A Kariibik as en regiuun uun a waastelk Atlantik tesken Nuurd- an Süüd-Ameerikoo. Di nööm hää't efter det fulk faan a Kariiben, diar heer lewet haa. A geografii täält a Kariibik mä tu Nuurd-Ameerikoo. Tu det regiuun hiar a Kariibisk Eilunen an at Kariibisk Sia. Kulturel hiart uk at nuurdküst faan Süüd-Ameerikoo diar mä tu. Uun a Kariibik lewe amanbi 36 miljoon minsken. Faan a Kariiben, diar heer föör't besiidlang faan Euroopa lewet haa, san ei fölen auerblewen. Daalang lewe heer fööraal minsken, diar ans faan Euroopa, Afrikoo, Indien an Sjiina kimen san. Sodenang woort uun a Kariibik fööraal spoonsk an ingelsk, oober uk fransöösk an holuns snaaket. Mä det besiidlang san uk nei spriaken, a kreoolspriaken apkimen. Antiigua an Barbuuda Bahaamas Barbaados Domiinika Dominikaans Republiik Grenaada Haiti Jamaika Kuuba St. Kitts an Nevis St. Lucia St. Vincent an Grenadiinen Trinidad an Tobago Amerikoonsk Jongfoomen Eilunen (USA) Anguilla (Ferianagt Könangrik) Aruuba (Könangrik faan a Neederlunen) Bonaire (Könangrik faan a Neederlunen) Britisk Jongfoomen Eilunen (Ferianagt Könangrik) Corn Islands (Nikaraagua) Curacao (Könangrik faan a Neederlunen) Guadeloupe (Frankrik) Hispaniola (mä a stooten Haiti, Dominikaans Republiik) Isla Margarita, Coche an Cubagua (Venezuela) Islas de la Bahia (Honduuras) Islas del Rosario (Kolumbien) Kaiman Eilunen (Ferianagt


Munster (iirsk: An Mhumhain [ən ˈvuːnʲ] of Cúige Mumhan [kuːɡʲə ˈmuːn]) as det süüdwaastelk regiuun faan't Republiik Irlun. Hat as 24.608 km² grat an diar wene knaap 1.000.000 minsken (Stant: 2016). Tu det weesen Prowins Munster hiar daalang sääks groofskapen: Commonskategorii: Munster – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Süüdwaastirlun (sjiisk)


Ulster (iirsk Cúige Uladh [ˈkuːgʲ ˈʊɫə] of Ulaidh [ˈʊɫə]) as det nuurduastelk regiuun faan Irlun. Di gratst dial leit daalang uun Nuurdirlun (grä) an man en letjen dial uun't Republiik Irlun (ruad). Ulster as 21.532 km² grat an diar wene son 2.000.000 minsken. Faan det weesen Prowins Ulster hiar daalang trii groofskapen tu't Republiik Irlun: Commonskategorii: Ulster – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Nuurdwaastirlun (sjiisk)


Galway [ˈgɔlweɪ] (iirsk Gaillimh [ˈɡalʲɪvʲ]) as en City an Groofskap uun't Republiik Irlun. Galway as uk hoodstääd faan't Groofskap Galway, diar trinjam leit, hiart diar salew oober ei mä tu. Det stääd leit bi a waastküst, an sodenang bi a Atlantik. Uun't juar 2016 haa diar 79.504 minsken lewet. Galway hää en mil kliima, uun a wonter knaap froost, oober föl rin auer't hialer juar. Ferianagt Stooten St. Louis, Missouri, USA Frankrik Lorient, Bretagne, Frankrik Ferianagt Stooten Seattle, Washington, USA Ferianagt Könangrik Bradford, Ingelun Denemark Aalborg, Denemark Ferianagt Stooten Cambridge, Massachusetts, USA Ferianagt Stooten Chicago, Illinois, USA Sjiina Qingdao, Shandong, Sjiina* Ferianagt Stooten Milwaukee, Wisconsin, USA Nei-Sialun Auckland, Neisialun* Kanada Moncton, New Brunswick, Kanada* Ferianagt Stooten Menlo Park, Kalifornien, USA Ferianagt Könangrik Stirling, Skotlun* * Frinjskap Commonskategorii: Galway – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Galway (sjiisk) 53.271944444444-9.0488888888889Koordinaaten: 53° 16′ N, 9° 3′ W


Cork (iirsk Corcaigh, ütjspreegen [ˈkɔɾkɪɟ]) as en City an en Groofskap uun't Republiik Irlun. Cork as uk hoodstääd faan't Groofskap Cork, diar trinjam leit, hiart diar salew oober ei mä tu. Det stääd leit bi a süüdküst an sodenang bi a Atlantik. Mä amanbi 210.000 iinwenern as Cork det öödergratst stääd uun't lun efter Dublin. Di nööm Corcaigh ment so föl üs maasklun. Cork hää en mil kliima, knaap froost uun a wonter, oober föl rin auer't hialer juar. Ferianagt Könangrik Coventry, Ingelun Frankrik Rennes, Bretagne, Frankrik Ferianagt Stooten San Francisco, Kalifornien, USA Sjiisklun Köln, Nuurdrhein-Waastfaalen, Sjiisklun Ferianagt Könangrik Swansea, Wales Sjiina Shanghai, Sjiina Commonskategorii: Cork – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Cork (sjiisk) 51.897222222222-8.4730555555556Koordinaaten: 51° 54′ N, 8° 28′ W


At Limerick Graafskap as ian faan dön graafskapen uun't Republiik Irlun. At graafskap leit uun a süüd faan't lun uun't regiuun Munster. Diar wene 194.899 minsken (2016). At hoodsteed faan't graafskap as Limerick (City). Ireland: Administrative Division, citypopulation.de


At Waterford Graafskap as ian faan dön graafskapen uun't Republiik Irlun. At graafskap leit uun a süüd faan't lun uun't regiuun Munster. Diar wene 116.176 minsken (2016). At hoodsteed faan't graafskap as Waterford (City). Ireland: Administrative Division, citypopulation.de


Srii Lanka, amtelk Demokraatisk Sosialistisk Republiik Srii Lanka (üüb Singhaleesk: ශ්‍රී ලංකා, Śrī Laṃkā, [ˌɕriːˈlaŋkaː] an ශ්‍රී ලංකා ප්‍රජාතාන්ත්‍රික සමාජවාදී ජනරජය Śrī Laṁkā Prajātāntrika Samājavādī Janarajaya, üüb Taamil: இலங்கை Ilaṅkai an இலங்கை ஜனநாயக சோசலிச குடியரசு Ilaṅkai Jaṉanāyaka Cōcalica Kuṭiyaracu), as en lun an en eilun uun a Indisk Ootseaan. At lun hee 20.359.439 lidj (2012). At hoodsteeden san Colombo an Sri Jayawardenepura. Dön tjiin gratst steeden uun't lun san: Srii Lanka hee njüügen prowinsen. Sri Lanka (Democratic Socialist Republic of Sri Lanka): Provinces, citypopulation.de Sri Lanka: Major Cities, citypopulation.de


Malediiwen A Malediiwen, amtelk at Republiik Malediiwen (üüb Dhivehi: ދިވެހިރާއްޖޭގެ ޖުމްހޫރިއްޔާ Dhivehi Raajjeyge Jumhooriyyaa), san en stoot an skööl faan eilunen an atolen uun de Indisk Ootseaan, tu a süüdwaast faan Srii Lanka. Jo haa 402.071 lidj (2014). At hoodsteed faan a stoot as Malé. At lun as faan't stiigen faan't siaspeegel trüüwet. Dön tjiin gratst steeden faan't lun san: Faan 1887 tu 1965 wiar a eilunen en britisk protektoraat. A Malediiwen wiar faan 1982 tu 2016 an sant 2020 lasmaat faan det Commonwealth of Nations. Maldives, citypopulation.de


Bälau as en gemiine foont Åmt Breitenfelde önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önj e mal foon e kris. Dåt heet 230 inboogere (2020). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Basedow as en gemiine foont Åmt Lütau önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt sööden foon e kris. Dåt heet 653 inboogere (2020). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Basthorst as en gemiine foont Åmt Schwarzenbek-Land önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt weesten foon e kris. Dåt heet 418 inboogere (2020). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Det Belutschistaan Prowins (üüb Urdu: بلوچستان Balūcistān, üüb Belutschisk: بلۏچستان Balūčistān) as ian faan a prowinsen uun Paakistaan. At prowins leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 12.335.129 lidj (2017). At hoodsteed faan't prowins as Quetta. Pakistan: Administrative Division, citypopulation.de


A Aapelbeien of Sürbeien (Aronia) san en skööl faan trii plaantenslacher uun det famile faan a Ruusenplaanten (Rosaceae). Jo kem eegentelk faan Nuurdameerikoo an waaks üs en bosk bit tu en hööchde faan tau meetern. A plaanten wurd fööraal uun Süüduastsjiisklun aptaanj. Hör früchten hual föl witamiin C. Früchten faan Aronia arbutifolia Bloosen faan Aronia arbutifolia Apskäären frücht Aronia arbutifolia Aronia melanocarpa Aronia × prunifolia of Crataegus prunifolia Commonskategorii: Aapelbeien – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Aapelbeien


Et änglisch as en weestergermaanschen spräke, wat foon amänbai 380 milion manschne snååked wård, forålem önjt Feriind Kiningrik, da Feriind Stoote foon Ameerika, Kanada, Nai-Seelönj, Irlönj, Australien än dåt sööden foon Afrika. üülj änglisch (Old English unti Anglo-Saxon) foon: 450–1150 madel änglisch (Middle English) foon: 1150–1500 eedernai änglisch (Early Modern English) foon: 1500–1700 nai änglisch (Modern English) foon: 1700-diling


Det Buhaira Guwernement (üüb Araabsk: محافظة البحيرة Muḥāfaẓat al-Buḥayrah [buħajra], ütjspriik üüb egyptisk-araabsk: [beˈħeːɾæ]) as ian faan a guwernementen uun Egypten. At guwernement leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 6.171.613 lidj (2018). At hoodsteed faan't guwernement as Damanhuur. Egypt, citypopulation.de


Jasmiin as en plaantenskööl uun det famile faan a Öölebuumplaanten (Oleaceae). J. angulare – J. attenuatum – J. auriculatum – J. azoricum – J. bhumibolianum – J. dichotomum – J. didymum – J. dispermum – J. elegans – J. fluminense – J. fruticans – J. grandiflorum – J. humile – J. lanceolarium – J. malabaricum – J. mesnyi – J. multipartitum – J. multiflorum – J. nobile – J. nudiflorum – J. odoratissimum – J. officinale – J. parkeri – J. polyanthum – J. rex – J. sambac – J. simplicifolium – J. sinense – J. subtriplinerve – J. tortuosum Echt Jasmiin (Jasminum officinale) Wonterjasmiin (Jasminum nudiflorum) Commonskategorii: Jasmiin – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Jasmiin


A Echt Jasmiin (Jasminum officinale) as en plaantenslach uun det famile faan a Öölebuumplaanten (Oleaceae). Hi stiremt stark. Di nööm komt faan't persisk jāsamin. Bloos Tiaknang Commonskategorii: Echt Jasmiin – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Echt Jasmiin


A Wonterjasmin (Jasminum nudiflorum of uk Jasminum sieboldianum) as en plaantenslach uun det famile faan a Öölebuumplaanten (Oleaceae). Hi as di iansagst Jasmiin (Jasminum), di froost ufkoon, an hi bleut iarst leed uun a harewst an uun a wonter. Jasminum nudiflorum (Lindl.) var. nudiflorum Jasminum nudiflorum var. pulvinatum ((W.W.Smith) Kobuski) Commonskategorii: Wonterjasmiin – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Wonterjasmiin


A Snäbuumer of Franjebuumer (Chionanthus) san en plaantenskööl uun det famile faan a Öölebuumplaanten (Oleaceae). Diar hiar gud 80 slacher tu. A miasten waaks uun a troopen an subtroopen. Bluas tau slacher waaks uun miatag kliima: Chionanthus retusus, Uastaasien Chionanthus virginicus, Nuurdameerikoo C. acunae – C. adamsii – C. africanus – C. albidiflorus – C. amblirrhinus – C. avilensis – C. axillaris – C. axilliflorus – C. ayresii – C. bakeri – C. balgooyana – C. battiscombei – C. beccarii – C. boutonii – C. brachystachys – C. brachythyrsus – C. brassii – C. broomeanush – C. broomeanus – C. bumelioides – C. calcicola – C. callophylloides – C. callophyllus – C. camptoneurus – C. caudifolius – C. caymanensis – C. celebicus – C. clementis – C. colonchensis – C. compactus – C. cordifolius – C. cordulatus – C. coriaceus – C. crassifolius – C. crispus – C. curvicarpus – C. cuspidatus – C. decipiens – C. densiflorus – C. dictyophyllus – C. diversifolius – C. domingensis – C. dussii – C. ellipticus – C. enerve – C. eriorachis – C. evenius – C. ferrugineus – C. filiformis – C. fluminensis – C. foveolatus – C. gigantifolius – C. gigas


Colombo ([kəˈlʌmboʊ], singhaleesk: කොළඹ [ˈkəlɐmbɞ], tamil: கொழும்பு [koɻumbu]) as det hoodstääd faan Sri Lanka. At regiarang sat oober uun't stääd Sri Jayewardenepura / Kotte diar nai bi. Colombo leit bi't waastküst, an hää gud 750.000 iinwenern (Stant: 2011) üüb en areaal faan 37,31 km². Colombo as uk at hoodstääd faan Sri Lankas Waast Prowins. Commonskategorii: Colombo – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Colombo (sjiisk)


Stiiner bi Strön Fan C. P. Christiansen Ik wiar itüüs en ging bi Strön; Di Senskiin lair aur See en Lön. Ik ging en taacht en saamelt Stiin; Ja wiar sa blank, ja wiar sa riin. Di jen wiar wit, di üđer blö En green di trēr, en broket tö; Di fjaart wiar ruar üs glemen Jöl, Wat sen di Stiiner dailk üp Söl’! Dach üs ik di Stiiner nü me mi noom, Forging jaar Glimrin alik üs en Droom. – Üs Bloomen weli, wan-s ofploket sen, Sa gair’t me Stiiner jaar Skimer tö Jen, Nemst dü jam me tö en üđer Stair, Hur oler di Seewinj muar aur jam tair. – Wan Mensken swügi, da prötji di Stiin; Wat-s sii, dit skriiv dü ön’t Hart di iin: “Din Tüs, min Dreeng, auriit dü ek; Hat es din Glans, hat es din Lek” Stiiner bi Strön üp YouTube


Amt Fäär-Oomram Et Amt Fäär-Oomram äs en amt oun e Krais Noordfreeschloun oun Sleeswich-Holstiin. Et bestoont üt dä tou ailoune, Fäär än Oomram, wat tut weesten foont fastloun läie. Dat heet 10.493 foolk (2019). E haudstää foont amt äs E Wiik. Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein: 4. Quartal 2019, statistik-nord.de


C. P. Christiansen Christian Peter Christiansen (* 4.11.1854 ön Kiel, āpwukset ön Kairem, † 10.10.1922 ön Berlin) wiar en sölring Dechter. Christiansen es bi C. P. Hansen (1803-1879) tö Skuul gingen en heer ön Hüsem Prenter liirt. Leeter waar hi Baas fan't Husumer Wochenblatt (sent 1912 Husumer Tageblatt) en uk Senaator fan di Stat Hüsem. 1922 waar Christiansen swaar kraank en wil höm ön Berlin kuriari let, man hi storew diar dach. Dit bikeentst Werk es di "Sölring Hümne" Üüs Söl'ring Lön'. Uk sin Dechting Stiiner bi Strön es gur bikeent. Üp Dütsk heer Christiansen en Balaad skrewen, wat aur di Seeman Tame Tamen (* 1711) giar, diar ön Slaawerii kām. Üüs Söl’ring Lön’, dü best üüs helig Dü blefst üüs ain, dü best üüs Lek! Din Wiis tö hual’en, sen wü welig Di Söl’ring Spraak auriit wü ek. Wü bliiv me di ark Tir forbün’en, Sa lung üs wü üp Warel’ sen. Uk diar jaar Uuning bütlön’ fün’en, Ja leeng dach altert tö di hen. Kumt Riin, Kumt Senenskiin, Kum junk of lekelk Tiren, Tö Söl’ wü hual’ Aural; Wü bliiv truu Söl’ring Liren! (...) Ik wiar itüüs en ging bi Strön; Di Senskiin lair aur See en Lön.


