KKP as det ufkörtang för Kaufkraftparität. w:de:Kaufkraftparität Detdiar sidj skal di (iarst ans) widjer feer. (sjiisk)


Katriinenheerd as en gemeen uun Nuurdfresklun (Schleswig-Holstian), diar wene amanbi 175 minsken. Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2021 (XLS-datei) (Widjerfeerd üüb grünjlaag faan't fulkstäälang 2011) (Halep üüb sjiisk)


Oldenswort as en gemeen uun Nuurdfresklun (Schleswig-Holstian), diar wene amanbi 1.280 minsken. Di Green Küstwai gungt troch't gemeen. Thusnelda Kuehl Dieter Staacken Ferdinand Tönnies Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2021 (XLS-datei) (Widjerfeerd üüb grünjlaag faan't fulkstäälang 2011) (Halep üüb sjiisk)


At Demokraatisk Fulksrepubliik Korea, of man ianfach Nuurdkorea as en lun uun Uastaasien üüb a nuurdelk dial faan't Koreansk hualeweilun Uun't süüden leit Süüdkorea. Det lun näämt ham 'demokraatisk', as oober en diktatuur. De Paektu Berig (üüb Koreaans: 백두산 / 白頭山; 2744 m) as de huuchst berig uun't lun. Dön tjiin gratst stääden uun't lun san: Nuurdkorea hää ian stääd oner sentraal ferwaltang faan't regiarang (Pjöngjang), trii apartig stääden (Kaesŏng, Rasŏn an Namp'o) an njüügen prowinsen: Nuurdkorea hää en miatag kontinentaalkliima mä sjauer juarstidjen. At rinjt fööraal uun a monsuun(jangma)-tidj faan Jüüne bit August. A wontern san drüg an kuul. Uun a harefst kön uk ans taifuuner föörkem. Nuurdkorea wurd 1948 grünlaanjen. At jeew en krich twesken at lun an Süüdkorea twesken 1950 an 1953. A feerers faan't lun san: Kim Il-sung (1948-1994) Kim Jong-il (1994-2011) Kim Jong-un (2011-) The World Factbook, 2012. CIA, ufrepen di 27. Jüüle 2012. Population and Vital Statistics Report, 2012. United Nations, ufrepen di 27. Jüüle 2012. – taalen faan a 1. Oktuuber 2008. Ostasiatischer Verein e.V.: Wirtschaftshandbuch Asien-Pazifik 2008, S. 245. North Korea: Provinces and Cities, citypopulation.de North Korea, citypopulation.de


At list faan ISO 3166-2-Codes för Nuurdkorea wiset di code för 9 prowinsen an 2 stääden. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Nuurdkorea KP), di ööder as di code för a prowinsen an stääden. Di code as mä di Newsletter II-1 faan a 3. Febrewoore 2010 (PDF) feranert wurden. ISO 3166-2 ISO 3166-1 Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk)


Uasterheewer as en gemeen uun Nuurdfresklun (Schleswig-Holstian), diar wene amanbi 250 minsken. Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2021 (XLS-datei) (Widjerfeerd üüb grünjlaag faan't fulkstäälang 2011) (Halep üüb sjiisk)


A Mialen (Atriplex) san plaantenslacher uun det famile faan a Amaranten (Amaranthaceae). Diar hiar amanbi 300 slacher tu. Guardmial (Atriplex hortensis) Strunmial (Atriplex littoralis) Commonskategorii: Mialen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Atriplex


At guardmial (Atriplex hortensis) as en plaantenslach uun det famile faan a amaranten (Amaranthaceae). Hat het uk "spoonsk saloot", auer hat al loong üs greentjüch eden woort. Hat hää uk bedüüdang uun a medesiin, tu farwin of ianfach üs bluum. Siad faan Atriplex hortensis (Bil faan't MHNT). Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Guardmial Wikispecies hää en artiikel tu: Atriplex hortensis Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


At Strunmial (Atriplex littoralis) as en plaant uun det famile faan a Amaranten (Amaranthaceae). Hat komt uk mä saalten grünj turocht an wääkst sodenang uk üüb't oon an bi strun. Commonskategorii: Strunmial – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Atriplex littoralis Strunmial. Uun: FloraWeb.de.


At Wil Rööw (Beta vulgaris subsp. maritima) as en onerslach faan a Rööwen (Beta vulgaris) an hiart sodenang tu't famile faan a Amaranten (Amaranthaceae). Hat woort uk wil mangold näämd. Faan det wil rööw kem at Sokerrööw, at Fuderrööw, Ruad Beeten of Mangold uf. Commonskategorii: Wil Rööw – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Beta vulgaris subsp. maritima


Popenbel Popenbel as en gemeen uun Nuurdfresklun (Schleswig-Holstian), diar wene amanbi 200 minsken. Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2021 (XLS-datei) (Widjerfeerd üüb grünjlaag faan't fulkstäälang 2011) (Halep üüb sjiisk) Popenbeler Sankt Johanniskuuch uun't Nordfriesland Lexikon faan't NFI Uwe Herms


A Rööwen (Beta) san plaantenslacher uun det famile faan a Amaranten (Amaranthaceae). Diar kem flook kultuurplaanten faan uf. At jaft oober uk "rööwen", diar tu a Brassicaceae (Kualplaanten, Brassica) hiar an mä a "echt rööwen" (Beta) ei föl tu dun haa. Beta seksioon Beta Beta macrocarpa Beta patula Rööw (Beta vulgaris) onerslacher: wil rööw, mangold, sokerrööw, fuderrööw, ruad beeten Beta seksioon Corollinae Beta lomatogona Beta macrorhiza Beta corolliflora Beta trigyna Beta nana Commonskategorii: Rööwen (Beta) – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Beta (Chenopodioideae) Kualplaanten (Brassica slacher)


Wat menst dü? di greks buksteew, luke bi B di latiinsk nööm föör rööwen Radioaktiif beta-strualen


Di Europeesk äil (Anguilla anguilla) as en fasch, di önj Euroopa än Nordafrikoo laawet. Äile san lung an slånk as ån slånge. Wikimedia Commons heet bile unti filme tu: Europeesk äile Wikispecies heet en artiikel tu: Europeesk äile


1758 wiar det aacht-an-föftigst juar faan det 18. juarhunert. At juar begand mä’n Söndai uun de Gregoriaans kalender. 23. April: Philip Gidley King, traaden Guvernöör faan New South Wales 20. September: Jean-Jacques Dessalines, keiser faan Haiti († 1806)


En stäär (latiinsk stella an astrum, astronoomisk sümbool: ✱) as uun a astronomii en swaar objekt, diar salew locht, so üs üüs san. Uun en stäär as hiat gas, diar faan hör aanj swaarkrääft tuuphäälen woort. Bi a kaant as hi sowat 2.200 K bit 45.000 K hiat, enkelt stäären (witj swerger) sogoor bit 100.000 K. Banen uun as hi oober noch föl hiater, miljuunen faan graad san det diar. A miast stäären san dobelstäären an haa planeeten trinjam. En stäär mä sin planeeten het sansüsteem. En grat skööl faan stäärsüsteemen het galaksis. Stäären san böös onerskiaselk efter hör grate, laacht an klöör, an diarefter wurd jo uk sortiaret. Stäären kem an gung. A miasten san oober so ual üs det uniwersum, an det as wel auer 13 miljaarden juar ual. Commonskategorii: Stäär – Saamlang faan bilen of filmer Wikiquote: Stäär (sjiisk) San Spektraalklas Stäärbil


