun uun't nuurden an Söderuugsun uun't süüden. efter: "Seevögel", bleed faan a Ferian Jordsand, ütjgoow 4/2007.


Vorlage:Infobox Insel/Wartung/Höhe fehlt Söderuugsun leit uun't waasten faan Söderuug an as di süüdelkst huuchsun faan jo trii nuurdfresk "bütjensuner", huar uk Nuurderuugsun an Japsun tu hiar. Baag mä ialtürn Ialtürn Söderuugsun üüb det sidj faan't WSA


Vorlage:Infobox Insel/Wartung/Bild fehltVorlage:Infobox Insel/Wartung/Höhe fehlt A Teeknob as en sunbeenk uun't nuurden faan Jongnaamen tesken Sal an Oomram.


Vorlage:Infobox Fluss/NACHWEISE_aus A Ialew as a traadgratst struum uun Sjiisklun. Hi komt faan Tschechien an hää san müs bi Cuxhuuwen. Taalen efter't WSV


A Filosofii as en grünjwedenskap an fersjükt, det leewent faan a minsk uun a welt tu ferstunen. Det wurd komt faan ualgreks φιλοσοφία philosophía, diarbi ment 'philo' at leefde an 'sophia' at weden of wisdoom. Filosoofen san uun leefde mä't weden. Ööder wedenskapen beskriiw, huar's jo mä befaade an huarmä ei. A filosofii hää nian aanj, hör kääntiaken as det oort an wiis, hü mä en fraag amgingen woort. A iarst filosoofen, diar jo uk salew so betiakent haa, wiar uun't ual Griichenlun so am't juar 600 f.Kr.. Jo begand diarmä, at weden faan a minsken aptudialen tu enkelt wedenskapen. Filosofii woort brükt för fraagen, huar't nian wedenskap för jaft. Nian wedenskap koon sai, wat 'gud' of 'fülk' as. Wat as rocht of gerocht? Jaft at en God? Hää di minsk en sial? Huaram lewet di minsk? A biologii onersjükt at labenen. Hat sait oober ei, hü wi mä't leewent amgung skel. A füsiik sait üs, hü't tugongt uun a natüür an efter hük reegeln. Man kön wi minsken aal a reegeln kään? A rochtswedenskapen lei reegeln för a minsken fääst, amdat jo uun frees mäenööder lewe kön. Jo sai, wat wi ei du mut; oober jo sai ei, wat


Vorlage:Infobox Fluss/NACHWEISE_aus A Donau as a lingst struum uun Sjiisklun. Hi ferlääpt troch Madel- an Süüduasteuroopa an hää san müs uun't Suart Sia. Faan huar det weeder tu a Donau hen uflääpt (laacht klööret) Bundesministerium für Umwelt, Naturschutz und Reaktorsicherheit: Hydrologischer Atlas von Deutschland, Freiburg i. Br. 2003 Commonskategorii: Donau – Saamlang faan bilen of filmer


Konst (latiinsk ars, greks téchne) ment eegentelk arke dun, diar mä weden, ööwin, woornemen, föörstelen an ideen tu dun hää. Miast men wi oober det dun, wat ei ünbedingt nat haa säär. Üüb arke faal as konst, wat diarbi ütjkomt, wan minsken hör kreatiwiteet ütjlewe. Diar komt ei ünbedingt en konstwerk bi ütj, uk det dun faan en konstler as konst. At konst woort miast iindiald tu: Bilhaft konst: Moolerei an Graafik, Bilhauerei, Baukonst, uunwand konst (konsthoonwerk) Musiik: Kompositsion, Interpretatsion, Wokaal- an Instrumentaalmusiik Literatuur: Proosa, Lyrik, Draama, Fääkliteratuur Spalkonst: Teooter, Daans, Film, Konseptkonst Föörhistoorisk konst: Stiantidj Antike: Ual kultuuren uun Ual Egypten, Mesopotaamien, Griichenlun, Röömsk Rik Madelääler: Ääder krastelk konst, Romaanik, Gootik Neitidj: Renaissance, Manierismus, Barok, Rokoko, Klasitsismus, Romantik, Historismus, Realismus, Moderne, Postmoderne, Impresionismus, Ekspresionismus Tau am een as nian konst. Wan a trool wech as mä a konst, do as at kiilin efter. Volkert Faltings an Reinhard Jannen: Fering-Öömrang Spreegwurdleksikon, Hüsem 2012 Commonskategorii: Konst – Saamlang faan bilen of filmer Wikibooks: Konst (sjiisk) Wikiquote: Konst (sjiisk) Wikisource: Konst (sjiisk)