A Atlantik as ään faan a grat ooseanen üüb a eerd an leit tesken at Arktis uun't nuurden, Euroopa an Afrikoo uun't uasten, at Antarktis uun't süüden an Nuurd- an Süüd-Ameerikoo uun't waasten. A Atlantik häält 354,7 miljuun km³ weeder an woort bit 9.219 m jip. At as di oosean mä di miast skapsferkiar. Commonskategorii: Atlantik – Saamlang faan bilen of filmer Arktisk Sia 7-31Koordinaaten: 7° N, 31° W


At Sciadopitys verticillata of uk Skiremtan as di iansagst slach faan Näädelbuumer (Coniferopsida) uun det famile faan a Sciadopityaceae. Hat wääkst uun Jaapan an brükt föl focht. Commonskategorii: Sciadopitys verticillata – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Sciadopitys verticillata


A Podocarpaceae san en famile faan Näädelbuumer (Coniferopsida). Jo like Iiwenplaanten (Taxaceae), san diar oober ai alt nai mä. Acmopyle – Afrocarpus – Dacrycarpus – Dacrydium – Falcatifolium – Halocarpus – Lagarostrobos – Lepidothamnus – Manoao – Microcachrys – Nageia – Parasitaxus – Pectinopitys – Pherosphaera – Phyllocladus – Podocarpus – Prumnopitys – Retrophyllum – Saxegothaea – Sundacarpus Commonskategorii: Podocarpaceae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Podocarpaceae


A Kauribuumer (Agathis) san en skööl faan Näädelbuumer (Coniferopsida) uun det famile faan a Araucariaceae. Jo waaks uun Süüduastaasien. Agathis Rostratae Prismatobracteatae A. alba – A. atropurpurea – A. australis – A. borneensis – A. dammara – A. flavescens – A. kinabaluensis – A. labillardieri – A. lanceolata – A. lenticula – A. macrophylla – A. microstachya – A. montana – A. moorei – A. orbicula – A. ovata – A. robusta – A. silbae Commonskategorii: Kauribuumer – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Kauribuumer


A Düüwenbuum (Cathaya argyrophylla) as di iansagst slach faan Näädelbuumer (Coniferopsida) uun det skööl Cathaya. Hi hiart tu't famile Pinaceae. Di latiinsk nööm komt faan en ualen ütjdruk för Sjiina uf: Cathay. Diar wääkst hi uun a prowinsen Sichuan an Hunan üüb en hööchde faan 1.400 bit 1.800 meetern. Commonskategorii: Düüwenbuum – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Düüwenbuum


Thurrock [ˈθʌrək], amtelk Borough of Thurrock, as en unitary authority uun't regiuun Uasten faan Ingelun. Det leit uun a süüduast faan't regiuun. Det hee 175.531 lidj (2020). Thurrock leit bi a nuurdeeg faan a mös faan de Thames Struum. Steeden an taarpen uun Thurrock: Aveley - Bulphan - Chadwell St Mary - Chafford Hundred - Corringham - Coryton Refinery - East Tilbury - Fobbing - Grays - Horndon-on-the-Hill - Linford - Little Thurrock - Mucking - Orsett - Purfleet - Shell Haven - South Ockendon - Stanford-le-Hope - Stifford - Thames Haven - Thurrock Village - Tilbury - West Thurrock. Föör 1998 wiar Thurrock en distrikt uun't ferwaltingsgraafskap Essex. Santdeem as det en apartig unitary authority. Det hiart noch tu det seremoniel Graafskap Essex. United Kingdom: Administrative Division, citypopulation.de


A Keteleeria of Abietia san en skööl faan trii slacher Näädelbuumer (Coniferopsida) uun det famile faan a Pinaceae. Jo waaks uun't süüdelk Sjiina, Laos an Wjetnam. Keteleeria davidiana – Keteleeria evelyniana – Keteleeria fortunei K. davidiana K. evelyniana K. fortunei Commonskategorii: Keteleeria – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Keteleeria


At Pseudolarix amabilis of Japoonsk Gul-Lerche as di iansagst slach faan Näädelbuumer (Coniferopsida) uun det skööl Pseudolarix. Hat hiart tu't famile faan a Pinaceae. Commonskategorii: Pseudolarix amabilis – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Pseudolarix amabilis


A Hemlock (Tsuga) san en skööl faan Näädelbuumer (Coniferopsida) uun det famile faan a Pinaceae. T. canadensis – T. caroliniana – T. chinensis – T. diversifolia – T. dumosa – T. formosana – T. forrestii – T. heterophylla – T. mertensiana – T. sieboldii Commonskategorii: Hemlock – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Hemlock


Nothotsuga longibracteata as di iansagst slach faan Näädelbuumer (Coniferopsida) uun det skööl Nothotsuga. Hat hiart tu't famile faan a Pinaceae an wääkst uun Sjiina. Commonskategorii: Nothotsuga longibracteata – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Nothotsuga longibracteata


A Douglaasien (Pseudotsuga) san en skööl faan Näädelbuumer (Coniferopsida) uun det famile faan a Pinaceae. Jo kön böös ual an grat wurd. Uun Euroopa wääkst fööraal di slach P. menziesii. P. japonica , Jaapan P. lindleyana , Meksikoo P. macrocarpa , Kalifornien P. menziesii , Nuurdameerikoo Pseudotsuga menziesii var. menziesii (Green Douglaasie) Pseudotsuga menziesii var. glauca (Blä Douglaasie) P. sinensis , Sjiina Pseudotsuga sinensis var. sinensis Pseudotsuga sinensis var. brevifolia Pseudotsuga sinensis var. gaussenii Commonskategorii: Douglaasien – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Douglaasien


A Amentotaxus san en skööl faan letj Näädelbuumer (Coniferopsida) uun det famile faan a Iiwenplaanten (Taxaceae). Jo waaks uun Süüduastaasien. A. argotaenia – A. assamica – A. formosana – A. hatuyenensis – A. hekouensis – A. poilanei – A. yunnanensis Commonskategorii: Amentotaxus – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Amentotaxus


Austrotaxus spicata as di iansagst slach faan Näädelbuumer (Coniferopsida) uun det skööl Austrotaxus faan a Iiwenplaanten (Taxaceae). Hat lewet bluas üüb Neikaledoonien. Commonskategorii: Austrotaxus spicata – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Austrotaxus spicata


A Pseudotaxus chienii as di iansagst slach faan Näädelbuumer (Coniferopsida) uun det skööl Pseudotaxus faan a Iiwenbuumer (Taxaceae). Hi wääkst uun Sjiina, an as böös raar wurden. Commonskategorii: Pseudotaxus chienii – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Pseudotaxus chienii


A Nödiiwen (Torreya) san en skööl faan Näädelbuumer (Coniferopsida) uun det famile faan a Iiwenplaanten (Taxaceae). Jo waaks uun Uastaasien an uun't süüdelk Nuurdameerikoo. T. californica – T. fargesii – T. grandis – T. jackii – T. nucifera – T. taxifolia Commonskategorii: Nödiiwen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Nödiiwen


Brighton and Hove as en unitary authority an en steed an en city bi a süüdeeg faan Ingelun. Det hee 291.738 lidj (2020). At unitary authority hiart tu't regiuun Süüd Uast Ingelun. Wichtig steeden uun Brighton and Hove san: Brighton Hove Portslade Rottingdean Föör 1997 wiar Brighton an Hove tau apartig boroughs uun't ferwaltingsgraafskap East Sussex. Santdeem san jo en ferianigt apartig unitary authority. Det hiart noch tu det seremoniel Graafskap East Sussex. United Kingdom: Administrative Division, citypopulation.de


Southend-on-Sea of ianfach Southend as en steed, en city an en unitary authority uun't regiuun Uasten faan Ingelun. Det leit uun a süüduast faan't regiuun. Det hee 182.773 lidj (2020). Southend-on-Sea leit bi a nuurdeeg faan a mös faan de Thames Struum. Chalkwell Eastwood Leigh-on-Sea Prittlewell Shoeburyness Southchurch Thorpe Bay Westcliff-on-Sea Föör 1998 wiar Southend-on-Sea en distrikt uun't ferwaltingsgraafskap Essex. Santdeem as det en apartig unitary authority. Det hiart noch tu det seremoniel Graafskap Essex. United Kingdom: Administrative Division, citypopulation.de


Luton as en unitary authority an en steed uun't regiuun Uasten faan Ingelun. Det leit uun a süüdwaast faan't regiuun. Det hee 213.528 lidj (2020). Föör 1997 wiar Luton en distrikt uun't ferwaltingsgraafskap Bedfordshire. Santdeem as det en apartig unitary authority. Det hiart noch tu det seremoniel Graafskap Bedfordshire. Uun Luton leit de London-Luton Fluughuuwen. United Kingdom: Administrative Division, citypopulation.de


A Borough of Bedford as en unitary authority uun't regiuun Uasten faan Ingelun. Det leit uun a waast faan't regiuun. Det hee 174.687 lidj (2020). Bedford Eastcotts Great Barford Oakley Stewartby Turvey Wootton A distrikt Bedford wurd de 1. April 1974 üüs dial faan't ferwaltingsgraafskap Bedfordshire grünlaanjen. 1975 wurd a distrikt üüs North Bedfordshire en borough. Det wurd 1992 iin uun Borough of Bedford amneemd. De 1. April 2009 wurd at ferwaltingsgraafskap Bedfordshire apliaset an a borough wurd en unitary authority. Det hiart noch tu't seremoniel Graafskap Bedfordshire. United Kingdom: Administrative Division, citypopulation.de


Central Bedfordshire as en unitary authority uun't graafskap Bedfordshire, Regiuun Uasten faan Ingelun. Det leit uun a waast faan't regiuun. Det hee 294.096 lidj (2020). At hoodsteed faan't unitary authority as Chicksands. Ampthill Arlesey Aspley Guise Aspley Guise Barton-le-Clay Biggleswade Blunham Broom Caddington Campton Clifton Clophill Chalton Chicksands Cranfield Dunstable Eaton Bray Flitton Flitwick Greenfield Harlington Haynes Henlow Higham Gobion Houghton Conquest Houghton Regis Husborne Crawley Langford Leighton Buzzard Lidlington Linslade Marston Moretaine Maulden Millbrook Northill Old Warden Potton Pulloxhill Sandy Shefford Silsoe Shillington Slip End Southill Stanford Steppingley Stotfold Sutton Tebworth Toddington Westoning Wingfield Woburn Woodside Central Bedfordshire wurd de 1. April 2009 faan dön tau distrikten Mid Bedfordshire an South Bedfordshire grünjlaanjen. Tu liker tidj wurd at ferwaltingsgraafskap Bedfordshire apliaset. Det hiart noch tu't seremoniel graafskap Bedfordshire. United Kingdom: Administrative Division, citypopulation.de


Det City of Peterborough as en city an en unitary authority uun't regiuun Uasten faan Ingelun. Det leit uun a nuurdwaast faan't regiuun. Det hee 202.626 lidj (2020). Föör 1888 wiar't gebiit faan't City of Peterborough dial faan't ferwaltingsgraafskap Northampton. Faan 1888 to 1965 wiar det en apartig ferwaltingsgraafskap, det Soke of Peterborough. 1965 wurd det mä Huntingdon ferianigt, am at ferwaltingsgraafskap Huntingdon and Peterborough tu skeeben. 1974 wurd Huntingdon and Peterborough apliaset an at City of Peterborough wurd dial faan't ferwaltingsgraafskap Cambridgeshire. 1998 wurd det en apartig unitary authority. Det hiart noch tu det seremoniel Graafskap Cambridgeshire. United Kingdom: Administrative Divisions, citypopulation.de Commons: City of Peterborough – Saamlang faan bilen of filmer


Bedfordshire wiar bit 2009 en Ferwaltangsgroofskap uun't Regiuun Uasten faan Ingelun. A distrikten san apliaset wurden an tu trii unitary authorities tuupfaadet wurden. Daalang as Bedfordshire man muar en Seremoniel Groofskap. Bit 2009 wiar Mid Bedfordshire an South Bedfordshire aanj distrikten. Daalang san's tuupfaadet tu Central Bedfordshire. Commonskategorii: Bedfordshire – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Bedfordshire (sjiisk)


Bedford Bedford as en stääd uun't groofskap Bedfordshire (Uasten faan Ingelun) mä gud 90.000 iinenern. Hat as ferwaltangsteed faan't unitary authority Borough of Bedford. Uun Bedford skal det grääf faan Offa of Mercia weesen haa. Faan Bedford kaam di skriiwer John Bunyan, di uun't 17. juarhunert det buk The Pilgrim’s Progress skrewen hää. Flook minsken uun Bedford haa itajeensk fööraalern, auer uun a 1950er juaren flook Itajeenern diar hen kaam, am diar tu werkin. Commonskategorii: Bedford – Saamlang faan bilen of filmer


Unitary authorities san ferwaltangsianhaiden uun't Ferianagt Könangrik an uun Neisialun. Uun Skotlun het jo council areas, an uun Wales principal areas. Jo onerstun nian groofskap, man ferwalte jo salew, an haa sodenang apgoowen faan en groofskap an en distrikt. Jo like kreisfrei stääden uun Sjiisklun, kön oober so grat üs en lunkreis wees. Normoolerwiis hiar unitary authorities oober widjerhen tu det seremoniel groofskap, huar jo ans en distrikt faan wiar. A seremoniel groofskapen san nian ferwaltangsianhaiden, spele oober widjer en grat rol üs kulturel ianhaid. * Unitary Authority saner apgoowen faan en Groofskap Iinwenern faan Ingelun an Wales 2012 (ZIP; 832 kB)


sui generis as en latiinsken ütjdruk an ment: faan sin aanj oort , iansagoortag , ei tu fergliken. Hi woort brükt, wan Dü wise wel, dat en ding ei tu en klas faan ööder dingen paaset.