Faardferanrang (ufkört a faan ingelsk: acceleration) as uun a füsiik det feranrang faan't faard faan en ding. Diartu woort det faard tu began an tu aanj faan en tidjrüm meeden, an di ferskeel as det faardferanrang. Wan wi uun en auto sat, do mark wi goorei, dat wi t.b. mä en faard faan 100 km/h onerwai san. Oober wan di waanj gauer of eewener woort, do mark wi det, an det as det faardferanrang. rochtsaaks: tidj huuchaaks: wai blä: a = 0, det faard blaft konstant green: a > 0, det faard namt tu ruad: a < 0, det faard namt uf Faardferanrang üüb a eerd Commonskategorii: Faardferanrang – Saamlang faan bilen of filmer


Tating, (mo.) (go.) Tååting as en gemeen uun Nuurdfresklun (Schleswig-Holstian), diar wene amanbi 1.000 minsken. Det leit üüb't hualeweilun Eidersteed. Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2021 (XLS-datei) (Widjerfeerd üüb grünjlaag faan't fulkstäälang 2011) (Halep üüb sjiisk) Tatinger Ual Kuuch uun't Nordfriesland Lexikon faan't NFI Tatinger Büürenkuuch uun't Nordfriesland Lexikon faan't NFI


At sachthaid ρ {\displaystyle \rho } (Rho), as det mase m {\displaystyle \,m} faan en materiol diald troch san rüm V {\displaystyle \,V} , det ment ρ = m V {\displaystyle \rho ={\frac {m}{V}}} . Hat woort miast uun gram per kubiksentimeter = kilogram per liter = tonen per kubikmeeter uunden. Bi weeder as det sachthaid = 1, det ment 1 kubiksentimeeter wäächt 1 gram. Materiol mä en letjer sachthaid swäämt, an materiol mä en huuger sachthaid gongt oner. Det SI-ianhaid as kilogram per kubikmeeter, det woort oober ei so föl brükt. At sachthaid as en eegenskap faan en materiol an hää niks mä't furem tu dun. Commonskategorii: Sachthaid – Saamlang faan bilen of filmer


Schach (uk skak?, faan persisk Schah / شاه /‚könang‘) as en ual spal mä 64 spalfialen an 32 spelstianer, 16 witjen an 16 suarten. Det gongt diaram, di ööder könang tu slauen of ham so uun a knip tu fun, dat hi ham ei muar reer koon. Üüb a wai diarhen mut ööder stianer slaanj wurd. büür : hi mut bluas ian fial föörütj luup (tu began uk tau fialen); slau mut hi bluas diagonaal türn : hi mut wairocht of luadrocht tji springer : hi mut tau fialen wairocht an ian fial luadrocht tji of uk amkiard luuper : hi mut diagonaal tji doom : hat mut wairocht, luadrocht of diagonaal tji könang : hi mut uk wairocht, luadrocht of diagonaal tji, man bluas ian fial; hi mut uk tau fialen tu di türn hen tji an di türn iinuun det fial diar tesken, wan diar niks uun a wai as an wan hi ham noch ei reerd hää (det as en rochade) Commonskategorii: Schach – Saamlang faan bilen of filmer


Teedenbel as en gemeen uun Nuurdfresklun (Schleswig-Holstian), diar wene amanbi 600 minsken. Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2021 (XLS-datei) (Widjerfeerd üüb grünjlaag faan't fulkstäälang 2011) (Halep üüb sjiisk)


Schach (faan persisk Schah / شاه /‚kining‘) as in üülj spal ma 64 spalfälje an 32 spalstiine, 16 wite an 16 suurte. Dåt gungt deeram, di oudere kining tu slüünj ooder ham sü önj a knipe tu füünj, dåt hi ham ai mär rääre koon. Ap a wai deerhaane mötje oudere stiine sloin wårde. böre : hi mötj mån in fälj forüt luupe (önjfångs uk tou fälje); slüünj måt hi mån diagonaal törn : hi mötj wairucht of lüüdjrucht tiinj springer : hi mötj tou fälje wairucht an iinj fälje lüüdjrucht tiinj än uk amkiird luuper : hi mötj diagonaal tiinj doom : jü mötj wairocht, lüüdjrucht än diagonaal tiinj kiining : hi mötj uk wairocht, lüüdjrucht än diagonaal tiinj, mån bloot iinj fälje; hi mötj uk tou fälje tu di törn haane tiinj an di törn önj dat fälje deertwasche, wan deer niks önj a wai as an wan hi ham noch ai räärd heewt (dåt as an rochade).


Jül as dåt fäst weer we fiire dåt Jiises Krast to wråål kiimen as (25. Detsämber). Jül wård bai üüs tra deege fiirt. Di 24. Detsämber (Jülmoune) as di kraseene weer di kinken kaamt än da goowe brängt. Deer önj Nordfraschlönj di tanenbuum sälten as, wård önjt stää for än kinkenbuum apstalt.


Carl von Linné Carl von Linné (uk Carl Nilsson Linnæus, * 23. Moi 1707 önj Råshult, † 10. Januar 1778 önj Uppsala) wås än sweedsken Natörforscher. Hi heewt da sliike önj ä natör ma latiinsk "for- än äfternoome" nååmed, än dadeer twäär noome (latiinsk "binäre Nomenklatur") wårde än e waasenschap diling nuch brüked, sin oufkorting as än L. Taksonomii faan diarten an plaanten


Folerwiik as en gemeen uun Nuurdfresklun (Schleswig-Holstian), diar wene amanbi 225 minsken. Commonskategorii: Folerwiik – Saamlang faan bilen of filmer Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2021 (XLS-datei) (Widjerfeerd üüb grünjlaag faan't fulkstäälang 2011) (Halep üüb sjiisk)


En Krouf (uk kröif) as en bedrif weer följk wat tu ääse än dränke füünj koone wan följk deerfor betåålt. List ma kröifinge önj Nordfraschlönj


Di Pidder Lüng es en Seenuatretingsskep fan di Retingsselskep fuar di Seefaarers. Di 1. Nowember 2013 waar di üs "SK 34" naa List üp Söl' braacht en tö Proof faart. Et waar ön di 16. Nowember 2013 aurnomen en statsjoniaret, dit ual Skep waar wechfaart. Di 14. Detsembermuun 2013 waar dit nii Skep dööpet. Fuarof wiar ön List sent 1989 di Minden statsjoniaret, en Skep fan di 23,3-Meeter-Klasi. Di Pidder Lüng jert tö di nii 20-Meeter-Klasi, diar aartig wat lechter becht es, da dat jü me litjeri Maskiinen (Fuarof ~ 1.400 kW, nü ~ 1.200 kW) gauer önerwai es (22 Kneten, fuarof 20 bit 21 Kneten). Dit Aarbersbuat Michel es üs en lechti Gumiboat becht, sa dat et bluat jit 40 cm diip giar en bit tö 33 Kneten (Ombi 69 km/h) laap ken. Senerlig es uk, dat dit diari Buat blut ombi 8 Meetern brükt, om stuun tö bliif (Jen en en hualev Skeps-Leengden). Bi di Skepsdööp waar uk me di Gasten ütfaart. Jir es en litj Video, wat fan di Sylt Express wech āpnomen uuren es: Help: Video giar ek?