Itaalien, åmtlik Italjeensch Republiik, as en lönj önjt sööden foon Euroopa. Et lönj heet 59.257.566 manschne (önjfång 2021). E hoodstää foont lönj as Rom. Da tiin grutst stääse önjt lönj san: Itaalien as sunt e began (1957, as et dåt Europäisch Wjartschapsgemiinschap wus) lasmoot foon jü Europäisch Unjoon. Wikimedia Commons heet bile unti filme tu: Itaalien Wikimedia-Atlas: Itaalien – Geografische än histoorische koorde Wikisource: Itaalien (tjüsch) Wikivoyage Räisfäärer: Itaalien (tjüsch) Italy: Administrative Division, citypopulation.de Italy: Regions and Major Cities, citypopulation.de


Kroaatien as en lun uun Süüduasteuroopa. At hoodstääd as Zagreb. Uun't nuurden lei Sloweenien an Ungarn, uun't uasten Serbien, uun't süüden an uasten Bosnien an Herzegowina an uun't süüden Montenegro. Dön tjiin gratst stääden uun't lun san: Kroaatien as iindiald tu 20 komitaaten (sowat üs lunkreiser) an det hoodstääd Zagreb. 1 Fulkstäälang faan 2011, efter: DZS Kroaatien woort di 1. Janewoore 2023 lasmoot faan det Schengen-Rüm. At Euro woort di 1. Janewoore 2023 det amtelk weering faan Kroaatsien. Faan 1994 tu 2023 wiar't weering faan't lun at Kuna. CIA- The World Factbook. Archiwiaret faan det originool di 15. Mei 2020. Ufrepen di 3. April 2012. World Economic Outlook Database, April 2011. Ufrepen de 14. Jüüne 2011. Croatia: Counties and Major Cities, citypopulation.de Commonskategorii: Kroaatien – Saamlang faan bilen of filmer Wikimedia Atlas: Kroaatien – Geograafisk an histoorisk koorden 45.2515.466666666667Koordinaaten: 45° N, 15° O


Kuna wiar det münt faan Kroaatien. 1 Kuna san 100 Lipa. Sant di 1. Janewoore 2023 woort diar a Euro brükt. Commonskategorii: Kuna – Saamlang faan bilen of filmer


At list faan ISO 3166-2-Codes för Kroaatien wiset di code för kroaatisk ferwaltangsregiuunen. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Kroaatien HR), di ööder as di code för at ferwaltangsregiuun. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk) ISO 3166-2 Luncodes ISO 3166-1 Luncodes uun domainnöömer


Film as en konstfurem mä laben bilen. Tuiarst hed di film noch nään tuun, det wiar en stomfilm. Daalang könst dü filmer uun't kiino of üüb din aanj fernseen uunluke. Uk auer't internet wurd filmer wiset, diar dü mä en computer of smartphone uunluke könst. Am en film tu maagin, werke flook minsken mä ünlik beruufen tuup: Skriiwern mä di soocht tu en film Dramaturgen, jo skriiw det dreibuk Spelstern, diar a filmfigüüren spele Rejesöören, diar jo am det kwaliteet komre Technikern bi a filmaperoot, bi't laacht an bi a tuun Auer diar so föl minsken mä uun a gang san, as en film en böös jüür onernemen. Diar woort do en Produsent för brükt. Hi schocht tu, dat det jil weder iinkomt. Jong filmmaagern haa miast ei föl jil an san noch ei bekäänd. Jo began do iarst ans mä kurt filmer. Filmer faan Claas Riecken üüb You Tube Inselklang Filmer faan Kai Klint aur di Drachtendaansers üüb You Tube Rejesöören mä ferbinjang tu Nuurdfresklun: Hark Bohm Sven Jaax Volkert Schult Christoph Weinert Commonskategorii: Film – Saamlang faan bilen of filmer Wääblink-kataloog tu Film uun't Curlie Project (iar:DMOZ, üüb huuchsjiisk) Internatjunaal film-dootenbeenk


Zagreb as at hoodstääd faan Kroaatien an ian faan 21 ferwaltangsregiuunen uun det lun. Det hää 688.163 lidj (2011). Sant di 14. Detsember 1999 as det stääd Zagreb iindiald tu 17 distrikten (gradska četvrt, pl. gradske četvrti): Sjiisklun Mainz (Sjiisklun), sant 1967 Ruslun Sankt Petersburg (Ruslun), sant 1968 Norweegen Tromsø (Norweegen), sant 1971 Jaapan Kyōto (Japan), sant 1972 Poolen Krakau (Poolen), sant 1975 Portugal Lisabon (Portugal), sant 1977 Ferianagt Stooten Pittsburgh (USA), sant 1980 Sjiina Shanghai (Sjiina), sant 1980 Ungarn Budapest (Ungarn), sant 1994 Uasterrik Wien (Uastenrik), sant 1994 Bosnien an Hertsegowina Sarajevo (Bosnien an Herzegowina), sant 2001 Sloweenien Ljubljana (Sloweenien), sant 2001 Monteneegro Podgorica (Montenegro), sant 2006 Ferianagt Könangrik London (Ferianagt Könangrik), sant 2009 Croatia: Counties and Major Cities, citypopulation.de Commonskategorii: Zagreb – Saamlang faan bilen of filmer