Milton Keynes [ˌmɪltənˈkiːnz], amtelk Borough of Milton Keynes as en unitary authority uun't graafskap Buckinghamshire, Süüd Uast Ingelun. Det leit uun a nuurd faan't regiuun. Det hee 270.203 lidj (2020). At ferwalting sat uun Milton Keynes. Föör de 1. April 1997 wiar Milton Keynes en distrikt uun't ferwaltingsgraafskap Buckinghamshire. Santdeem as det en apartig unitary authority. Det hiart noch tu det seremoniel Graafskap Buckinghamshire. United Kingdom: Administrative Division, citypopulation.de Commons: Borough of Milton Keynes – Saamling faan biljen of filmer


Portsmouth as en steed, en city an an unitary authority uun't regiuun Süüd Uast Ingelun. Det leit uun a süüdwaast faan't regiuun. Det hee 214.692 lidj (2020). Föör de 1. April 1997 wiar Portsmouth en distrikt uun't ferwaltingsgraafskap Hampshire. Santdeem as det en apartig unitary authority. Det hiart noch tu det seremoniel Graafskap Hampshire. United Kingdom: Administrative Division, citypopulation.de


Reading ([ˈɹɛdɪŋ]; harke tu?/i), amtelk Borough of Reading, as en steed an unitary authority uun't regiuun Süüd Uast Ingelun. Det leit uun a waast faan't regiuun. Det hee 160.337 lidj (2020). Föör de 1. April 1998 wiar Reading en distrikt uun't ferwaltingsgraafskap Berkshire. Santdeem as det en apartig unitary authority. Det hiart noch tu det seremoniel Graafskap Berkshire. United Kingdom: Administrative Division, citypopulation.de


Slough ([slaʊ]; harke tu?/i), amtelk Borough of Slough, as en steed an unitary authority uun't graafskap Berkshire, Süüd Uast Ingelun. Det leit uun a nuurd faan't regiuun. Det hee 149.577 lidj (2020). Föör de 1. April 1998 wiar Slouth en distrikt uun't ferwaltingsgraafskap Berkshire. Santdeem as det en apartig unitary authority. Det hiart noch tu det seremoniel Graafskap Berkshire. United Kingdom: Administrative Division, citypopulation.de Commons: Slough – Saamling faan biljen of filmer


Southampton ([saʊθˈæmptən] of [saʊθˈhæmptən]; harke tu?/i), amtelk City of Southampton as en huuwensteed, en city an unitary authority uun't graafskap Hampshire, Süüd Uast Ingelun. Det leit uun a süüdwaast faan't regiuun. Det hee 252.872 lidj (2020). Föör de 1. April 1997 wiar Southampton en distrikt uun't ferwaltingsgraafskap Hampshire. Santdeem as det en apartig unitary authority. Det hiart noch tu det seremoniel Graafskap Hampshire. United Kingdom: Administrative Division, citypopulation.de Commons: Southampton – Saamling faan biljen of filmer


West Berkshire as en unitary authority uun't regiuun Süüd Uast Ingelun. Det leit uun a waast faan't regiuun. Det hee 158.465 lidj (2020). At hoodsteed faan't unitary authority as Newbury. Föör de 1. April 1998 wiar West Berkshire en distrikt uun't ferwaltingsgraafskap Berkshire. Santdeem as det en apartig unitary authority. Det hiart noch tu det seremoniel Graafskap Berkshire. United Kingdom: Administrative Division, citypopulation.de


Berkshire wiar bit 1998 en Ferwaltangsgroofskap uun't Regiuun Süüd Uast Ingelun. Diar jaft at oober nian distrikten muar, diarför unitary authorities, an Berkshire as sant 1999 man muar en Seremoniel Groofskap. Commonskategorii: Berkshire – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Berkshire


Windsor and Maidenhead, amtelk at Royal Borough of Windsor and Maidenhead, as en unitary authority uun't regiuun Süüd Uast Ingelun. Det leit uun a nuurd faan't regiuun. Det hee 151.273 lidj (2020). Det unitary authority hee 2 steeden (Windsor an Maidenhead) an 15 gemeenden (üüb Ingels parishes): Föör de 1. April 1998 wiar Windsor and Maidenhead en distrikt uun't ferwaltingsgraafskap Berkshire. Santdeem as det en apartig unitary authority. Det hiart noch tu det seremoniel Graafskap Berkshire. United Kingdom: Administrative Division, citypopulation.de


A Borough of Wokingham as en unitary authority uun't regiuun a Süüd Uast Ingelun. Det leit uun a nuurd faan't regiuun. Det hee 173.945 lidj (2020). Hoodsteed as Wokingham. Wokingham - Arborfield - Barkham - Charvil - Earley - Finchampstead - Hurst - Sonning - Remenham - Ruscombe - Shinfield - Twyford - Wargrave - Three Mile Cross - Winnersh - Spencers Wood - Woodley Föör de 1. April 1998 wiar Wokingham en distrikt uun't ferwaltingsgraafskap Berkshire. Santdeem as det en apartig unitary authority. Det hiart noch tu det seremoniel Graafskap Berkshire. United Kingdom: Administrative Division, citypopulation.de Commons: Borough of Wokingham – Saamling faan biljen of filmer


En Borough ((öö.) borag) as en ual ferwaltangsianhaid uun ingelskspreegen lunen. Hat woort daalang miast üs distrikt betiakent. Det ütjspriak skeelt tesken Süüdingelun, huar det flooksis -bury skrewen woort, uun Madelingelun miast -borough [ˈbʌɹə] an uun Skotlun -burgh [ˈbɜːɹə]. Uun a USA jaft at -borough [ˈbʌɹoʊ] of [ˈbɜːɹoʊ], -burgh [bɝːg] of [ˈbʌɹoʊ], -brough ([bɹə]). Daalang woort onerskääst tesken metropolitan boroughs, det san stääddialen faan grat stääden, an non-metropolitan boroughs, det san distrikten faan groofskapen of unitary authorities. Commonskategorii: Boroughs – Saamlang faan bilen of filmer City


En City as en grat stääd. Wi brük det wurd uk leewen för't banenstääd (ingelsk: city centre, amerikoonsk: downtown, central business district CBD). Uun a ingelsk histoore wiar en city en stääd mä en katedraal, huar en baskoop seed. A könang hää en stääd (town) tu en city maaget. Daalang san cities uun Ingelun miast unitary authorities, sowat üs kreisfrei stääden, of stääddialen faan grat stääden. Uun't Ferianagt Könangrik jaft at 76 cities - 55 uun Ingelun, 7 uun Wales, 8 uun Skotlun, an 6 uun Nuurdirlun, an do san diar noch fiiw bütjluns cities. Uk wan det daalang nian grat bedüüdang muar hää, san a iinwenern diar dach stolt üüb, dat jo uun en city wene. An diar wurd uk daalang noch cities nei ütjrepen faan a könang. Bath Birmingham Bradford Brighton and Hove Bristol Cambridge Canterbury Carlisle Chelmsford Chester Chichester Colchester Coventry Derby Doncaster Durham Ely Exeter Gloucester Hereford Kingston upon Hull Lancaster Leeds Leicester Lichfield Lincoln Liverpool City of London Manchester Milton Keynes Newcastle upon Tyne Norwich Nottingham Oxford Peterborough Plymouth Portsmouth Preston Ripon Salford Salisbury Sheffield Southampton Southend-on-Sea St Albans Stoke-on-Trent Sunderland Truro Wakefield Wells Westminster Winchester Wolverhampton Worcester York Aberdeen Dundee Dunfermline Edinburgh Glasgow Inverness


Bath and North East Somerset as en unitary authority uun't regiuun Süüd Waast Ingelun. Det leit uun a nuurduast faan't regiuun. Det hee 196.357 lidj (2020). A hoodsteeden faan det unitary authority san Bath an Keynsham. United Kingdom: Administrative Division, citypopulation.de


North Somerset as en unitary authority uun't graafskap Somerset, Süüd Waast Ingelun. Det leit uun a nuurduast faan't regiuun. Det hee 215.574 lidj (2020). At hoodsteed faan det unitary authority as Weston-super-Mare. United Kingdom: Administrative Division, citypopulation.de


Bristol, amtelk City of Bristol, as en steed, unitary authority an seremoniel graafskap uun't regiuun Süüd Waast Ingelun. Det leit uun a nuurduast faan't regiuun. Det hee 465.866 lidj (2020). United Kingdom: Administrative Division, citypopulation.de


John Joseph Curtin, of John Curtin (* 8. Janewoore 1885 uun Creswick, Victoria; † 5. Jüüle 1945 uun Canberra, Australian Capital Territory), wiar faan de 7 Oktuuber 1941 tu san duas de 14. premier-minister faan Austraalien. Hi wiar de 1. Oktuuber 1935 tu de 7. Oktuuber 1941 feerer faan't opositschuun. A uungrip faan Jaapaan üüb Pearl Harbor wiar tau muun efter hi premier-minister wurd an treed Austraalien iin uun a krich jin Jaapaan iin. Bal diarüüb fuligten bombenuungriper üüb a nuurd faan Austraalien. Curtin stääld dön austraalisk stridjkreeften uner de ameerikoons generool Douglas MacArthur. Det wiar a began faan a aanj faan det naar frinjskap faan Austraalien tu det Ferianigt Köningrik an a began faan en naar frinjskap tu dön Ferianigt Stooten. John Curtin wiar uun det gulgreefersteed Creswick, uun a maden faan't kolonii Victoria, bäären. Hi wiar de äälst faan John Curtin de ääler († 1919) an Catherine (of Kate) Agnes Bourke († 1938) hör fjauer jongen. He hed sant sant at gebuurt strabismus faan det lacht uug. Sin aatj werket üüs waachter uun Pentridge Gaol, do üüs saldooten, puts an uun hotelen. At aanj skebet at familje tu Brunswick, en steeddial faan Melbourne, huar jo uun aaremmud lewet.


Det Almería Prowins (üüb Spaans: Provincia de Almería) as ian faan dön aacht prowinsen uun Andaluusien, Spanje. At prowins leit uun a süüduast faan't regiuun. Det hee 727.945 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Almería. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Spain: Administrative Division, citypopulation.de Spain: Almería Province, citypopulation.de


Det Granada Prowins (üüb Spaans: Provincia de Granada) as ian faan dön aacht prowinsen uun Andaluusien, Spanje. At prowins leit uun a uast faan't regiuun. Det hee 919.168 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Granada. Spain: Administrative Division, citypopulation.de


En aksiom as en grünjlaag faan an en teorii, huar ales üüb apbaut. Di ütjdruk betiakent En grünjsats, wat arken begrip koon. Bispal: Sats faan a wederspreeg. Det ment, dat tau meenangen, diar jo wederspreeg, ei biasen woor wees kön. Wan weeder wiat as, do koon't ei drüg wees. En natüürgesets, wat algemian tustemang fanjt. Bispal: Sir Isaac Newton sin trii aksiomen. A) Gesets faan a traihaid, B) Grünjgesets faan a dünaamik, C) Actio = Reactio Algemian uk en grünjlaag, wat ei uun fraag steld woort, an huar ööder dun üüb apbaut. Matematiik


Det Huelva Prowins (üüb Spaans: Provincia de Huelva) as ian faan dön aacht prowinsen uun Andaluusien, Spanje. At prowins leit uun a waast faan't regiuun. Det hee 524.278 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Huelva. Spain: Administrative Division, citypopulation.de


Det Jaén Prowins (üüb Spaans: Provincia de Jaén) as ian faan dön aacht prowinsen uun Andaluusien, Spanje. At prowins leit uun a nuurd faan't regiuun. Det hee 631.381 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Jaén. Spain: Administrative Division, citypopulation.de


Det Málaga Prowins (üüb Spaans: Provincia de Málaga) as ian faan dön aacht prowinsen uun Andaluusien, Spanje. At prowins leit uun a süüd faan't regiuun. Det hee 1.685.920 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Málaga. Spain: Administrative Division, citypopulation.de


Det Sevilla Prowins (üüb Spaans: Provincia de Sevilla) as ian faan dön aacht prowinsen uun Andaluusien, Spanje. At prowins leit uun a waast faan't regiuun. Det hee 1.950.219 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Sevilla. Spain: Administrative Division, citypopulation.de


Det Cádiz Prowins (üüb Spaans: Provincia de Cádiz) as ian faan dön aacht prowinsen uun Andaluusien, Spanje. At prowins leit uun a süüd faan't regiuun. Det hee 1.244.049 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Cádiz. Spain: Administrative Division, citypopulation.de


Det Córdoba Prowins (üüb Spaans: Provincia de Córdoba) as ian faan dön aacht prowinsen uun Andaluusien, Spanje. At prowins leit uun a nuurd faan't regiuun. Det hee 781.451 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Córdoba. Spain: Administrative Division, citypopulation.de


Det Huesca Prowins (üüb Spaans: Provincia de Huesca, üüb Aragoneesk: Provincia de Uesca, üüb Katalaans: Província d'Osca) as ian faan dön trii prowinsen uun det Autonoom Gemianskap Aragoonien, Spanje. At prowins leit uun a nuurd faan't gemianskap. Det hee 222.687 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Huesca. Spain: Administrative Division, citypopulation.de


Det Teruel Prowins (üüb Spaans an Aragoneesk: Provincia de Teruel, üüb Katalaans: Província de Terol) as ian faan dön trii prowinsen uun det Autonoom Gemianskap Aragoonien, Spanje. At prowins leit uun a süüd faan't gemianskap. Det hee 134.176 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Teruel. Spain: Administrative Division, citypopulation.de


Det Saragossa Prowins (üüb Spaans: Provincia de Zaragoza, üüb Katalaans: Província de Saragossa) as ian faan dön trii prowinsen uun det Autonoom Gemianskap Aragoonien, Spanje. At prowins leit uun a maden faan't gemianskap. Det hee 972.528 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Saragossa. Spain: Administrative Division, citypopulation.de


Det Araba Prowins, amtelk det Histoorisk Teritoorium Araba as ian faan dön trii prowinsen faan det Autonoom Gemianskap Baskenlun uun Spanje. Det leit uun a süüd faan't gemianskap. Det hee 333.940 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Vitoria-Gasteiz. Sööwen Comarcas: Spain: Administrative Division, citypopulation.de


Trompeetenbuumplaanten (Bignoniaceae) san en grat plaantenfamile uun det order faan a Lapbloosoortagen (Lamiales). Bignonieae – Catalpeae – Coleeae – Crescentieae – Jacarandeae – Oroxyleae – Tecomeae – Tourrettieae Adenocalymma – Amphilophium – Amphitecna – Anemopaegma – Argylia – Astianthus – Bignonia – Callichlamys – Campsidium – Campsis – Catalpa – Catophractes – Chilopsis – Colea – Crescentia – Cuspidaria – Cybistax – Delostoma – Deplanchea – Digomphia – Dinklageodoxa – Distictella – Dolichandra – Dolichandrone – Eccremocarpus – Ekmanianthe – Fernandoa – Fridericia – Godmania – Handroanthus – Heterophragma – Hieris – Incarvillea – Jacaranda – Kigelia – Lamiodendron – Lundia – Manaosella – Mansoa – Markhamia – Martinella – Mayodendron – Millingtonia – Neojobertia – Neosepicaea – Newbouldia – Niedzwedzkia – Nyctocalos – Ophiocolea – Oroxylum – Pachyptera – Pajanelia – Pandorea – Paratecoma – Parmentiera – Pauldopia – Perianthomega – Perichlaena – Phyllarthron – Phylloctenium – Pleonotoma – Podranea – Pyrostegia – Radermachera – Rhigozum – Rhodocolea – Romeroa – Roseodendron – Santisukia – Sparattosperma – Spathodea – Sphingiphila – Spirotecoma – Stereospermum – Stizophyllum – Tabebuia – Tanaecium – Tecoma – Tecomanthe – Tecomella – Tourrettia – Tynanthus – Xylophragma – Zeyheria Palisanderholtbuum, Jakaranda (Jacaranda mimosifolia) Pyrostegia


Pyrostegia of uk Ialwin as en skööl faan tau (of muar?) plaantenslacher uun det famile faan a Trompeetenbuumplaanten (Bignoniaceae). Jo waaks fööraal uun a troopen an subtroopen faan Ameerikoo. P. venusta P. millingtonioides (Brasiilien) Pyrostegia acuminata Pyrostegia amabilis Pyrostegia cinerea Pyrostegia dichotoma Pyrostegia ignea Pyrostegia intaminata Pyrostegia lauta Pyrostegia longiflora Pyrostegia millingtonioides Pyrostegia ornata Pyrostegia pallida Pyrostegia parvifolia Pyrostegia puberula Pyrostegia reticulata Pyrostegia tecomiflora Pyrostegia tubulosa Pyrostegia venusta Commonskategorii: Pyrostegia – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Pyrostegia


Det Bizkaia Prowins as ian faan dön trii prowinsen faan det Autonoom Gemianskap Baskenlun uun Spanje. Det leit uun a nuurdwaast faan't gemianskap. Det hee 1.159.443 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Bilbao. Spain: Administrative Division, citypopulation.de Commons: Bizkaia – Saamling faan biljen of filmer Biskaya, Atlantik Gernika, en steed uun't prowins.