Wat meenst Dü? Dit Retingsskep Pidder_Lüng_(Skep)? Di Uurter fan di Balādi (Text:Pider_Lüng, frasch)? Di Forklaaring tö di Balādi (Pider_Lüng)? Wikisource: Pidder Lüng (Dütsk)


Hinrich C. Hinrichsen (*29. April 1898 uun Dunsem üüb Fer, † 1978) wiar en skuulmääster an hää ham för't fering-öömrang spriak an literatüür iinsaat. Hinrich, hi wurd leeder uk "Hinne Ruul" näämd, wiar det äälst kint faan Roluf D. Hinrichsen an sin wüf Elene, bäären Braren. 1920 maaget hi sin iarst skuulmäästerpreew an werket iarst uun Ööwenem, leeder uun Medelby. 1924 wiar hi befreid mä Karoline, bäären Hinrichsen, hed ian doochter an füng en fääst steed bi't skuul uun Olersem. Diar begand hi an skrääw an saameld jongensliitjin an riimen, diar uun a "Föhrer Lokalanzeiger" ufdrükt wurd. 1929 wakselt Hinrich auer tu Ödersem an 1932 kaam sin letj heft "Allerhand ual Stacken an Riemen..." ütj. 1938 ging'er tu Foortuft, huar hi oober ei loong werket hää, auer hi 1939 uun a kriich skul. Diar kaam'er iarst 1949 weder tüs faan an füng do en steed uun Noorsaarep. Üüb Oomram begand "Hinne Ruul" weder mä't skriiwen an jääw det heft "Oome, fertel mi wat" ütj. 1954 ging'er weder tu Foortuft an skrääw det teooterstak "At rocht hialmedel". Uk üs hi 1963 uun panjuun ging, skrääw hi noch flook staken. 1978 stoorew hi uun't tachentagst juar. Für uns! - Sonderbeilage zum "Föhrer


w:de:Gemeindenummer Detdiar sidj skal di (iarst ans) widjer feer.


Dr. Klaus Georg Petersen (* 17. Febrewoore 1922 uun Berlin, † 22. Detsember 2013 uun Uastenfial) wiar loonriad faan di ual kreis Südtondern an leeder di iarst loonriad faan a kreis Nuurdfresklun. "Klaus Landrat", üs hi leeder näämd wurd, as uun Berlin bäären, huar san aatj bi't militeer wiar. Sin aalern kaam oober faan Nuurdfresklun. Efter a kriich hää hi rochtswedenskapen uun Kiil studiaret an sin dokterwerk hää noch daalang en grat bedüüdang för Nuurdfresklun: Zur Rechtsgeschichte Nordfrieslands, .... 1962 as'er loonriad faan di ual kreis Südtondern wurden an hää ham diarför iinsaat, dat jo trii kreiser Südtondern, Hüsem an Eidersteed tuupslööden wurd, an sant 1970 wiar hi do di iarst loonriad faan a nei kreis Nuurdfresklun. 1978 ging Klaus Petersen uun panjuun. Uun sin amt hää hi frasch liard, an det wiar en stark tiaken för't nuurdfresk spriak. Hi wiar uk föörmaan faan a Nuurdfresk Ferian an faan a Fresk Riad, an uun't sjüür faan't Nordfriisk Instituut. Bundesfersiinstkrüs 1. Klas, 1980 + 1995 Dannebrogorden, 1988 efter: Thomas Steensen, Abschied von Nordfrieslands erstem Landrat, NFT, 29.12.2013 Dr. Klaus Petersen: Zur Rechtsgeschichte Nordfrieslands, insbesondere der Bökingharde und der Vierharden, 1955, leederhen ütjkimen bi't Nordfriisk Instituut, Bräist Ein Glücksfall für Nordfriesland sh:z,


Eurozone as en betiaknang för jodiar lunen uun a Europeesk Union, diar di Euro üs münt iinfeerd haa. Euro Europeesk Sentraalbeenk Europeesk Union


Etioopien (amhaarisk: ኢትዮጵያ Ityop̣p̣əya) as en lun uun Uast-Afrikoo. Üs't noch en keiserrik wiar, hää't Abesiinien het. Trinjam lei Eritrea, Sudaan, Süüdsudaan, Keenia, Somaalia an Dschibuuti. Dön tjiin gratst stääden uun't lun san: Sant 1991 san a regiuunen uun Etioopien efter fulken fäästlaanj wurden. Nü san diar njügen bundesstooten an tau stääden. Stääden: Addis Abeba Dire Dawa Bundesstooten: Wüfen raage uun't madel en ääler faan 68,2 juaren, an maaner ian faan 64,3 juaren. IMF 2008 http://hdrstats.undp.org/en/countries/profiles/ETH.html Ethiopia, citypopulation.de Human Development Report Office: Ethiopia – Country Profile: Human Development Indicators, ufrepen di 31. August 2020 Etiosemiitisk spriaken Commonskategorii: Etioopien – Saamlang faan bilen of filmer Wikimedia Atlas: Etioopien – Geograafisk an histoorisk koorden 8.339.116666666667Koordinaaten: 8° N, 39° O


At list faan ISO 3166-2-Codes för Äthiopien wiset di code för 9 Bundesstaaten und die zwei Städte. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Äthiopien ET), di ööder as di code för den Bundesstaat oder die Stadt. Di code as tuleetst di 10. Detsember 2002 (PDF) feranert wurden. Bei der aktualisierung im vierten Newsletter (ISO 3166-2:2002-12-10) kam die Stadt Dire Dawa hinzu. 1 Stadt ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk)


Minsk(en)aaben (Hominidae, iar: Pongidae) san en famile faan a Primaaten (Primates). Diar hiar a Orang-Utans, Gorilas, Sjimpansen, man uk a Minsken tu. Detdiar famile woort uk üs grat minskenaaben betiakent, auer't uk noch letj minskenaaben jaft; det san a Gibons. Grat an letj minskenaaben wurd do mäenööder üs Minskoortagen (Hominoidea) betiakent. Diar san tau onerfamilin mä sjauer triibuus: Onerfamile Ponginae Triibus Pongini Orang-Utans (Pongo) Sumatra Orang-Utan (Pongo abelii) Borneo Orang-Utan (Pongo pygmaeus) Tapanuli Orang-Utan (Pongo tapanuliensis) Onerfamile Homininae Triibus Gorillini Gorilas (Gorilla) Waastelk Gorila (Gorilla gorilla) Uastelk Gorila (Gorilla beringei) Triibus Panini Sjimpansen (Pan) Sjimpans (Pan troglodytes) Bonobo (Pan paniscus) Triibus Hominini Homo Minsk (Homo sapiens) Commonskategorii: Minskenaaben – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Minskenaaben


Minskoortagen (Hominoidea) san en auerfamile faan a primaaten. Diar hiar a letj minskenaaben (gibons, Hylobatidae) an a grat minskenaaben (Hominidae) tu. Commonskategorii: Minskoortagen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Minskoortagen


Smäälnöösaaben (Catarrhini) san en skööl faan a primaaten. Diar hiar a aaben faan Euraasien an Afrikoo tu. Diaram het jo uk ual-welt-aaben. Commonskategorii: Smäälnöösaaben – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Smäälnöösaaben


(Echt) Aaben (Anthropoidea, uk: Simiiformes) san en skööl faan Primaaten (Primates) an hiar tu a Drügnöösaaben (Haplorrhini). Commonskategorii: Aaben – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Aaben


A Drügnöösaaben (Haplorrhini) san en onerorder faan a Primaaten (Primates). Diar hiart uk a Minsk tu. Commonskategorii: Drügnöösaaben (Haplorrhini) – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Drügnöösaaben (Haplorrhini)


At Meelhurn (Claviceps purpurea) as en swaamp, diar üüb roog an swetgäärs wääkst. Hi as en parasiit. Üüb sjiisk het hi Mutterkorn (muuderkurn), auer hi iar brükt wurden as tu ufdriiwen: Sin gift suragt diarför, dat a sküüren began. Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Claviceps purpurea Wikispecies hää en artiikel tu: Claviceps purpurea


Kwegels (Saccharomyces cerevisiae) as en swaamp an sodenang nai mä a hünjmotsen. Hat woort brükt, am bruad tu baagen an am biir tu maagin. Di latiinsk nööm Saccharomyces ment sokerswaamp an cerevisiae ment för biir. A selen san trinj an fiiw bit tjiin mikromeeter grat. bereegent üüb 100 g pres kwegels: Braanwäärs 439 kJ (105 kcal), Weeder 73 g, Aiwitj 16,7 g, Fäät 1,18 g, Köölhüdraaten 6,72 g diarfaan: Boolääst 0,3 g Mineraalen: Kalium 649 mg, Phosphor 605 mg, Calcium 28 mg, Natrium 34 mg, Iisen 4,9 mg, Vitamiinen: Niacin (B3) 17,4 mg, Pantothensüren (B5) 3,46 mg, Thiamin (B1) 1,43 mg, Riboflavin (B2) 2,31 mg, Folsüren (B9) 1,02 mg, Biotin 0,033 mg Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Kwegels Wikispecies hää en artiikel tu: Kwegels


Rendiartmöösk het so, hää oober mä möösk goorniks tu dun. Hat as en swaamp an sodenang föl naier mä hünjmotsen. Rendiarten freed diar tau kilogram a dai faan. Möösk Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Cladonia rangiferina Wikispecies hää en artiikel tu: Cladonia rangiferina


Kreeft (meditsiinsk: neoplasma maligne) es en Kraanker, diar em heer, weđer iin ön di Lif Zellen wuksi, diar töögen di Organismus ön aarberi. Di Organismus ken jaar Wuksen ek kontroliari of töbeekhual. Fuar't Miist kum fan Kreeft Tumoori, des ken en ārig Aart haa, dit meent, dat ja di Organismus ön Steken maaki. Tumoori ken en gur Aart haa, dit meent, dat ja fuar't Miist wech sen, weđer em jam üt di Lif skiart heer. Gifiarelk bi di ringeri Aart fan Tumoori sen uk di Metastāsen, dit sen förteri Tumoori, diar fan di jest Jen kum en uk üđer Orgāni ön Steken maaki. Blöörkreeft (Leukemii) es niin Kraankhair me Tumoori, man em sair uk Kreeft diartö, aurdat di Zellen iin ön't Blöör jam sa foraneri, dat dit Blöör en alis, hurfuar dit brükt uur, laangsem ön Steken giar of ek muar di rocht Kraft heer. Commons: Kreeft – Saamling fan Skelter en Videos


At Rendiart (Rangifer tarandus) as en Tetjdiart an hiart tu't famile faan a Hirsker. Hat lewet uun a kuul regiuunen faan Euroopa, Aasien an Nuurdameerikoo; diar het hat Karibuu. At Rendiart as di iansagst slach uun det skööl Rangifer. R. t. buskensis – R. t. caboti – R. t. caribou – †R. t. dawsoni – †R. t. eogroenlandicus – R. t. fennicus – R. t. granti – R. t. groenlandicus – R. t. osborni – R. t. pearsoni – R. t. pearyi – R. t. phylarchus – R. t. platyrhynchus – R. t. sibiricus – R. t. tarandus – R. t. terraenovae – R. t. valentinae Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Rendiarten Wikispecies hää en artiikel tu: Rendiarten


Hirsker (Cervidae) san en famile faan Tetjdiarten mä amanbi 45 slacher. Uun Euroopa käänt am di Ruadhirsk, di Damhirsk, at Ree, at Rendiart an at Elch. A holin dreeg üübfaalen hurner mä aparte furmen. Capreolinae Sköölen: Elchdiarten (Alces) – Blastocerus – Reen (Capreolus) – Andenhirsker (Hippocamelus) – Mazama – Odocoileus – Ozotoceros – Pudu – Rendiarten (Rangifer) Cervinae Sköölen: Axis – Ruadhirsker (Cervus) – Damhirsker (Dama) – Elaphodus – Elaphurus – Muntjaks (Muntiacus) – (Przewalskium) – Barasinghas (Rucervus) – Rusa Hydropotinae Skööl: Hydropotes Muntiacinae (?) Sköölen: Elaphodus – Muntiacus – Euprox (†) Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Hirsker Wikispecies hää en artiikel tu: Hirsker


Di Orde van Oranje-Nassau as en fersiinstorden faan a Neederlunen. Di ööder het Orde van de Nederlandse Leeuw ("Lintje"). Gratkrüs Gratofsiar Komandöör Ofsiar Reder Lasmoot 1911 Ludwig Ingwer Nommensen : Ofsiar 1990 Jakob Tholund : Ofsiar


Birgit Hussel (* 20. Marts 1955) es en Wüfhaur fan Weesterlön'. Al fan di 90er Jaaren ön maaket jü en Diil fan di Söl'ring Önerrocht bi di Söl'ring Foriining. Jü aarbert uk ön di Lönskepsreer fan di Foriining me en bikömert höör ön "Niilön'" (Nuurđen fan Kaamp) sa us om di Eidem-Fügelkui ön Raantem. Senerlig sen uk di Waneringen bi Heef, diar jü fuar di Söl'ring Foriining önber. Des skel di Liren weegi, hur'ling ja di Heef me ali Senen bigrip ken. Birgit Hussel es ön Hamborig-Iserbrook āpwukset. Ombi 1988 kām jü naa Söl en help di Seefüglern, diar fan Ööl forklüwet wiar. Töhop me höör Leewentspartner waar masi fuar dit Leewent bi di Weeterkanten dönen en uk masi Skeltern maaket. Des wiar aaftinoch fan Swinjswāle, diar jaa aaft fuar di Söl'ring Strön' önerwai sen. Höör Bruarwening heer jü bi dit Alfred-Wegener-Institut ön List üs en Laboor-Asistentin fuar di Aarber diar. Jü es diar uk aaft bi Heef önerwai en nem Proowen. Bal bigenti Birgit Hussel en liir di Söl'ring Spraak bi di Önerrocht fan di Söl'ring Foriining. Jü kām gur me di Uurtern klaar, en sa kür jüü bal uk di üđer Skuulsters help. Üs bluat jit en Skuulmaister