Torsten Haß (* 21. Nofember 1970 uun Naimünster; Pseudonüüm Kim Godal) as en tjiisk bibletekaar, skriiwer, dichter, nowelist an dramaatiker. 2019 skrääw Haß det buk Bibliotheken für Dummies (60000 ekslempaare). Torsten Haß wurd uun Naimünster bäären üs dring faan Bernd Haß an Adelheid Jensen. Efter't abituur 1991 hää'er uun Stuttgart bibleteekswedenskapen studiaret. Hi hää för bleeden (Kehler Zeitung, Offenburger Tageblatt, u.a.) an tidjskraften (Bibliotheksdienst, Bibliotheken heute, BuB – Forum Bibliothek und Information, u.a.) skrewen. Sant 2014 lewet hää uun Eppelheim (Rhein-Neckar-Kreis). Bibliotheken für Dummies (2019); med Detlev-Schneider-Suderland Dieses Buch ist für die Tonne : Einführung in den klassischen Zynismus (Kynismus) (2020); med Maximilian Spannbrucker Das Kartenhaus : ein Betrugs-Roman (2002) Der König des Schreckens : ein Vatikan-Krimi (2013) Männchensache : Rechtsfälle zur Vorbereitung im Geschlechterkampf – Roman (2009) Morddeich : und andere Kurzprosa (2021) Die Schwarze Zeit : ein Mittelalter-Roman (2006) Die Schwarze Zeit II : Aphrodites Puppen – Roman (2007) Die Schwarze Zeit III : Metathronos – Roman (2008) Die Schwarze Zeit IV : Agonie – Roman (2009) Die Schwarze Zeit V : Staub – Roman (2010) Die Schwarze Zeit VI : Terra re-mota – Roman (2011) Totenmelodie : ein Kurpfalz-Krimi (2017) Totenquintett : ein Kurpfalz-Krimi (2018) Totentraum :


A Grapsidae san en famile faan Kraaben (Crustacea) uun det order faan a Gratkraaben (Malacostraca). Jo lewe fööraal uun a troopen, uun swet- of uk uun saaltweeder. Austrohelice – Cyclograpsus – Eriocheir – Geograpsus – Goniopsis – Grapsus – Leptograpsodes – Leptograpsus – Marestia – Metopograpsus – Neoeriocheir – Pachygrapsus – Paraeriocheir – Plagusia – Planes – Platyeriocheir Commonskategorii: Grapsidae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Grapsidae


Grapsus as en skööl faan Kraaben (Crustaceae) uun det order faan a Gratkraaben (Malacostraca). Grapsus albolineatus Grapsus adscensionis Grapsusfourmanoiri Grapsus grapsus Grapsus granulosus Grapsus intermedius Grapsus longitarsus Grapsus tenuicrustatus Commonskategorii: Grapsus – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Grapsus


At Uastelk Ruad Klafkraab (Grapsus adscensionis) as en slach faan Kraaben (Crustacea) uun det famile faan a Grapsidae. Hat lewet bi a küsten faan a uastelk Atlantik, t.b. üüb a Kanaaren. Hat liket at Ruad Klafkraab (Grapsus grapsus, ingelsk neknööm: 'Sally Lightfoot'), diar oober uun Madel- an Süüdameerikoo lewet. Commonskategorii: Uastelk Ruad Klafkraab – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Uastelk Ruad Klafkraab


Alugha es en Firma ön Mannheim. Dit es ön Dütsklön dit iining iipen Videoportaal en dit jest Hosting, hur em Online-Videos üp muar üs jen Spraak omseet en āpleer ken. Di Alugha GmbH waar ön't Jaar 2014 fan di Famiilien fan Bernd Korz sa üs fan Gregor Greinert, di Fuarseeter fan di Üppasireer fan Duravit en Selskepsmeföliger bi di Röchling Gruppe grünjlair. Bigening fan Alugha (Swahili: „jen Spraak“) kum fan dit Jaar 2012. Korz her en YouTube-Kanaal, hur Tutorial-Videos aur dit Ombechning fan sin Buernstair en leeter uk wat aur Reekenmaskiinen weeget waar. Muar en muaer Liren wil di Videos uk üp üđer Spraaken önluki. Korz maaket da Önertiiteln aur niin Videoportaal önböör, dat em muar üs jen Toonspöör haa kür, wat em uk jit omskrekeli kür. Diarme wiar hi man ek töfreer, en hi kām üp di Taacht en maaki en Program, hur em di Spraak fan en Video me omstel ken. Des her man aliining fuar di Prototyp 800.000 Euro kostet, en sa forsaacht di Dreeng fan 15 Jaaren, Niklas, en Prototyp. Ön di Marts fan 2015 kür Alugha sin jest Platforem weegi. Innovation Hub von Tata Communications und PGA European Tour, 1. Platz 2020 Alugha ön't Nat


At Ruad Klafkraab (Grapsus grapsus, ingelsk neknööm: 'Sally Lightfoot') as en slach faan Kraaben (Crustacea) uun det famile faan a Grapsidae. Hat lewet fööraal bi a uastelk Pasiifikküsten faan Madel- an Süüdameerikoo. Hat liket at Uastelk Ruad Klafkraab (Grapsus adscensionis), diar oober bi't uastelk Atlantikküst lewet. Commonskategorii: Ruad Klafkraab – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Ruad Klafkraab


A Patella san en skööl faan aparte furemt Sia-Sneken (Gastropoda). Jo like en kop an bak üüb stian. P. aspera – P. caerulea – P. candei – P. depressa – P. ferruginea – P. lugubris – †P. mahamensis – †P. maxoratensis – P. natalensis – P. pellucida – P. piperata – P. rustica – P. skelettensis – P. swakopmundensis – †P. tintina – P. ulyssiponensis – P. vulgata Patella vulgata Waasteuroopa Patella candei Makaroneesien Commonskategorii: Patella – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Patella


Mä Waasteuroopa as miast di waastelk dial faan Euroopa mend. Diartu hiar: Frankrik Benelux lunen: Neederlunen Belgien Luksemborag Ferianagt Könangrik Irlun Üs politisk ütjdruk mend Waasteuroopa bit ~1990 a lunen uun Euroopa, diar uun a NATO wiar: Waastsjiisklun hiard diartu, Uastsjiisklun ei. Commonskategorii: Waasteuroopa – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Waasteuroopa (sjiisk)


A Patellidae san en famile faan aparte furemt Sia-Sneken (Gastropoda). Jo like en kop an bak üüb stian. Cymbula Helcion Patella Scutellastra Commonskategorii: Patellidae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Patellidae


A Patellogastropoda san en order faan aparte furemt Sia-Sneken (Gastropoda). Jo like en kop an bak üüb stian. Lottioidea Acmaeidae – Eoacmaeidae – Lepetidae – Lottiidae – Neolepetopsidae – Pectinodontidae Patelloidea Nacellidae – Patellidae Commonskategorii: Patellogastropoda – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Patellogastropoda


A Pulmonata of Longsneken san en order faan Lun-Sneken (Gastropoda). Uun't jindial tu a miast ööder Wokdiarten (Mollusca) lewe jo uun ääg. Diar jaft at düüsenen faan slacher faan. A Longsneken wurd daalang ei muar üs en takson faan a biologii uunsen, auer jo ei alt nai mäenööder san. Commonskategorii: Longsneken – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Longsneken


A Littorinimorpha san en grat (dial-)order faan Sia-Sneken (Gastropoda). Man diar hiar uk enkelt Lun-Sneken mä tu. Calyptraeoidea – Capuloidea – Cingulopsoidea – Cypraeoidea – Ficoidea – Littorinoidea – Naticoidea – Pterotracheoidea – Rissooidea – Stromboidea – Tonnoidea – Truncatelloidea – Vanikoroidea – Vermetoidea – Xenophoroidea Waassnek (Peringia ulvae ; Hydrobia ulvae) Commonskategorii: Littorinimorpha – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Littorinimorpha


A Sorbeoconcha san en order faan Sia-Sneken (Gastropoda). Det iindialang tu onerordern an auerfamilin as noch ünseeker. Onerorder Discopoda P. Fischer, 1884 Auerfamile Cerithioidea Fleming, 1822 Auerfamile Campaniloidea Douvillé, 1904 Onerorder Hypsogastropoda Ponder & Lindberg, 1997 Dialorder Littorinimorpha Golikov & Starobogatov, 1975 Dialorder Ptenoglossa J.E. Gray, 1853 Dialorder Neogastropoda Thiele, 1929 Buccinidae Buccinum Kinkhurn (Buccinum undatum) Littorinidae (Strunsneken) Littorina Grat Strunsnek, Hölker (Littorina littorea) Ranellidae Charonia Tritonhurn (Charonia tritonis) Turbinellidae Syrinx Syrinx aruanus Commonskategorii: Sorbeoconcha – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Sorbeoconcha


Kaankers (Arachnida) sen en Klas fan Diirten, wat dü bi jaar aacht Biin keen kenst. Insekten haa bluat soks Biin. Mensken, diar bang fuar Kaankers sen, nēmt em eeđer di latiinsk Noom arachnophob (F40.2 eeđer ICD-10). Amblypygi – Araneae – Holothyrida – Ixodida – Mesostigmata – Opilioacarida – Opiliones – Palpigradi – Pseudoscorpiones – Ricinulei – Sarcoptiformes – Schizomida – Scorpiones – Solifugae – Thelyphonida – Trombidiformes Di Miiten sen en Önerklas fan di Kaankern. Diar hiir soks Ordern tö: Auerorder: Acariformes (ingelsk: mites) Sarcoptiformes – Trombidiformes Auerorder: Parasitiformes (ingelsk: ticks, 50.000 bit 100.000 slacher) Holothyrida – Ixodida – Mesostigmata – Opilioacarida Weewelkaankern (Araneae) Teeken (Ixodida) (ön di Önerklas Miiten (Acari)) Skelt-Teeken (Ixodidae) Dermacentor Sjipteek (Dermacentor marginatus) Ixodes Teek (Ixodes ricinus) Mesostigmata (ön di Önerklas Miiten (Acari)) Varroidae Varroa Varroamel (Varroa destructor) Opiliones Lankerbianer (Phalangiidae) Phalangium Lankerbian (Phalangium opilio) Sarcoptiformes (uun't onerklas Melen (Acari)) Pyroglyphidae Hüsstoofmelen (Dermatophagoides) Skorpioonen (Scorpiones) Dit Eetfiarel wat Jens E. Mungard me di Kaankers her - en en tjuk Jen. Commons: Kaankers – Saamling fan Skelter en Videos Wikispecies heer en artiikel tö: Kaankers


A Coccoloba san en plaantenskööl uun det famile faan a Düüsenknober (Polygonaceae). Diar jaft at son 120 slacher faan. Jo waaks fööraal uun Süüdameerikoo. C. acapulcensis – C. acrostichoides – C. acuminata – C. acuna – C. albicans – C. alnifolia – C. arborescens – C. arboreus – C. argentinensis – C. armata – C. ascendens – C. baracoensis – C. barbadensis – C. barkeri – C. belizensis – C. benitensis – C. berazainiae – C. boxii – C. brasiliensis – C. buchii – C. bullata – C. caesia – C. caracasana – C. caravellae – C. ceibensis – C. cereifera – C. charitostachya – C. chiapensis – C. cholutecensis – C. clementis – C. colombiana – C. conduplicata – C. cordata – C. coriacea – C. coronata – C. costata – C. cowellii – C. cozumelensis – C. cristalensis – C. cruegeri – C. cujabensis – C. darienensis – C. declinata – C. densifrons – C. diversifolia – C. dussii – C. dwyeri – C. escuintlensis – C. excelsa – C. fallax – C. fastigiata – C. fawcettii – C. filipes – C. flavescens – C. floresii – C. floribunda – C. fuertesii – C. gardneri – C. geniculata


At Strundrüüw as en plaantenslach uun det skööl Coccoloba. Hat as en buum, an wääkst fööraal uun a Kariibik, man uk üüb a Kanaaren. A früchten like windrüüwen, san diar oober goorei nai mä. Diar koon marmeloode faan maaget wurd. An det holt woort för mööbel brükt. Buum Bloosen Buark Holt Commonskategorii: Strundrüüw – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Strundrüüw


A indogermaans spriaken san det spriakfamile mä a miast spreegern üüb a eerd, am täält amanbi trii miljaarden misken mä indogermaans mamenspriak. Dü fanjst indogermaans spriaken üüb arke weltdial, auer a europeesk natsioonen uun't 15. juarhunert grat dialen faan a eerd besiidelt haa. Albaansk Armeensk Baltisk spriaken Germaans spriaken Greks Indoiraansk spriaken Itaalisk spriaken Keltisk spriaken Slaawisk spriaken Anatoolisk † Elymisk † Illyrisk † Lusitaanisk † Makedoonisk † Messapisk † Phrygisk † Sikulisk † Thrakisk † Tocharisk † Venetisk † Literatuur auer Indogermaans spriaken uun a kataloog faan't Sjiisk Natsionaalbibleteek Uur-Indogermaans


Di Teeken (Ixodida) sen en Order fan Miiten (Acari). Diar jeft et ombi 900 Slacher fan.


Di Sjipteek (Dermacentor marginatus) jert tö da Melen (Acari) an diarme tö di Kaankers (Arachnida). Jü es niin Insekt.


Di Teek (Ixodes ricinus) jert tö di Kaankers (Arachnida) en es niin Insekt (Insecta). Wikimedia Commons heer Skelter of Filmi aur: Teeken Wikispecies heer en artiikel tö: Teeken FSME


A Ipomoea san en skööl faan plaantenslacher uun det famile Convolvulaceae. Diar jaft at son 650 slacher faan. I. subg. Eriospermum – I. subg. Ipomoea – I. subg. Quamoclit Ipomoea indica, spoonsk: Campanilla Früchten an siad faan Ipomoea orizabensis Commonskategorii: Ipomoea – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Ipomoea


Ipomoea indica, spoonsk: Campanilla as en plaantenslach uun det skööl Ipomoea. Hat komt eegentelk faan Ameerikoo, wääkst daalang oober uun a troopen an subtroopen trinjam a eerd. Commonskategorii: Ipomoea indica – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Ipomoea indica


A Afrikoonsk Tulpenbuum (Spathodea campanulata) as di iansagst plaantenslach uun det skööl Spathodea. Hi hiart tu a Trompeetenbuumplaanten (Bignoniaceae). Hi kaam eegentelk faan't Afrikoonsk Atlantikküst, wääkst daalang oober uk uun a troopen faan Ameerikoo an Aasien. Tiaknang Bloosen Früchten Siad Commonskategorii: Afrikoonsk Tulpenbuum – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Afrikoonsk Tulpenbuum


A Palisanderholtbuum of Jakaranda (Jacaranda mimosifolia) as en plaantenslach uun det skööl Jacaranda. Hi hiart tu a Trompeetenbuumplaanten (Bignoniaceae). Hi komt eegentelk faan Süüdameerikoo, wääkst daalang oober aueraal uun a troopen an subtroopen. Di buum hää oober eegentelk niks mä det holt Palisander tu dun. Det komt faan buumer uun det skööl Dalbergia. Man det holt faan Jakaranda liket Palisander, so kaam't tu di nööm. Commonskategorii: Jakaranda – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Jakaranda


A Tamariskenplaanten (Tamaricaceae) san en plaantenfamile uun det order faan a Neegelkoortagen (Caryophyllales). Diar hiar son 90 bit 120 slacher tu. Jo waaks miast uun drüg regiuunen. Hololachna – Myricaria – Myrtama – Reaumuria – Tamarix Tamarisken (Tamarix) Kanaarisk Tamarisk (Tamarix canariensis) Commonskategorii: Tamariskenplaanten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Tamariskenplaanten


At Kanaarisk Tamarisk, spoonsk: Tarajal (Tamarix canariensis) as en plaantenslach uun det skööl faan a Tamarisken (Tamarix). Bloosen Twiigen Bosk Commonskategorii: Kanaarisk Tamarisk – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Kanaarisk Tamarisk


A germaans spriaken san en twiig faan a indogermaans spriaken. Diar hiar amanbi 15 spriaken tu, an 500 miljuun minsken snaake ian diarfaan üs mamenspriak. 700 miljuunen san't, wan dü jo mätäälst, diar's leeder tuliard haa. Ingelsk 340 miljuun spreegern + 180 miljuun tuliarden. Sjiisk 100 miljuun spreegern + 80 miljuun tuliarden. Holuns (25 Mio.) Sweedsk (10 Mio.) Afrikaans (6 Mio. + 10 Mio.) Däänsk (5,5 Mio.) Noorsk (5 Mio.) Plaatsjiisk (5 Mio.) Jidisk (3 Mio.) Germaans 15 spriaken Waastgermaans Sjiisk an holuns (Kontinentaalgermaans) Sjiisk Sjiisk (100 Mio. + 80 Mio.) Jidisk (3 Mio.) Luksemborags (Lëtzebuergesch) (300.000) Pennsilwaanisk (100.000) Plaatsjiisk Plaatsjiisk (5 Mio.) Plautdietsch (500.000) Holuns Holuns (25 Mio.) Afrikaans (6 Mio. + 10 Mio.) Nuurdsiagermaans (Ingwäoonisk, Anglo-Fresk) Fresk (720.000) (Nuurdfresk, Waastfresk, Saaterfresk) Ingelsk (340 Mio. +180 Mio.) Skots Nuurdgermaans Skandinaawisk Däänsk (5,5 Mio.) Sweedsk (9 Mio.) Norweegs (5 Mio.) Isluns-Färöisk Isluns (300.000 + 50.000) Färöisk (65.000) Norn † Uastgermaans † Gootisk oner ölern - aal uastgermaans spriaken san ütjstürwen Commonskategorii: Germaans spriaken – Saamlang faan bilen of filmer


A Johanniskrüüsplaanten (Hypericaceae) san en plaantenfamile uun det order faan a Malpighiales. Cratoxylum – Eliea – Harungana – Hypericum – Psorospermum – Vismia Johanniskrüüsen (Hypericum) Kanaarisk Johanniskrüüs (Hypericum canariense) Commonskategorii: Johanniskrüüsplaanten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Johanniskrüüsplaanten


At Kanaarisk Johanniskrüüs (Hypericum canariense), spoonsk: Granadillo as en plaantenslach uun det skööl Hypericum (Johanniskrüüsen). Commonskategorii: Kanaarisk Johanniskrüüs – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Kanaarisk Johanniskrüüs


A Johanniskrüüsen (Hypericum) san en plaantenskööl uun det famile faan a Johanniskrüüsplaanten (Hypericaceae). Diar hiar gud 500 slacher tu. H. sect. Adenosepalum – H. sect. Adenotrias – H. sect. Androsaemum – H. sect. Arthrophyllum – H. sect. Ascyreia – H. sect. Brathys – H. sect. Bupleuroides – H. sect. Campylopus – H. sect. Campylosporus – H. sect. Concinna – H. sect. Coridium – H. sect. Crossophyllum – H. sect. Drosocarpium – H. sect. Elodeoida – H. sect. Graveolentia – H. sect. Heterophylla – H. sect. Hirtella – H. sect. Humifusoideum – H. sect. Hypericum – H. sect. Inodora – H. sect. Monanthema – H. sect. Myriandra – H. sect. Oligostema – H. sect. Olympia – H. sect. Origanifolia – H. sect. Psorophytum – H. sect. Roscyna – H. sect. Sampsonia – H. sect. Santomasia – H. sect. Taeniocarpium – H. sect. Takasagoya – H. sect. Triadenioides – H. sect. Trigynobrathys – H. sect. Tripentas – H. sect. Umbraculoides – H. sect. Webbia Kanaarisk Johanniskrüüs (Hypericum canariense) Echt Johanniskrüüs (Hypericum perforatum) Commonskategorii: Johanniskrüüsen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Johanniskrüüsen


Uastfriisk Platdütsk (Oostfreesk Platt) es en platdütsk Spreekwiis fan Uastfriislön. Töhop me Gronings jert dit tö di nuurđneđersaksisk Spreekwiisen. Dit Uurt Uastfriisk meent fuar't Miist dit Uastfriisk Platdütsk . Di Noom es streenger noomen ek rocht, aurdat dit niin Friisk Spreekwiis es. Dit rocht Uastfriisk uur jit ön't Saterlön snaket. Di Saterfriisen nēm jaar Spraak man ek Uastfriisk, ja sii Seeltersk of Saterfriisk). Uastfriisk Uurterbok (Ostfriesische Landschaft) Uastfriisk Uurterbok (priwaat) Bi Alugha jft et en en Video üp Sölring en Uastfriisk Skriifwiis fan't Amt fuar "Ostfriesische Landschaft": https://www.platt-wb.de/platt-hoch/?term=Oostfreesk


Di Öört (Astronoomisk Sümbool: ) es fan höör Maaten - eeđer Veenus en Mars - di trēr Planeet iin ön üüs Sensüsteem. Aurdat diar Weeter es en di Temperatuuren ön't Merel om 15°Celsius lii es di Öört di iining Planeet, hur Mensken en üđer Kreatuuren lewi ken sa üs wü dit keen. Di Öört es ombi 4,6 Miljārden Jaaren fuarof fan glemen Stof en Gaswulken uuren. Di Sken fan di Öört es ombi 4,2 Miljārden Jaaren ual. Fuaral endogeen (Vulkāni) en eksogeen (Weđer, Winj en Weeter) haa des Sken höör Forem dönen. Kreatuuren sen ombi 3,35 Miljārden Jaaren fuarof ön di Öört wesen. Di Mensk kumt man fuul leeter: Di jest Fuarmendken skel ombi 10 bit 14 Miljoonen Jaaren fuarof üp Öört kemen wiis.6 Miljoonen Jaaren fuarof skel di Mensk sa lungsom di Forem fingen haa wat wü deling keen. Di Öört es ombi 149.600.000 Kilomeetern fan di Sen wech. Fuar di Wai trinjom di Sen sen 365,2425 Daagen nöörig. Di Öört meet jens twert döör 12.756,3 Kilomeetern. Öön 23 Stünen, 56 Minüten en 4,1 Sekunden drait di Öört höörsalev jens. Di Aks hur jü höör trinjom drait en di Baan trinjom di Sen sen man ek lik, en diarom


YouTube YouTube (ütspreeken [ˈjuːtjuːb]) es en Video-Portaal, wat 2005 ön Ameerikaa grünjliar uuren es. Sent 2006 jert dit tö Google Inc. . Brükern ken diar söner bitaali Videos önluki of salev Videos āpstjüüri. YouTube seet ombi 4 Miljārden Dollar om, fuar't Miist kumt dit fan Reklāmi. Üp YouTube kenst Dü ales finj. Diar sen Kiino- en Fiirlukifilmi (aaft ufkört of r8ng Kwaliteet), Musiikvideos, of uk ain dreit Filmi. Tö en Diil jeftcet uk wertig Informatsjoon, hur'ling em wat repariari ken of Üđers. En Portaal üs Youtube es ek frii fan dum Tjüch en poliitisk Propaganda. Em ken sin Video āpstjüüri sa üs dit es. Wan em en üđer Spraak diartö mai, da ken em Önertiiteln diarfuar skriif en āpstjüüri, of em ken dit Video jit jens üp en üđer Spraak maaki en henstjüüri. Wan em Spraaken en Önertiiteln haa wel, wat em omskrekeli ken, da skel em tö Alugha. Claas Riecken sin filmer Dachtangen faan Jens Mungard Renski me mener Skramel, Geft en Jil Söl'ring Friisk Kanaal Natsir fan YouTube


Di Gitshals of di Söl’ring Piđersdai es en Komeediestek ön fjuur Āptochen fan de Söl'ring Skriiwer Jap Peter Hansen. Hansen skreew dit ön sin üp Seefaarertir mung 1788 en 1792. Dit Stek waar al 1809 ütdönen, man āpföört waar dit ek jerer üs ön't Jaar 1880. Üs sin Dreeng, C.P. Hansen al stürewen wiar, haa Amatöörspölsters dit Stek ön di 22. Febrewaari 1880 (di Piđersdai) ön Muasem weeget.. Di Hauptfiguuren sen Piđer Madsen en sin wukset Jungen Korneelis en Ellen. Madsen heer uk en Wüf, Gon'el, diarxen guraartig Mensk es. Üđer Karakteeri sen: Jēns Kuk (1. Āptoch) Ejrkel’ Senken (1. Āptoch) , en ārem Wüf Kristjan Moggels (1. Āptoch), en niisgiirig jung Dreeng Tau litj dreenger, diar ön de jest Āptoch Breewern bring Bleik (2. Āptoch), Gon’nels Brüđer En Kārming fan Wiringhiird (2. Āptoch) Hans Post, en jung Dreeng, diar ön de naist Āptoch en Breev bringt Inken Lassen (2. Āptoch), en Faamen fan en Naiber Merret Andreesen (2. Āptoch), diar Korneelis sin Brir uur. Booi Joohannissen (3. en 4. Āptoch), diar Ellens Man uur. Uas Baaiken (3. Āptoch) Welhelm Sörrens (3. Āptoch). Elsi Lassen (3. Āptoch), Inken Lassens sin Mooter. Eeb Madtsen (3. en 4. Āptoch), Pider Madtsen sin


Claas Riecken Dr. Claas Riecken (* 1965 ön Hamborig) es en friiwerkendi Filmemaaker, Journalist en Histooriker. Claas es ön Rausdorf, Krais Stormarn āpwukset, hur hi uk deling jit uunet. Hi heer fan 1987 bit 1993 ön Groningen en Kiil Filologii en Histoorie studiaret. 1998 heer hi ön Kiil sin Dochter maaket. Fan 1999 bit 2000 heer hi bi di NDR, bi't Nordfriisk Instituut en bi di SSW- Fraktsjoon fuar Sleeswig-Holstiin aarbert. Sent 2001 es Claas Riecken fre iiwerkend ön Gang en heer dit "Medienbüro Riecken" āpbecht. Wörterbuch im Dörnröschenschlaf, Kiel 1993 Nordfriesische Sprachforschung im 19. Jahrhundert, Bredstedt 2000 Berthold Bahnsen - Friesisch-schleswigscher Landtagsmann, Bredstedt 2015 Claas Riecken sin Filmi haneli fan Histoorie, Nuurđdütsklön, en di Spraaken Platdütsk, Deensk en fuaral uk Nuurđfriisk. Di Aarbern altömaal bi You Tube önluket uur. Medienbüro Riecken Sin filmer bi You Tube En List fan Aarbern jeft et jir tö se: Natsir


En Storemflöör es en Flöör, wat aur dit uunt Maat āplapt: Storemflöör - muar üs 1,50 m aur Merelflöör Swaar Storemflöör - muar üs 2,50 m aur Merelflöör Aartig swaar Storemflöör - muar üs 3,50 m aur Merelflöör 16. Janewoore 1219 : Iarst Marcellusflud 16. Janewoore 1362 : Ööder Marcellusflud of Iarst Grat Mandränke 01. Nofember 1436 : Allerheiligenflud 1436 31. Oktuuber 1532: Allerheiligenflud 1532 11. Oktuuber 1634 : Burchardiflud of Ööder Grat Mandränke 24. Detsember 1717 : Julflud 1717 03. Febrewoore 1825 : Grat Halagflud of Febrewooreflud 1825 31. Janewoore 1953 : Holunflud 16. Febrewoore 1962 : Sturemflud 1962 Commons: Storemflöören – Saamling fan Skelter en Videos


Deensk Deensk (üüb Deensk Dansk) es en Skandināvisk Spraak, wat ombi 5,6 Miljoonen Mensken snaki, fuaral ön Deenemark. Töhop me Sweedsk jert Deensk tö di uastskandināvisk Twiig fan di nuurđgermaansk Spraaken. Deensk es de facto di Amtsspraak ön Deenemark en di naist Amtspraak ön Greenlön (Ön di Sir fan Greenllönsk) en üp di Fääröer (Ön di Sir fan Fääröisk). Üp Islön uur deensk üs Plichtfak önerrocht. Uun Süüdsleeswig heer Deensk di Status fan en Regionaal- en Menerhairenspraak. Deensk hee trii hoodspriikwiisen: Jüütsk (jysk) Süđerjüütsk (sønderjysk) Weestjüütsk (vestjysk) Uastjüütsk (østjysk) Ailönsdeensk (ødansk) Uastdeensk (østdansk) Vorlage:Germaans spriiken/sö