Jürgen Borstelmann (* 1963 üp Söl') es en Pianist, Komponist en Organist fan Söl'. Me 8 Jaaren bigenti hi, üp dit Klawiir tö spölin. Al me 12 Jaaren spöleti hi uk di Orgel, bal uk bi Hööf en ön Konserti. 1980 bit 1983 fing hi en Liirtir bi di Sērkenmusikdirektor Walter Bechmann (Weesterlön') bitö. Sent 1981 heer Jürgen Borstelmann en Bruarwenig üs Organist üp Söl'. Ark Jaar spölet hi forskeligi Konserti, fuaral iin ön Sērken üp Söl'. Borstelmann heer di Musik-Hoogskuul ön Lübeck bisaacht en di Proowen diar absolviaret (Stuudien fan Sērkenmusik en könstlerisk Spölin üp di Orgel bi Profesor Dr. Ernst-Erich Stender). Borstelmann komponiaret uk. Sin Aarbern uur hol fan di Forlachen nomen, en hok waar uk ütteeknet. Hi maaket uk Kamermusik, en sa heer hi me forskeligi renomiareti Musikern Āptreren her. Hi es uk üp forskelige Toonāpnaamen, sa üs üp di CD „Farewell To The Island“ en Filmbidrachen tö hiir en tö se. Borstelmann maaket uk keltisk en friisk Musik. Sin Faađer Hans (* 1934) en sin Ohm Willy Borstelmann (* 1927) haa al üs Organisten üp Söl' aarbert. Sent 1992 sen maning Stelken, senerlig fuar di Söl'ring Spraak, maaket uuren.Eeđer en Taacht fan Hans Hoeg skreev Borstelmann


Albert Andreas Panten (* 1945 ön Soholm) es en nuurđfriisk Skuulmaister en Histooriker. Hi heer bi di Friedrich-Paulsen-Skuul ön Naibel Matematik en Füsiik onerrocht. Hi bikömert höm fuaral om di Histoorii fan Nuurđfriislön ön't Merelaaler sa üs om di Aarber fan C. P. Hansen. 1992 Hans-Momsen-Pris,, Kultuurpris fan di Krais Nuurđfriislön 2009 dit Bundsfortiinstkrüts ön't Bjen. 2013 C. P. Hansen-Pris Fan Pantens Aarber me di C. P. Hansen-Popiiren kām hok Senerligs: Ual Popiiren waar fünen en töhopdrain, en diarbi waar jit Popiiren fan Peter Hansen fünen, en Brüđer tö C. P. Hansen. Di Sölring Foriining heer en Bok aur di Saamling üp Wai braacht, hur masi aur di Aarber fan Panten benen staant, fuul Niis aur C. P. Hansen en fuaral uk forskeligi Āpteekningen fan Peter Hansen. En Nootenbleer fan P. Hansen (16 Takti) waar bi di Tödiiling fan di C. P. Hansen-Pris spölet, en Jürgen Borstelmann her diartö jit en Fantasii skrewen. Skuulmaister fan di Friedrich-Paulsen-Skuul. Ufrepen de 25. Febrewoore 2010. Kreis Nuurdfresklun, āpröpen di 8. August 2012 Vier engagierte Schleswig-Holsteiner mit dem Verdienstkreuz am Bande der Bundesrepublik Deutschland ausgezeichnet. Ufrepen de 5. Jüüne 2010. "Die Entdeckung einer Landschaft - Sylt im 19. Jahrhundert - Zeichnungen von C. P.


Wäilt as en gemiinde önj Nordfraschlönj (Slaswik-Holstiinj). Dåt heet 198 inboogere (2019). Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2021 (XLS-datei) (Widjerfeerd üüb grünjlaag faan't fulkstäälang 2011) (Heelp aw tjüsch) Germany: Schleswig Holstein, citypopulation.de


Peter Hansen (* 28. Aprilmuun 1812, stürewen 16. Januwaari 1829) wiar di Brüđer fan C. P. Hansen. Peter Hansen her al jer me Kraankern tö dön, en sa maast hi fuul iin ön't Bēr bliif. Hi saamelti sin Weeten da, wan höm dit sa gur giar, dat hi üt kür. Weđer hi weđer kraank wiar, da waar āpskrewen en teeknet. Sa skrev hi āp, hur'ling hi sin Ailön saach. Hi teekneti uk hol, en weđer hi des Taacht her, da waar uk Musiksteken skrewen of üt Haur ütnotiaret. Sin Talent mut fiir aur di Maaten gingen wiis, diar em fuar dit Aaler keent, diar hi des Aarberen maaket heer. Fan sin 12. Leewentsjaar ön spöleti Peter Hansen di Orgel iin ön di Sērk fan Kairem. Diarfuar her hi en hualev Jaar Önerrocht fan sin ialer Brüđer Christian Peter üp "Klawiir en Generālbas" fingen, en dit leengti noch al diarfuar. Bi di Tödiiling fan di C. P. Hansen-Pris 2013 waar en Ütaarbering fan Peter Hansens Daans-Musik "Treertā Muasem" (A-Dur) en "Alten Gudderinger" (D-Dur) spölet, diar Jürgen Borstelmann diarfan maaket heer. Di Musik fan Hansen es uk en Biaarbering, et staant üp en Bleer me di Aurskreft "Alte Stü(c)ke". Em ken höm


Waasterheewer as en gemeen uun Nuurdfresklun (Schleswig-Holstian), diar wene amanbi 120 minsken. Commons: Waasterheewer – Saamlang faan bilen of filmer Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2021 (XLS-datei) (Widjerfeerd üüb grünjlaag faan't fulkstäälang 2011) (Halep üüb sjiisk)


Wat menst dü? Biblioteca Nacional de España, det Spoonsk Natjunaalbibleteek -> w:de:Bruttonationaleinkommen


Wat menst dü? det steed, huar skeb baud wurd di huug üüb en halag


En werew as en huug üüb en halag. Hat as apsködet wurden, amdat a minsken bi sturemflud en seeker steed haa. Üüb letj werwer stäänt man ian hüs, diar san oober uk grater werwer mä letj saarpen an en feeting. Uk uun a maask fanjst dü werwer diar, huar iar noch nään dik wiar. A äälst werwer kem faan't 3. juarhunert f.Kr., loong föör a iarst diker. Werwer fanjst dü bi a Nuurdsiaküst faan Denemark, Sjiisklun an a Neederlunen. Commonskategorii: Werwer – Saamlang faan bilen of filmer


En dik as en lungen apsködeten waal loongs a küsten an struumer. Hi suragt diarför, dat at maasklun diarbääft bi sturemfluden ei auerspeeld woort. Wan en stak lun mä diker "iindiket" wurden as, do as det en kuuch, polder of grooden. Commonskategorii: Diker – Saamlang faan bilen of filmer Weel Dikbau: Literatüür faan of auer Dik uun a kataloog faan't Sjiisk Natsionaalbibleteek


En Feeting as en eebenen küül. Diar wurd rinweeder saamelt üs swetweeder för a tiiren. Det wiar fööraal üüb A Halgen nuadag, auer jo nian grünjweeder haa. Diaram hed arke grater werew uk en feeting. Swetweeder för a minsken as uun en soot saameld wurden. Det as oober nään suas, man en tank oner a eerd, huar det rinweeder miast auer saagrönen iinuun feerd wurden as. A leetst Halgen haa iarst uun a sööwentager juaren swetweeder faan fäästääg füngen: 1968 üüb A Huug an 1976 üüb A Grööd. Halligschule Hooge


En kuuch as en stak maasklun, diar mä diker jin't auerspeelen seekert wurden as. Uun Uastfresklun sait am diar grooden tu an uun Waastfresklun polder. A Adenbüller Kuuch Adolfskuuch Augustenkuuch B Beltringhiirder Kuuchh Blumenkuuch Bottschlotter Kuuch C Cecilienkuuch D Dagebüller Kuuch Desmerciereskuuch Dreilandenkuuch E Elisabeth-Sophien-Kuuch (*) F Fahretofter Waasterkuuch Friedrich-Wilhelm-Lübke-Kuuch (*) G Gotteskuuch Grathüsemkuuch H Haatstinger Määrsch (*) (Kuuch) Hattstedter Nei Kuuch Hauke-Haien-Kuuch Herrenkuuch J Juliane-Marien-Kuuch K Katinger Waas Kleiseerkuuch L Louisenkuuch M Maasbüller Herrenkuuch N Nuurderfriedrichskuuch Nuurderheverkuuch Nössekuuch O Osewoldter Kuuch P Pohnshalligkuuch R Reußenkuuch Reußenkuuger (*) Rickelsbüller Kuuch S Sönke-Nissen-Kuuch Sophien-Magdalenen-Kuuch Störtewerkerkuuch T Tümlauer Kuuch (*) W Waygaarder Kuuch (*) = Nööm faan en gemeen uun a kreis Nuurdfresklun Harry Kunz, Albert Panten: Die Köge Nordfrieslands. Mä en koord. Nordfriisk Instituut, Bräist 1997 Commonskategorii: Kuuger uun Sjiisklun – Saamlang faan bilen of filmer


Aalkersem as en gemeen uun Nuurdfresklun (Schleswig-Holstian), diar wene amanbi 411 minsken. Sant 2007 hiart Aalkersem tu det nei-grünjlaanjen Amt Feer-Oomram. At gemeend hee njüügen saten uun't gemeenfertreeding. Sant a komunaalwoolen uun Sleeswich-Holstian 2018 hee diaruun det Alkersumer Wählergemeinschaft (AWG) al njüügen saten. 2013-2014: Ina Ketels 2014-2018: Johannes Siewertsen 2018-: Karl-Heinz Juhl Frederik Paulsen, medesiiner an onernemer. Gemeinde Alkersum Ferring Stifting Museum Kunst der Westküste Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2021 (XLS-datei) (Widjerfeerd üüb grünjlaag faan't fulkstäälang 2011) (Halep üüb sjiisk) Föhr-Land: Wählergemeinschaften vorn. Uun: Der Insel-Bote faan 7. Mei 2018, ufrepen 9. Mei 2018


A Hingstkastanjin (Aesculus) san en plaantenskööl uun det famile faan a Echt Siapenbuumer (Sapindaceae). Diar hiar wel twaalew slacher tu, diar üüb a nuurdelk eerdheleft waaks. Jo like Echt Kastanjin (Iidjkastanjin) (Castanea sativa), san diar ööders oober ei alt nai mä. A. assamica – A. californica – A. chinensis – A. flava – A. glabra – A. hippocastanum – A. indica – A. parryi – A. parviflora – A. pavia – A. sylvatica – A. turbinata Commonskategorii: Hingstkastanjin – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Hingstkastanjin


En dai as en miat för't tidj an hää flook bedüüdangen. Ään dai (d) hää 24 stünj, 1.440 minüüten of 86.400 sekunden. En dai as det tidj, huar a eerd ham iansis am ham salew dreit. Di "san-dai" düüret 24 stünj, man uun disalew tidj dreit a eerd ham uk en letj stak widjer am a san. Sodenang as di "stäär-dai" en betj kurter, det san sowat 23 stünj, 56 minüüten an 4 sekunden. At lengde faan en dai üüb dön öler planeeten faan't sansüsteem kön linger of kurter üüs üüb a eerd wees: en dai üüb Merkurius wooret amanbi 59 daar üüb a eerd; en dai üüb Weenus wooret amanbi 118 daar; en dai üüb Mars wooret amanbi 37 minüüten linger üüs üüb a eerd; en dai üüb Juupiter wooret bluat 10 stünj; en dai üüb Saturnus wooret 10 stünj an 42 minüüten; en dai üüb Uranus wooret 17 stünj an 14 minüüten; an en dai üüb Neptunus wooret 16 stünj an 6 minüüten. En dai begant, wan a san apgongt an häält ap, wan a san onergongt. Do komt a naacht. Sodenang as't üüb a nuurdelk eerdheleft uun a somer linger dai üs uun a wonter. De lingst


Borigsem as en gemeend uun’t Amt Feer-Oomrem faan a Kreis Nuurdfresklun. At gemeend leit uun a süüdwaast faan't eilun Feer. Uun a nuurd leit a gemeend Olersem, uun a uast Aalkersem, uun a süüduast Njiblem, uun a süüdwaast Wiisem, uun a waast en eksklaawe faan Olersem an uun a nuurdwaast Söleraanj. Det hee 333 lidj (2016). At gemeend leit uun Waasterlun-Feer. Borigsem as 5,51 km². Det as det füftletjst gemeend üüb Feer. Borigsem wurd 1462 at iarst keer skraftelk neemd. Sant 2007 hiart at gemeend tu det nei-grünjlaanjen Amt Feer-Oomrem. Efter en schetsing 2016 wiar 333 lidj uun Borigsem. Diarfaan wiar 167 maaner an 166 wüfen. Efter det folksteeling 2011 wiar det tutool befölkring faan't gemeend 347. At gemeend hee njüügen saten uun't gemeendfertreeding. Diarfaan hee det Borgsumer Wählergemeinschaft (BWG) sant det komunaalwoolen uun Sleeswich-Holstian 2018 aacht saten, en widjer sat häält en enkeltbewerewer, Norbert Nielsen. 2008-2013: Uwe Ingwersen 2013-: Norbert Nielsen At Winjmaln Gemeinde Borgsum Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2021 (XLS-datei) (Widjerfeerd üüb grünjlaag faan't fulkstäälang 2011) (Halep üüb tjiisk) Nordfriesland, citypopulation.de Nordfriesland: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de climate-data.org Borgsum, citypopulation.de Föhr-Land: Wählergemeinschaften vorn. Uun: Der Insel-Bote faan 7. Mei 2018, ufrepen 9. Mei