At Hoonfäästang wiar uun ualang tidjen en bradlep saner krastelk seegen. Miast wiar det so mend, dat diarefter en weien uun hööw fulge skul. En hoonfäästang wiar en jinsidjag ferspreegen, diar ei so ianfach weder apliaset wurd küd. Üs tiaken för det ferspreegen san det lachter hun faan di bradgung an det rochter hun faan't bridj mä en smok bian ferbünjen wurden. Daalang as at hoonfäästang en jift, diar bridj an bradgung jinsidjag auerdu. Miast as det en ring. An det as jüst so mend, dat det bradlepspaar frei wal. Man det hoonfäästang as daalang flooksis hiamelk an saner tjüügen. Uun't ual Ingelsk mend to handfast so föl üs en ferdrach maage. Di ferdrach wiar maaget, wan t.b. tau kuuplidj a hunen iinsluch. So as det wurd uk al uun't ual Noorsk brükt wurden: handfesta. Uun't Ualfresk jääw't di ütjdruk hondfestinge an uun't ual Plaatsjiisk hää det hantvestinge het. Modern spriaken kään det wurd Manifest (faan latiinsk manus - hun). Nei leewent kaam tu det "ual hoonfäästang" uun a "Neo-Paganismus". Det as en hialer rä faan sköölen mä minsken, diar det modern leewent an uk at krastendoom uflöne. Jo wel hal wise, dat jo üs en paar mäenööder ferbünjen san,


Alabama [ˌæ.lə.ˈbæ.mə] as sunt 1819 en diiljstoot foon da Feriind Stoote. E diiljstoot läit önj't söödååsten foon't lönj. Önj't norden läit Tennessee, önj't ååsten Georgia, önj't sööden Florida, önj't söödweesten e Golf foon Meksiko än önj't weesten Mississippi. Dåt heet 4.903.185 manschne (2019). E hoodstää foon e diiljstoot as Montgomery. E Appalachen lade önj't norden foon e diiljstoot. Coosa Struum önj't norden. Alabama Struum önj't sööden. Mobile Struum önj't sööden. Da tiin grutst stääse önj e diiljstoot san: For 1763 wus et Alabama foon nü diilj foon dåt frånsch kolonii Louisiana. 1763-1783 wus et britisch (e küst wus spånsch). Foon 1783 wus et ameerikånsch. 1798 wörd Alabama (saner e küst, wat nuch spånsch wus) ma Mississippi diilj foon dåt Mississippi-Teritoorium. 1813 wörd e küst uk diilj foon't teritoorium. Et teritoorium wörd 14. Jülmoune 1819 ån stoot önj da Feriind Stoote. Kay Ivey foon dåt Republikåånisch Partäi as sunt di 10. April 2017 guwernöör foon e diiljstoot. USA: States, citypopulation.de USA: Alabama, citypopulation.de 32.791666666667-86.830833333333Koordinaaten: 32° 48′ N, 86° 50′ W


Dön fresk spriiken san en skööl faan trii spriiken. Jo hiart tu de nuurdsiagermaansk twiich faan dön waastgermaansk spriiken. Fresk wiar ap tu det seekstanjst juarhunert de spriik faan at ferwalting an rocht uun dön fresk küstlunen twesken det Vlie uun det waasten an det Wiiser uun det uasten. Diarefter as a spriiken uun Uastfresklun ütjstörwen. Nütidjs wurd fresk noch faan bomlig 400.000 mensken snaaket, fööraal uun det holunsk lun Fresklun. Uk san uun Nuurdfresklun muar fresk spriikwiisen uun at leewent blewen. Friiske spräke (üüb feesteeg fresk)


En Tablet ( Ütspraak?/i) (ingelsk tablet, US-engl. tablet „Skriifbuurt“) of Tabletkompjuuter, Tablet-PC, es en flak Kompjuuter, wat em aural me hen nem ken. Sa üs uk en Smartphone heer en Tablet en Touchscreen man niin Tastatuur. Des uur sa üs bi en Smartphone aur en Program realisiaret. Sa üs uk bi di Bidreftsprogrami (Android, iOS esf.) ken uk di Tastatuur niisgiirig wiis en Daaten aur't Internet stjüüri. Di "Tastatuuren" sen uk forskelig. Dit Program wat bi Samsung-Giraaten es, ken mal gur aparti Teeken fuar Sölring maaki. Des jeft et en bet üđers uk fan F-Droid, diar jit diar "Hackers Keyboard" en fortelt nönt ombi. En Tablet es en mal senerlig Forem fan Personal Computers en jert tö di Handheld-Giraaten. Dit jit uk, dat em dit fuar't Miist me jen Hun fasthual mut. Aur di Tastatuur, wat bluat weeget uur wan em wat diarme maaket ken em diarme ek sa gur leenger Breevern skriif. Fuar't Miist sen Akkus iinbecht, wat oler nii maaket uur ken. Dit jit, dat sa'n Giraat Skramel es, wan di Baterii ek muar giar. Des es uk di Fuarsen Wertluashair, hur aaftinoch eeđer skempet uur. Firmen sa üs Fonefix ber man likert Reparatuuren ön en di Firmen


Wat menst dü? Tabletkompjuuter En knölk medesiin En plaad, am diar glees of iidjs mä tu dreegen


En Powerbank es en Akku, hur em elektrisk Energii iinleer ken. Iin ön sa'n Giraat set uk jit en Omseter, wat fan di 3,7 Volt wat di Baterii heer 5 Volt fuar di USB-Buksen maaket. Uk di Stroom wat iinkumt giar aur USB en uur fan 5 Volt tö 3,7 Volt dialspeent. Fuaral uur Powerbanks iinseet en leer Smartphones en Tablets diarme āp. Des Giraaten haa Buksen fuar USB. Diarfuar skel em di Speening weet, en di es fuar't Miist 3,7 Volt. Achterön skel em fan di mAh hol Ah maaki. 10.000 m A h / 1.000 = 10 A h {\displaystyle 10.000mAh/1.000=10Ah} Nü nemt en dit me di Speening maal: 3 , 7 V ∗ 10 A h = 37 V A h = 37 W h {\displaystyle 3,7V*10Ah=37VAh=37Wh} Dit meent, dat di Wattstünen dit sen hur em wat me bigen ken. Wan en Powerstatsjoon 256 Wh heer, da jit dit jaa ek, dat des uk 3,7 Volt heer. Diarom ken em me Ah nönt bigen, wan em di Speening ek keent. Bi Wattstünen es dit saacht dit Salev. Uk wan em weet wel wat di Stroom kostet, sen Ah dum Tjüch. Em bitaalet kWh, niin Ah of mAh.


En Akkumulātor (kuurt: Akku) es en Giraat, wat Energii āpnem, hual en weđer dö ken. Wan di lerig es, da ken em diar weđer Stroom iinleer. En Akku es en Aart fan Baterii, aurdat diarbenen Energii hölen uur ken, wat em diar ütnem ken. Dit Uurt Baterii uur man fuar sok Giraaten iinseet, wat em ek weđer āpleer ken. En Akku es en Baterii, man ek ark Baterii es uk en Akku Forskel: Iin ön en Auto set en Luar-Baterii, wat em weđer āpleer ken en uk mut. Diartö sair bal nemen Akku, man dit es en Akkumulātor. Iin ön Leechtern fuar Weelen set aaftinoch litj Akkus. Smartphones en Tablets haa al en bet gurter Akkus. Jit gurter sen Powerbanks, wat em me langs nem ken en leer sin Fiirsnaker eeđer. Me di Lithium-Technik kām di Möögelkhair āp en nem Stroom me langs ön di Guart of tö Bruarwening. Diarfuar uur Akkus mung 250 en 3.500 Wattstünen Kapatsiteet önböören. Me en Omrochter uur fan di Likstroom Skrekelstroom maaket, wat em me en Steekdoos iinseet ken. Sok Powerstatsjoonen sen Akkus me Omrochter en Āpleerbuksen sa üs iinbecht Railgiraaten fuar Solārstroom. Pedelecs sen elektrisk Weelen. Fuar 100 km sen mung 500 en


Joule [dʒuːl] (J) es en SI-Maat fuar di füsikaalisk Gurthairen Energii, Werk en Wāremk. Di Noom kumt eeđer James Prescott Joule. Joule ken me di SI-Maaten kg, m en s bireeknet uur: 1 J = 1 k g m 2 s 2 {\displaystyle \mathrm {1\,J=1\,{\frac {kg\,m^{2}}{s^{2}}}} } 1 Joule es di Energii, wat en Masi fan 0,102 kg (dit es sa fuul üs en Taafel Skokilaad) 1 meeter āptöhüüv (= 1 Newtonmeeter) wat 1 Sekundi lung di Efekt fan 1 Watt āptöbring, dit es sa fuul üs en Mensk sin Hart ken (= 1 Wattsekundi) wan bi en Spaning fan 1 V 1 sekund lung en Stroom fan 1 A lapt (= 1 Voltamperesekundi of 1 Wattsekundi) wat 1 gram Weeter fan 15 °C om 0,239 °C wāremer maaket


Lumke Thoole (* ombi 1690, em liift, ön Norden (Uastfriislön) ; † eeđer 1725) wiar en uastfriisk Wüfhaur, wat iin ön Kārmingskluađern üs Tiinstman en Matroosi tö See faart es. 1725 waar jü aur Bigamii en Transvestitismus önklaaget. Hur Lumke tö Wārel kemen es, weet nemen sa rocht. Jü kür fan Norden kemen wiis, tö des Tir en Stat ön di Graafskep Uastfriislön. Leeterhen es man bikeent, dat jü 20 km fiiđer ön Emden uunet heer, en diar waar jü ön't Jaar 1716 me di Seefaarer Thys Geertz bifriit. Fan Jungen es nönt bikeent. Geertz ging bal eeđer di Brölep bi di Neđerlönsk Uastindienkompanii (neđerlönsk: Vereenigde Oostindische Compagnie, kuurt VOC) üp Skep en leet Lumke me sin Mooter töbeek. Em liift, dat jü tö Bigening fan di 1720er Jaaren wech fan Emden ging en naa Utrecht flet, hur jü iin ön Kārmingskluađern Snetjer liirt. Diareeđer es jü noch naa Amsterdam gingen en wiar diar öner di Noom Jan (of Johan) Theunisz üs Tiinstman önstelt waar. Leeterhen waar jü öner di salev Noom Matroosi bi di VOC. Tö des Tir wiar dir forböören, dat Wüfhaurn üp Skep aarbert. Likert waar jü 1723 ön dit Skep Berbices önhüürt, wat fan Texel naa


At Echt Johanniskrüüs (Hypericum perforatum) of ianfach Johanniskrüüs as en plaantenslach uun det skööl Hypericum (Johanniskrüüsen). Hat woort uun a medesiin brükt, auer hat jin swaarmudaghaid halept. Commonskategorii: Echt Johanniskrüüs – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Echt Johanniskrüüs Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


At Swaarmudaghaid of Depression (faan latiinsk depressio - deeltrak) as en hialer rä faan kraankesen mä stiard ferhualen. Det as miast ferbünjen mä en deeltrakt stemang, auerdrewen spikeliarin, fertwiiwelt weesen of waant faan frööges. Di amgung mä ööder minsken as stiard. Sowat belewet arke minsk, wan hi ans ring tuwais as, man det ferswanjt weder. Wan det uunhäält, as't en kraankes an brükt halep. Di skak faan swaarmudaghaid as ei bi arke minsk likedenang. A medesiin dialt det stiard ferhualen efter en hialer rä faan eegenoorten iin an brükt diarför det "International Statistical Classification of Diseases' (ICD) so üs uun det tabel rochts. Dochtern, diar jo mä swaarmudaghaid befaade, san psychiatern. Jo kään jo ütj mä't weesen (ualgreks: ψυχή psyche) faan minsken. Commonskategorii: Swarmudaghaid – Saamlang faan bilen of filmer Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


Volt es dit SI-Maat fuar di elektrisk Speening. Di Noom kumt eeđer di italieensk Füüsiker Alessandro Volta. Di Ofkörting es „V“. Volt es niin SI-Grünjmaat man likert ken dit me üđer Grünjmaaten forklaaret uur. Det san: kg, m, s an A. 1 V = 1 k g m 2 A s 3 {\displaystyle \mathrm {1\,V=1\,{\frac {kg\,m^{2}}{A\,s^{3}}}} } 1 Volt (V) es di Speening U {\displaystyle U} bi en Stroomföörer, wat bi en Stroom I {\displaystyle I} fan 1 Ampere (A) en Efekt P {\displaystyle P} fan 1 Watt (W) heer. [ U ] S I = V = J C = W A = k g ⋅ m 2 s 3 ⋅ A {\displaystyle [U]_{SI}=\mathrm {V} ={\frac {\mathrm {J} }{\mathrm {C} }}={\frac {\mathrm {W} }{\mathrm {A} }}={\frac {\mathrm {kg} \cdot \mathrm {m} ^{2}}{\mathrm {s} ^{3}\cdot \mathrm {A} }}\,} Di Formel jit U = W Q {\displaystyle U={\frac {W}{Q}}} „Speening es Werk per Leering“ Dit forstuun ik salev ek. Muar es tö bigen me U ∗ I = P {\displaystyle U*I=P} Speening x Stroom jeft Efekt of Volt x Ampere = Watt


Di elektrisk Speening es en Maat ön di Füsiik. Dit meet, hurfuul elektrisk Aarber (= Energii) nöörig es, dat en Leering fan en Elektroon of Ion ön en elektrisk Feld skööwen uur. Dit Formelteeken U kumt fan latiinsk urgere (tii of sküüv). Ön't SI-süsteem uur di Speening me dit Maat Volt (V) eeđer Alessandro Volta biskrewen. Speening kumt ön di Natüür fan Riiwen, sa üs bi en Lait, hur forskelig Lucht töögenenachtler reft. Bi di Technik kumt Speening aaftinoch fan Induktsjoon. Bi en Baterii kumt di Speening fan en cheemisk Reaktsjoon. Fuar Hüüüsingern uur ön masi Lönen en Speening fan 220 of 230 V paraat stelt, ön üđer Lönen sen dit bluat 110 V. Gurter Mskiinen haa 380 V nöörig. Wan Maskiinen ön Gang sen, da sörigt di Speening fuar Stroom. Speening x Stroom = Aarber. Diar hooger di Speening es, diar mener mut di Stroom wiis, dat di rocht Efekt of Aarber diarbi ütkumt. Dit es nöörig tö weet aur di Stroom di Wāremk maaket, diar giar Kraft üs Wāremk forleesen. Diarom mut Kābel uk mal tjuk wiis, wan di Speening mal litj es. Di Speening uur bireeknet fan elektrisk Aarber (= energii) W A B {\displaystyle W_{\mathrm {AB}


Di Lexis Audio Editor es en App fuar Android, wat et uk üs Program fuar Windows jeft. Em ken diarme ön sin Tablet of Smartphone wat āpnem en dit biaarberi, dat em dit gur nüti ken. Jir ken em se, wat em me des frii Program maaki ken. Wan em di frii Wersioon heer, mut em aur di Litsensrochten ek üs "mp3" dialskriif let. ik stjüüri mi sok Dateien üs "wav" tö min Kompjuuter en forwaneli jam diar me Audacity, dit es uk frii en ken "ogg" fuar di Wikipedia maaki. Des Daateien sen me en Tablet āpnomen en da döör dit Program jaaget uuren. Mesken skul em beeter ek me di " Hall" aarberi. Di Sir "Mobilsicher" heer di App önluket. Des kām diarbi üt: https://appcheck.mobilsicher.de/filter?allefilter=ja&text=Lexis Mesken skel em dach lefer bi F-Droid luki. Lexis Audio Editor