En kalender as en auersicht auer a daar an muuner faan en juar. Föl kalendern began uun a wonter, wan a daar began, linger tu wurden. Armeensk kalender Etiopisk kalender Gregoriaans kalender Hebreewsk kalender Hindukalender Vikram Samvat Iraans kalender Juliaans kalender Röömsk kalender Sjineesk kalender Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Kalendern Wikisource: Kalender-bereegnangen (sjiisk) Skregeljuar Kalendern uun't föörlaag {{Juar}}, t.b. 1949


Dunsem as en gemeen üüb't eilun Fer uun Nuurdfresklun (Schleswig-Holstian), diar wene amanbi 60 minsken. Dunsem hiart tu det sarkspal St. Laurentii. Sant 2007 hiart Dunsem tu det nei-grünjlaanjen Amt Feer-Oomram. At gemeend hee sööwen saaten uun't gemeendfertreeding, Diarfaan häält det Dunsumer Wählergemeinschaft (DWG) uun det kommunaalwoolen uun Sleeswich-Holstian 2018 seeks saten, en sat häält en enkeltbewerewer. 2013–2018: Erk Hemsen 2018-: Arfst Christiansen (DWG) Hinrich C. Hinrichsen Gemeinde Dunsum Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2021 (XLS-datei) (Widjerfeerd üüb grünjlaag faan't fulkstäälang 2011) (Halep üüb sjiisk) Föhr-Land: Wählergemeinschaften vorn. In: Der Insel-Bote faan 7. Mei 2018, ufrepen 9. Mei 2018


Wat menst dü ? Hüshan (Fögel) Han-Dünastii (Sjiina) Han-Skraft (Sjineesk skraft) Han (Struum), struum uun Süüdkorea troch Seoul


Madlem as en gemeen üüb't eilun Feer uun Nuurdfresklun (Schleswig-Holstian), diar wene amanbi 383 minsken. Sant 2007 hiart Madlem tu det nei-grünjlaanjen Amt Feer-Oomram. At gemeend hee njüügen saten uun't gemeendfertreeding. Diarfaan hee det Midlumer Wählergemeinschaft (MWG) sant dön kommunaalwoolen uun Sleeswich-Holstian 2018 aacht saten. En widjer sat häält en enkeltbewerewer. ?-2013: Helmut Marczinkowski 2013–2017: Stefan Hinrichsen (MWG) 2017-: Frauke Vollert Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2021 (XLS-datei) (Widjerfeerd üüb grünjlaag faan't fulkstäälang 2011) (Halep üüb sjiisk) Föhr-Land: Wählergemeinschaften vorn. Uun: Der Insel-Bote faan 7. Mei 2018, ufrepen 9. Mei 2018


Di Natsjonaalpark bi Heef es en Natsjonaalpark ön Dütsklön. Diar sen trii Diilen ön Sleeswig-Holstiin, Hamborig an Neđersaksen. Di Natsjonaalpark giar fan di deensk Grensi ön Nuurđen bit tö di Elbe ön di süđern Kant fan di Nuurđsee. Di hiili Heef trinjom di Nuurđfriisk Ailönen jert diartö. 1985 waar dit iinrocht, om Planten en Diirtern muar Sküül tö dön, man uk, om di Tourismus tö help. Me en Areaal fan 4410 km² es di Heef di gurtest Natsjonaalpark ön Dütsklön. Tau fan trii Diili sen öner Weeter, en di trērst Diil falt bi Liig Weeter drüch. Di dütsk Natsonaalparken bi di Heef jert sent 2009 töhop me di deensk en di holönsk Heef tö dit UNESCO-"Wārels-Natuurārefdiil". Üs di Natsjonaalpark iinrocht uur skul, wiar di Nuurđfriisen ek ali diarfuar. Ja wel ek haa, dat en Amt ön Kiil diaraur bistemi skul. Ditdiar Amt seet öntwesken ön Töning. Deling aarberi di Nuurđfriisen uk me dit Amt töhop. 2008 waar dit Natsjonaalparkamt ön Töning me't Marschenbauamt (ALR) ön Hüsem töhopslööten uuren, en deling jit dit Landesbetrieb für Küstenschutz, Nationalpark und Meeresschutz. Common Wadden Sea Secretariat (CWSS) (Hrsg.): Nomination of the Dutch-German Wadden Sea as World Heritage Site. 2008 (PDF) Landesamt für den Nationalpark


Ööwenem as en gemeen üüb't eilun Feer uun Nuurdfresklun (Schleswig-Holstian), diar wene amanbi 485 minsken. Sant 2007 hiart Ööwenem tu det nei-grünjlaanjen Amt Feer-Oomram. At gemeend hee njüügen saten uun't gemeendfertreeding. Sant a kommunaalwoolen uun Sleeswich-Holstian 2018 hee det Oevenumer Wählergemeinschaft (ÖWG) sööwen mandaaten uun det gemeendfertreeding, tau mandaaten hual enkeltbewerewer.. 2013-: Gisela Riemann (ÖWG) Commons: Ööwenem – Saamlang faan bilen of filmer Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2021 (XLS-datei) (Widjerfeerd üüb grünjlaag faan't fulkstäälang 2011) (Halep üüb sjiisk) Föhr-Land: Wählergemeinschaften vorn. Uun: Der Insel-Bote 7. Mei 2018, ufrepen 9. Mei 2018


Di Nonenguus (Branta leucopsis) es en Füügel, diar tö di Önerfamiilie fan di Gös en Swaanen (Anserinae) jert. Di Nonenguus wiar jerer fuaral ön Ruslön bi dit Isweeter itüüs sa üs uk ön di Arktis. Diar wiar dit fuaral ön di Westpaläarktis, sa üs Spitzbergen ön Norweegen en Greenlön. Diarfan kumt wes uk di Aamring Noom Greenlungus. Fan di 1990er Jaaren ön kām des Fügel uk naa Mereleuropa, en sa es di Nonenguus uk ön Sleeswig-Holstiin en di Neđerlönen tö finj. Jü lewet nü uk üp di Nuurđfriisk Ailönen. Ön Mereleuroopa sen 2.200 bit 2.800 Guuspaaren itüüs. Di Nonenguus es en Tochfügel. Fuar't Miist flocht jü ön V-Formatsjoonen fan 40 bit 50 Diirtern, en diarbi bliif di Füglern aliweegen "ön Snak". Di Wai, hur ja langs flö es ek geneetisk "iinprogramiaret", di uur fan ark Fügelker fünen en da bibihölen. Diar it jü fuaral Gērs en furskeligi Planten fan saalten Ingi. Wikimedia Commons heer Skelter of Filmi aur: Greenlunges Wikispecies heer en artiikel tö: Greenlunges