F-Droid es en alternatiif App Store fuar dit Bidreftsysteem Android. Senerlig es bi F-Droid, dat ofiziel en üs Standard bluat frii Software iin ön di Oflaag (Repository) braacht en önböören uur mut, wat eeđer di GNU GPL of di Apache-Lizenz maaket sen. Di Kwelcode fan ark App mut iipen wiis. Ark App uur eeđerluket. Dat em dit uk üs User weet, uur di apk-Daatei, wat em fo ken ek fan di Maaker man fan F-Droid önerskrewen. Ark jen diar wat diarme bigen ken, ken bi sin App "Öner di Klap" luki. Bi F-Droid giar dit om Transparens en Seekerhair. Wan en App dach Reklāmi maaket of spioniari kür, da stuunt dit diarbi, en da tört em di App jaa ek nem. Wan em fuar Apps fan di Google Play Store en Konto nöörig heer, wat Google Forloof dēr en luki twert döör dit Tilefoon of Tablet es dit bi FDroid ek nöörig. Em ken anonym Software fo. F-Droid skriift man dach me, hur aaft en App dialleeren uur, en hok dö uk Biskiir, wan ja olter aaft ofstört, dit meent, dat ja ek rocht laap. Diit es man fuar di Statistik en diarfuar, dat em ek tö aaft Skramel fair


Datei:HafezSeddighi.jpg Hafis, uk Hāfez of Ḥāfiẓ, eegentelk: Mohammed Schemseddin (persisk  خواجه شمس الدين محمد حافظ شيرازى, DMG Ḫwāǧe Šams ad-Dīn Moḥammad Ḥāfeẓ-e Šīrāzī, bäären 1315 of 1325 uun Schiras, Iraan; stürwen am 1390 uk diar) as ään faan a bedüüdenst dachtern faan a Iraan. Auer hi a Koraan ütj hood apsai küd, füng hi di iarennööm Hafis. Sin wichtagst werk as a Dīwān. (Iarst rä faan a Dīwān, lachts araabisk, rochts persisk.) Di sjiisk dachter Johann Wolfgang von Goethe (1749-1832) hääl föl faan Hafis an hää en saamlang faan dachtangen skrewen: West-östlicher Divan. Commonskategorii: Hafis – Saamlang faan bilen of filmer Wikiquote: Hafes (sjiisk) Wikisource: Hafes’ Diwan (Persisk)


Wekselstroom (of Skrekelstroom of AC - Alternating Current) es en elektrisk Stroom, wat sin Wai altert foranert. Hi es likfuul positiif en negatiif. Üđers es dit bi Likstroom. Iin ön't Hüs haa wü fuaral "Jen-Faasen-Wekselstroom", sa üs dit ön dit Model rochts tö se es. Sa'n Stroom es iinfach tö maaki. Swaarer giar diar al Draistroom, wat fuar starker Maskiinen nöörig es. Di Frekwens fan en Wekselstroom es di Tal, hurfuul Periooden fan positiif en negatiif Stroom ön jen Sekundi fuarkum. Didiar Tal heer dit Maat Hertz (Hz). Dit Perioodenwaaring es di Tir, wat sa'n Perioodi waaret. Perioodenwaaring: T {\displaystyle T} en Frekwens f {\displaystyle f} hingi töhop: T = 1 f {\displaystyle T={\frac {1}{f}}} . Ön di miist Lönen es di Frekwens 50 Hz, en dit Perioodenwaaring es diaeeđer: T 50 = 1 50 H z = 1 50 s = 20 m s {\displaystyle T_{50}={\frac {1}{50\;\mathrm {Hz} }}={\frac {1}{50}}\mathrm {s} =20\;\mathrm {ms} } . En liiger Wekselstroom-Frekwens uur bi di Iirsenbaan iinseet, diar sen dit 16,7 Hz. Di hoogst Wekselstroom-Frekwens kumt bi di Funktechnik fuar en liit bi 300 GHz (= 300.000.000.000 Hz). Commons: Wekselstroom – Saamling fan Skelter en Videos Draistroom Likstroom


Di Swaarmurighair of Depressioon (faan latiinsk depressio - deeltrak) es en Reeg fan Kraankern me forstjüürt Forhualen. Dit hiinget aaft töhop me en slokslain Steming, aurdrewen Spekuliarin, Fortwiiwelthair of dat di Früger waant. Aaftinoch es di Omgung me üđer Mensken forstjüürt, man di Grensen flüt likert uk. Sawat bilewet ark Mensk, wan hi jens ring töwai es, man dit giar weđer wech. Wan dit man önhalt, da kür dit en Kraanker wiis en di Mensk skel holpen uur. Di Skek fan Swaarmurighair es ek bi ark Mensk lik. Di Medisiin keent forstjüürt Forhualen üs en hiili Reeg fan Ainaarten en skreef dit ön di "International Statistical Classification of Diseases' (ICD) āp, wat ön di Tabel rochts tö se es. Dochtern, diar me Swaarmurighair tö dön haa jit Psychiatern. Ja keen wat fan dit Weesen (ualgreks: ψυχή psyche) faan minsken. Commons: Swarmudaghaid – Saamling fan Skelter en Videos Nöörig Böör tö Bidrachen aur di Sünhair Hoken hol aliining es, di es ek altert kraank, meent dit litj Dechting fan Aarn en Kreek (bi YouTube).


Wikinger Wikingern sen en Slach fan nuurdgermaans en baltisk Folken, wat bi Nuurđ- en Uastsee lewet haa. Dit Uurt Wikingern meent man fuar't Miist ek di Liren, wat üs Buern of Feskern lewet haa, man dach di aaftinoch jung Kārmingee, diar ön di Jaaren 775 bit 1050 (at Wikingertir) tö See faart en Staten bi di Weeterkanten ütroowert haa. Wan ja diar hok Rikdom töhoproowert her, da ging ja aaft tüs en lewet ön Freer. Fan sok Mensken fortel di ual nuurđisk Sagas en di Ruunenstiiner. Üđern leet jam man ek muar fuar't Leewent üp Lön wen, en me sok wil em da itüüs uk nönt muar tö dön haa. Ön di Tirsted-Stiin uur dit Leewent fan en mans Wikinger fortelt, diar üs rik Kārming weđer tüs kām. Dit ualnuurđisk Uurt viking meent so fuul üs en leengeri Skepsrais, man en wikinger wiar en stolt Keemper, diar fuul belewet heer en aaftinoch rik tüs kām. Wikingerswiartern ön't Museeum fan Haithabu En Helm fan't 10. Jaarhönert Di Gokstadskap ön Oslo Eeđerbecht Wikingerskep ön Roskilde So heer en Wikingertērp noch ütsen. Commons: Wikingertir – Saamlang faan bilen of filmer


James Krüss James Krüss (* 31. Mai 1926 üp Heliglön; † 2. August 1997 üp Gran Canaria) wiar en Dütsk en Friisk Dechter sa üs Skriiwer fan Bokern fuar Jungen. Fuaral sen des Boker bikeent uuren: "Der Leuchtturm auf den Hummerklippen" (1956) "Mein Urgroßvater und ich" (1960) "Timm Thaler" (1962) Üp Heliglön sen di Haupt- en di Realskuul ön Jaar 1986 eeđer Krüss nēmt uuren. Ön 2007 waar dit "James Krüss - Museum" üp Heluiglön iipenmaaket. jameskruess.de James Krüss üp helgoland.de


Roque del Oeste (= berag uun't waasten) as en letj, ünbewenet eilun faan a Kanaaren uun a Atlantik. Hat leit uun't nuurden faan Lanzarote an hiart tu't gemeen Teguise. Commonskategorii: Roque del Oeste – Saamlang faan bilen of filmer


Roque del Este (= berag uun't uasten) as en letj, ünbewenet eilun faan a Kanaaren uun a Atlantik. Hat leit uun't nuurden faan Lanzarote an hiart tu't gemeen Teguise. Commonskategorii: Roque del Este – Saamlang faan bilen of filmer


Lobos (spoonsk Islote de Lobos, Eilun faan a Siahünjer) as en letj, ünbewenet eilun faan a Kanaaren uun a Atlantik. Hat leit uun't nuurden faan Fuerteventura an hiart tu't gemeen La Oliva. Commonskategorii: Lobos – Saamlang faan bilen of filmer


Montaña Clara as en letj, ünbewenet eilun faan a Kanaaren uun a Atlantik. Hat leit uun't nuurden faan Lanzarote an hiart tu't gemeen Teguise. Commonskategorii: Montaña Clara – Saamlang faan bilen of filmer


La Graciosa as det letjst bewenet eilun faan a Kanaaren uun a Atlantik. Hat leit uun't nuurden faan Lanzarote an hiart tu't gemeen Teguise. Commonskategorii: La Graciosa – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: La Graciosa (sjiisk)


Alegranza as ünbewenet an det nuurdermiast eilun faan a Kanaaren uun a Atlantik. Hat leit uun't nuurden faan Lanzarote an hiart tu't gemeen Teguise. Commonskategorii: Alegranza – Saamlang faan bilen of filmer


Vorlage:Infobox Insel/Wartung/Höhe fehlt Lanzarote [ˌlansaˈɾote] as en eilun uun't nuurduasten faan a Kanaaren uun a Atlantik. Hat leit sowat 140 kilomeeter waasten faan Marokko an hiart tu't Prowins Las Palmas. Uun't hoodstääd Arrecife as en fluuchplaats, di faan Spoonien an flook ööder lunen uunflaanj woort. Frachtskeb an pasajiirdampern ferbinj det eilun mä Spoonien an a ööder Kanaarisk Eilunen. Jardín de Cactus mä winjmaln faan César Manrique Cueva de los Verdes Jameos del Agua, konstwerk faan César Manrique Wochbil faan't César Manrique Stiftang El Golfo Salinas de Janubio Mirador del Río mä La Graciosa diarbääft Strun Papagayo Commonskategorii: Lanzarote – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Lanzarote (sjiisk)


Annalena Baerbock Annalena Charlotte Alma Baerbock (* 15. Jöölmuun 1980 ön Hannover) es en dütsk Poliitiker fan Bündnis 90/Die Grünen. Sent di 27. Januwaari 2018 es jü töhop me Robert Habeck, Bundsfuarseeter fan di Grünen. Di 19. April 2021 waar jü Kanslerkandidaat fuar di Bundesdaiswool 2021. Baerbock es sent 2013 Meföligster fan di Bundesdai. Fan 2012 bit 2015 wiar jü Meföligster fan di Parteireer fan Bündnis 90/Die Grünen en fan 2009 bit 2013 Fuarseeter fan di Lönspartei ön Brandenborig. Baerbock jert tö di Realo-Jük fan di Grünen. Annalena Baerbock es bifriit en heer tau Jungen.


Di Greenen (dütsk: Bündnis 90/Die Grünen) sen en poliitisk Partei ön Dütsklön en uk ön enkelt üđer Lönen fan Euroopa. Ja waar 1980 grünjlair, fuaral üs Keempers töögen Atoomenergii. Leeterhen kām üđer politisk Taachren diartö sa üs Freer en Menskenrochten. 1990 slööt Di Greenen jam me Bündnis 90 töhop, dit wiar en Forbant, wat ön di DDR fuar muar Büürersrochten stön. Sent 1983 set Di Greenen iin ön di Bundesdai, tö hok Tiren uk iin ön di Regiaring. Commons: Di Greenen – Saamling fan Skelter en Videos


Uar Dit Uar es en Orgaan ön biiring Siren fan di Haur. Üüs tau uaren sen nöörig, dat wü Gilüten hiir ken. Uaren sen uk diarfuar diar, dat wi üs āprocht hual ken en en naa rochts of lefts omfaal (Likwecht). Bit dat en Gilüt bi üüs ön di Haur önkumt, es dit en lüng Wai: Dit Bütenuar fangt dit Gilüt iin en sair üs uk, fan hur dit kumt. Dit Bütenuar giar bit tö di Trumelsken. Dit Mereluar es fan fiin Knaaken töhopseet en aurdrait dit Gilüt tö di trinj wönang. Fan't Mereluar giar uk en Kanaal tö di Nöös. Iin ön dit Benenuar set di Snek (lat. Cochlea). Jir uur dit Gilüt ütwertet en aur di Nerfen tö di Brain stjüürt. Nöörig Böör tö Bidrachen aur di Sünhair Commons: Uar – Saamling fan Skelter en Videos Wikiquote: Uar (Dütsk)


Dit Oog (lat. oculus, greks ὤψ ops) es en Orgaan, hur wi Leecht me waarnem ken. Aur sin Oogen ken di Mensk wat se. Ön't Oog sen Rezeptoren ön di Natsken, wat di Iindruk fan't Leecht aur di Nerfen tö di Brain stjüürt. Ek jerer üs iin ön di Brain uur di Signaali fan di Nerfen tö en "Skelt" (dit wat wü se) töhopseet. Oog fan en Fügel Oogen fan en Uugen fan en tauskelig Diirt Oog fan en Springpor Nöörig Böör tö Bidrachen aur di Sünhair Wikiquote: Oog (Dütsk) Commons: Oogen – Saamling fan Skelter en Videos


A Rana san det gratst skööl faan a Echt Hobelfasker (Ranidae). Diar hiar son 50 slacher tu. R. amurensis – †R. architemporaria – R. arvalis – R. asiatica – R. aurora – R. boylii – R. camerani – R. cascadae – R. chaochiaoensis – R. chensinensis – R. chevronta – R. compotrix – R. coreana – R. cucae – R. culaiensis – R. dabieshanensis – R. dalmatina – R. draytonii – R. dybowskii – R. eschatia – R. graeca – R. hanluica – R. holtzi – R. huanrenensis – R. iberica – R. italica – R. japonica – R. jiemuxiensis – R. jiulingensis – R. johnsi – R. kobai – R. kukunoris – R. kunyuensis – R. labialis – R. latastei – R. longicrus – R. luanchuanensis – R. luteiventris – R. macrocnemis – R. maoershanensis – R. multidenticulata – R. muscosa – R. neba – R. omeimontis – R. ornativentris – R. parvaccola – R. pirica – R. pretiosa – R. pyrenaica – R. rufipes – R. sakuraii – R. sauteri – R. shuchinae – R. sierrae – R. tagoi – R. temporaria – R. tsushimensis – R. uenoi – R. ulma – R. vitrea – R. wuyiensis –


Fuerteventura as efter Teneriffa det naistgratst faan a Kanaarisk Eilunen uun a Atlantik. Hat leit sowat 120 kilomeetern waasten faan Marokko. Üüb en areaal faan 1659,74 km² wene amanbi 120.000 minsken. Hoodstääd as Puerto del Rosario. Diar as uk en fluuchplaats mä ferbinjangen tu ööder Kanaarisk Eilunen, tu Spoonien an ööder lunen. Nuurden faan Fuerteventura leit Lanzarote, an hiart jüst so tu det Prowins Las Palmas. Antigua (9.715 iinwenern) Betancuria (715) La Oliva (21.354) Pájara (20.283) Puerto del Rosario (35.293) Tuineje (13.569) Ütjerdör Klaf bi Ajuy Waanerwai uun a berger Suart küst faan Playa de los Muertos Commonskategorii: Fuerteventura – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Fuerteventura (sjiisk)


Gran Canaria as det traadgratst faan a Kanaarisk Eilunen uun a Atlantik, an efter Teneriffa det mä a naistmiast iinwenern. Hör hoodstääd as Las Palmas, hat as uk hoodstääd faan't Prowins Las Palmas, huar Fuerteventura an Lanzarote mä tu hiar. Naibi Las Palmas as en graten fluuchplaats mä ferbinjangen tu ööder Kanaarisk Eilunen, tu Spoonien an ööder lunen. Diar san 21 gemeenen (municipios) Agaete Agüimes La Aldea de San Nicolás Artenara Arucas Firgas Gáldar Ingenio Mogán Moya Las Palmas de Gran Canaria San Bartolomé de Tirajana Santa Brígida Santa Lucía de Tirajana Santa María de Guía de Gran Canaria Tejeda Telde Teror Valleseco Valsequillo de Gran Canaria Vega de San Mateo Commonskategorii: Gran Canaria – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Gran Canaria (sjiisk)


Las Palmas de Gran Canaria, of ianfach Las Palmas as en stääd üüb det spoonsk eilun Gran Canaria. Hat as det gratst stääd üüb a Kanaarisk Eilunen mä 379.925 iinwenern. Las Palmas as hoodstääd faan Gran Canaria, faan't Prowins Las Palmas an mä Santa Cruz de Tenerife uk ian hoodstääd faan't autonoom gemianskap faan a Kanaaren. Ferianagt Stooten San Antonio uun Texas (USA) Spoonien Garachico üüb Teneriffa (Spoonien) Mauretaanien Nouadhibou (Mauretaanien) Kap Verde Praia üüb Santiago (Kap Verde) Sjiina Xiamen (Sjiina) Itaalien Martinsicuro uun a Abruzzen (Itaalien) Poolen Danzig (Polen) Itaalien Genua uun Liguurien (Itaalien) Spoonien Vigo uun Galitsien (Spoonien) Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Commonskategorii: Las Palmas – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Las Palmas (sjiisk)


At Arktisk Sia (of uk: Nuurdelk Is-Sia, Nuurdpulaarsia, Arktisk Oosean) woort bit 5.608 m jip, an as mä 14,09 Mio. km² di letjst oosean faan a eerd. Hat woort uk üs en dial faan a Atlantik uunsen an leit uun a Arktis. Tu't Arktisk Sia hiar en hialer rä bochten: Commonskategorii: Arktisk Sia – Saamlang faan bilen of filmer International Bathymetric Chart of the Arctic Ocean (IBCAO)


Koord mä aal a koordinaaten: OSM f At Cumbre Vieja (det ment: ual huugens) as en 1.949 msnm huuch an 14 kilomeeter lung keed faan wulkaanen uun't süüden faan La Palma, ian faan a Kanaarisk Eilunen, diar tu Spoonien hiar. A 19. September 2021 as diar en neien wulkaan ütjbreegen, di muar üs 2000 hüsang an 1000 ha lun fersködet hää. Man det lava hää uk ~50 ha nei lun uun a Atlantik apwaaks läät. IGN - Seismisk dooten Commonskategorii: Cumbre Vieja – Saamlang faan bilen of filmer


En Keegel of Koonus as en geomeetrisk grünjfiguur mä en grünjflaak, diar mä en ponkt diarauer ferbünjen as. Miast ment am mä keegel en kreiskeegel, huar det grünjflaak en kreis as. Det flaak faan a toop deel tu't kaant faan't grünjflaak as a mantel. Sodenang hiar tu en keegel: a toop a mantel a kaant at grünjflaak Di kreiskeegel het lik, wan san toop luadrocht auer a madelponkt faan a kreis stäänt, ööders as hi sküüns. En Martini glääs Wäärnkeegel Traachter En saag En hud Commonskategorii: Keegel – Saamlang faan bilen of filmer


En Ring of Toorus (faan latiinsk torus) as en geomeetrisk grünjfiguur. Mä det laben bil könst Dü di föörstel, dat en ring faan en rochthuk maaget wurd koon. Di toorus namt en rüm V {\displaystyle V} iin faan V = 2 π 2 r 2 R {\displaystyle V=2\pi ^{2}r^{2}R} Si areaal A {\displaystyle A} bereegenst Dü mä A O = 2 π r ⋅ 2 π R {\displaystyle A_{O}=2\pi r\cdot 2\pi R} of A O = 4 π 2 r R {\displaystyle A_{O}=4\pi ^{2}rR} Redangsring Fangerring Donuts Slauchen, loftslaanger för en wel Riakringer Commonskategorii: Ring – Saamlang faan bilen of filmer


En Trapeets (faan ualgreks τράπεζα trapeza „boosel“, „sjauerfut“) as en sjauerhuk mä tau sidjen, diar paraleel tu enööder lei (a an c). Commonskategorii: Trapeets – Saamlang faan bilen of filmer


En Rütj as en sjauerhuk mä likelung sidjen, diar oober (normoolerwiis) ei luadrocht tu enööder stun. Wan jo luadrocht stun, do as det Rütj en Kwadroot. Rütjen uun't flag faan Bayern Penrose-Parket Rütjenstäär Markintiaken faan Renault Commonskategorii: Rütj – Saamlang faan bilen of filmer


Chicago (ʃɪˈkɑːgoʊ)( uunhiar?/i) (uk: Chikago) as en stääd uun di amerikoonsk bundesstoot Illinois. Diar lewe amanbi 2,7 miljuun minsken (2010), an diarmä as Chicago at traadgratst stääd uun Ameerikoo (USA). Wan Dü a föörstääden märeegenst, lewe uun det metropoolregiuun sogoor 9,7 miljuunen (2007). Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Chicago United States Census 2010. Archiwiaret faan det originool di 19. Febrewoore 2011. Ufrepen di 6. August 2011. U.S. Census Bureau: metropolitan and micropolitan statistical areas


En Paraleelogram as en sjauerhuk, diar en Rütj liket, man a sidjen san ei aaltumaal likelung. A sidjen, diar jinauer lei, san oober likelung. Commonskategorii: Paraleelogram – Saamlang faan bilen of filmer


En Prisma as en geomeetrisk grünjfiguur, huar det grünjflaak an det hoodflaak likedenang san an paraleel auerenööder lei. Sodenang as en Prisma bal detsalew üs en Türn, hää oober ei ünbedingt en Kreis üs grünjflaak. En likmiatag prisma hää en likmiatag grünjflaak, so üs t.b. det sääkshuket prisma uun det tiaknang rochts. Di lik wai tesken grünjflaak an hoodflaak as det hööchde h {\displaystyle h} faan't prisma. Wan a mantel luadrocht üüb't grünjflaak stäänt, do as det en lik prisma, ööders as't en sküüns prisma. A mantel faan en lik prisma as faan rochthuken tuupsaat, bi't sküüns prisma san't paraleelogramen. Commonskategorii: Prisma – Saamlang faan bilen of filmer


En Rochtkant of Kwāder es en geomeetrisk Grünjfiguur me soks rochthuket Siren, wat ön en rocht Winkel tö enachtler stuun aacht rochtwinklig Huken ön twelew Kanten, huarfan fjuur lik lung sen en parallel tö enachtler sen. Wan ali Kanten lik lung sen, da es di Rochtkant en Tiarling. Di Noom kumt fan en Stiin, wat rochtkantig törochthaut es. Commons: Rochtkant – Saamling fan Skelter en Videos Tiarling


Theodor Mommsen Theodor Mommsen (*30. November 1817 † 01. November 1903) wiar en nuurđfriisk Skuulmaister en Profesor fuar klasisk Liiren. Hi es fual bikeent uuren aurdat hi ön't 19. Jaarhönert mal nöörig Aarber om Histoorie maaket heer. Senerlig sin Werk om di roomsk Histoorie es bit deling en gur Stek Werktjüch fuar Aarber trinjom des Theema. Mommsen heer ön't Jaar 1902 di Nobelpris fuar Literatuur. Diaraur hen wiar hi uk en bikeent Poliitiker, diar ön't preussisk en dit dütsk Parlament seet. Mommsen kām ön Gaarding üp Eidersteed tö Wārel. Āpwukset es hi ön Bad Oldesloe. Hi waar tö Bigening Profesor fuar Histoorie ön di Uniwersiteet fan Leipzig, waar da leeter Meföligster fan di Akademii. Eeđer 1868 wiar hi Profesor fuar roomsk Histoorie bi di Uniwersiteet fan Berlin. Fuar sin Aarberen om Weetenskep heer Mommsen masi Iaringen fingen: Di "Blö Max", di hoogtst Iaring fan't Militeer, Iarenbüürer fan Room sa üs uk di Nobelpris fuar sin Aarber om Tialenliteratuur Di histoorie fan Room: des Aarber heer Mommsen mung 1854 en 56 maaket. Hi faat diarbenen di Histoorie bit tö di röömsk Republik en Julius Caesar töhop. Röömsk grünjseetelk Rocht: (1871-1888) Roomsch Straafrocht (1899) en jit muar üs 1500 Aarberen en Ofhanelingen


Di Rüm es en Maat fuar di Gurthair fan en geomeetrisk Objekt. Dit Formelteeken es V (fan Volumen). Dit SI-Maat fuar dixRüm es di Kubik- of Rüm-Meeter m3. Des uur uk üs cbm skrewen. Fuar en Gas of en laapend Materiaal uur fuar't Miist dit Mnat Liiter ( ℓ {\displaystyle \ell } ) nomen: 1 liter = 1 Rüm-Deetsimeeter (dm3). Wan em Forem en Maaten fan en geomeetrisk Objekt keent, ken em di Rüm ütreekni. Bispölen: Tiarling me lik lüng Kanten a: V = a ⋅ a ⋅ a = a 3 {\displaystyle V=a\cdot a\cdot a=a^{3}} Rochtkant me Kantenleengden a, b en c: V = a ⋅ b ⋅ c {\displaystyle V=a\cdot b\cdot c} Kuugel me en raadius fan r: V = 4 3 π ⋅ r 3 {\displaystyle V={\frac {4}{3}}\pi \cdot r^{3}} Amdreiangsobjekt fan di Funktsjoon f(x), wan't om di x-Aks drait: V = π ⋅ ∫ a b ( f ( x ) ) 2 d x {\displaystyle V=\pi \cdot \int _{a}^{b}(f(x))^{2}\mathrm {d} x} Amdreiangsobjekt om di y-Aks: V = π ⋅ ∫ a b x 2 d y {\displaystyle V=\pi \cdot \int _{a}^{b}x^{2}\mathrm {d} y} Silinder of Prisma me dit Grünjareaal A en di Hoogdi h: V


At makreel (Scomber scombrus) lewet bi a küst an as en swaremfask. Makreelen wurd 30 bit 50 cm lung an kön 17 juar ual wurd. Jo freed plankton an faskaier faan a hiarang. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Makreelen Wikispecies hää en artiikel tu: Makreelen


Fering, Öömrang En kalendermuun as en ianhaid faan tidj an en dial faan en juar. Mooring En kalendermoune as en inhäid foon tid än en diilj foon en iir. Wiringhiirder En kaländermoone äs en iinhaid fuon tid än en diil fuon en iir. Haliifreesk En kaländermööne is en ianhait foon tid än en dial foon en iir. Fering, Öömrang : A muuner an juarstidjen uun't juar het: Halunder : De Muunten en Djoarstid’n uun ’t Djooar hit: Haliifreesk : E mööne än iirstide öön't iir hiate: Mooring : Da moune än iirstide önjt iir hiitje: Söl'ring : Di Muunen en Jaarestiren ön't Jaar jit: Moune Kalender


Alaska [əˈlæs.kə] as sunt 1959 en diiljstoot foon da Feriind Stoote. E diijstoot läit önj't nordweesten foon't lönj. Önj't nordååsten läit jü Beaufort Siie, önj't ååsten Kanada, önj't söödååsten e Golf foon Alaska, önj't söödweesten jü Bering Siie, önj't weesten di Bering Stroote än önj't nordweesten jü Tschuktschi Siie. Dåt heet 731.545 manschne (2019). E hoodstää foon e stoot as Juneau. Alaska as di grutste diiljstoot önj da Feriind Stoote. Da tiin grutst stääse önj e diiljstoot san: Alaska heet niin counties, sü as da mååste oudere stoote önj e USA, mån deerfor boroughs än census areas (önj en ünorganisiirt borough): For 1867 wörd Alaska iinj rusisch kolonii. Önj dåtdeer iir wörd et kolonii tu da Feriind Stoote ferkååft. 1867–77 wörd et foon dåt United States Army, 1877–79 foon't finånsministeerium än 1879–1884 foon e krichsmariin ferwålted. Foon 1884 tu 1912 häi Alaska iinj äin regiiring än 1912 tu 1959 (Alaska-Teritoorium) ån sat önj e kongres foon da Feriind Stooten. Alaska wörd 3. Ismoune 1959 ån stoot önj da Feriind Stoote. Mike Dunleavy foon dåt Republikåånisch Partäi as sunt di 3. jülmoune 2018 guwernöör foon e diiljstoot. USA: States, citypopulation.de USA: Alaska, citypopulation.de 65-151Koordinaaten: 65° 0′ N, 151° 0′ W


Puerto del Rosario as det hoodstääd faan't Kanaarisk Eilun Fuerteventura, diar tu Spoonien hiart. Hat as uk ian faan sääks gemeenen üüb't eilun. Iinwenertaalen faan 2011. Puerto del Rosario (28.528) El Matorral (2.176) Puerto Lajas (927) Tetir (863) Los Estancos (660) Casillas del Angel (518) La Asomada (418) El Time (315) Tefia (252) La Ampuyenta (234) Llanos de la Concepción (220) Tesjuates (215) La Matilla (156) Guisguey (141) Las Parcelas (27) Puertito de los Molinos (14) Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. efter: Instituto Nacional de Estadistica Commonskategorii: Puerto del Rosario – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Puerto del Rosario (sjiisk)


Arrecife as det hoodstääd faan't Kanaarisk Eilun Lanzarote, diar tu Spoonien hiart. Hat as uk ian faan sööwen gemeenen üüb't eilun. Mä 62.988 iinwenern (1. Janewoore 2019) lewet bal a heleft faan a Lanzaroteños diar. César Manrique (1919–1992), konstler an baumääster Goya Toledo (* 1969), spelster an footomodel Rosana (* 1963), sjongster Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Commonskategorii: Arrecife – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Arrecife (sjiisk)


Dit Areaal es dit Maat fuar di Gurthair fan en geomeetrisk Objekt. Areaalen sen tau-dimensionaal, en diar hiir geomeetrisk Grünjforemen tö sa üs dit Kwadraat, dit Rochthuk, Triihuk of di Krais. Uk di Bütensiren fan trii-dimensionaali Objekti sa üs Kuugel, Silinder of Rochtkant sen Areaali. Rüm (Maat)