Söleraanj ((öö.) Söderaanj) as en gemeen üüb't eilun Fer uun Nuurdfresklun (Schleswig-Holstian), diar wene amanbi 180 minsken. Söleraanj hiart tu det sarkspal St. Laurentii. At gemeen hiart tu Waasterlun-Feer. Söleraanj as 2,59 km². Det as det naistletjst gemeend üüb Feer. Söleraanj wurd 1532 at iarst keer skraftelk neemd. Sant 2007 hiart at gemeen tu det nei-grünjlaanjen Amt Feer-Oomram. Det Süderender Wählergemeinschaft (SWG) häält sant a komunaalwoolen uun Sleeswich-Holstian 2018 seeks saten uun't gemeendfertreeding, en widjer sat häält en enkeltbewerewer.. 2008?-: Christian Roeloffs (SWG) Gemeinde Süderende Kirche St. Laurentii in Süderende Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2021 (XLS-datei) (Widjerfeerd üüb grünjlaag faan't fulkstäälang 2011) (Halep üüb sjiisk) Nordfriesland: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de Föhr-Land: Wählergemeinschaften vorn. Uun: Der Insel-Bote faan 7. Mei 2018, ufrepen 9. Mei 2018


Di Greenlöns- of Eideren (Somateria mollissima) es en Fügelaart en jert tö di Enen (Anatidae). Di Noom kumt fan dit islönsk Uurt æðr en heer nönt me di Stroom Eider tö dön. Eiderenen sen ombi 58 cm lüng en diarme en bet gurter üs Wild-Enen. Ja wecht ombi 2,2 kg. Dit Mantji uur fuar't Miis ialer, gurter en swaarer üs dit Wüfki. Di Greenlöns En swumt en dükt mal gur. Di Neeb es senerlig gurt en hoog, en fuarn diarön es en litj Huurn, hurfan di ön forskeligi Spraaken uk üs en Huurnneeb bikeent es. Eiderges lewi ön sköölen. Ja frit Snailen, Hopkraben en Heesen of Blöskelen. Bit tö 6 m diip ken ja dük en diarbi jen Minüt öner Weeter bliif. Di Heesen uur hiilendal dialsloongen en da iin ön di Maag ön Steken toren. Di litj Skelen uur weđer ütspüt, en bi di Strön' lii aural di blö-gre-wit Steken diarfan ombi. Di Greenlöns En smit ön di Aprilmuun fjuur bit soks green-gre Aier en bröri 25 bit 26 Daagen. Wan ja dit Neest jens forlet, da uur di Aier me Dünen tödöpet. Di Enen bliif 65 bit 75 Daagen bi jaar Jungfügler. Tö jaar Skül fuar di Möen


Wiisem as en gemeen üüb't eilun Fer uun Nuurdfresklun (Schleswig-Holstian), diar wene amanbi 50 minsken. Sant 2007 hiart Wiisem tu det nei-grünjlaanjen Amt Feer-Oomram. Auer at gemeend maner üüs 70 iinwenern hee, hee det en gemeendfersaamlang an nian gemeendfertreedang; tu't fersaamlang hiar aal a bürger faan't gemeend. Gemeinde Witsum Salwert Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2021 (XLS-datei) (Widjerfeerd üüb grünjlaag faan't fulkstäälang 2011) (Halep üüb sjiisk)


Wraksem as en gemeen üüb Feer uun Nuurdfresklun (Schleswig-Holstian), diar wene amanbi 684 minsken. Sant 2007 hiart Wraksem tu det nei-grünjlaanjen Amt Feer-Oomram. Sant a komunaalwoolen uun Sleeswich-Holstian 2018 häält det Wrixumer Wählergemeinschaft (WWG) al njüügen saten uun't gemeendfertreeding.. 2008-: Heidi Braun Commons: Wraksem – Saamlang faan bilen of filmer Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2021 (XLS-datei) (Widjerfeerd üüb grünjlaag faan't fulkstäälang 2011) (Halep üüb sjiisk) Föhr-Land: Wählergemeinschaften vorn. Uun: Der Insel-Bote faan 7. Mei 2018, ufrepen 9. Mei 2018


Deer booge 2.870 mansche (2013). Kurow wårt begränsed foon: Kloda önjt norden, Szumow önjt norden, Olesin önjt söödååsten, Kalen önjt ååsten, Plonki önjt ååsten, Klementowice önjt sööden, Brzozowa Gac önjt weesten, Nowy Pozog önjt weesten, Witowice önjt weesten.


Kofe (Coffea) san plaantenslacher uun det famile Rubiaceae mä 124 slacher. Hör siad woort röst, grünjen an uun flook muudin üs kofe dronken. Araabika (Coffea arabica) ~ 60% Robusta (Coffea canephora of uk Coffea robusta) ~ 36% Libeerika (Coffea liberica) ~ 1% Stenophylla (Coffea stenophylla) an noch flook öödern Bloosen faan Coffea arabica Früchten faan Coffea arabica Rip frücht mä siad Commonskategorii: Kofe (Coffea) – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Kofe (Coffea)


Tee (Camellia sinensis) as en plaantenslach faan a Kameelien uun det famile Theaceae. Faan a bleeden woort tee maaget. Diar san tau onerslacher: Camellia sinensis var. sinensis, fööraal uun Sjiina an Darjeeling Camellia sinensis var. assamica, fööraal uun Assam an Sri Lanka Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Tee (Camellia sinensis) Wikispecies hää en artiikel tu: Tee (Camellia sinensis) Food and Agriculture Organization of the United Nations: Online-dootenbeenk FAOSTAT, stant 6. April 2008 Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


Hiasplaanten (Ericaceae) san en plaantenfamile uun det kategorii Ericales an hiar tu a bloosenplaanten. Diar jaft at wel amanbi 4.000 ünlik slacher faan. Arbutoideae – Cassiopoideae – Enkianthoideae – Epacridoideae – Ericoideae – Harrimanelloideae – Monotropoideae – Pyroloideae – Rhododendroideae – Vaccinioideae Acrothamnus – Acrotriche – Agapetes – Agarista – Agauria – Agiortia – Allotropa – Andersonia – Andromeda – Anthopteropsis – Anthopterus – Arbutus – Archeria – Arctostaphylos – Arctous – Astroloma – (Azalea) – Bejaria – Brachyloma – Bryanthus – Budawangia – Calluna – Calopteryx – Cassiope – Cavendishia – Ceratiola – Ceratostema – Chamaedaphne – Cheilotheca – Chimaphila – Choristemon – Coleanthera – Comarostaphylis – Conostephium – Corema – Cosmelia – Costera – Craibiodendron – Croninia – Cyathodes – Cyathopsis – Daboecia – Decatoca – Demosthenesia – Didonica – Dielsiodoxa – Dimorphanthera – Diogenesia – Diplarche – Diplycosia – Disterigma – Dracophyllum – Elliottia – Empetrum – Enkianthus – Epacris – Epigaea – Erica – Eubotryoides – Eubotrys – Gaultheria – Gaylussacia – Gonocalyx – Harrimanella – Hemitomes – Hymenanthes – Kalmia – Kalmiopsis – Lateropora – Lebetanthus – Ledothamnus – Ledum – Leiophyllum – Leucopogon – Leucothoe – Lissanthe – Loiseleuria – Lyonia – Lysinema –


At swinbei (Empetrum nigrum) as en imergreenen strük mä suart beien. Hi stäänt üüb a hias, uun muuren an bi dünemkaant. Tiaknang Swinbei mä rip frücht Bründünen mä swinbeien üüb Spiekeruug A früchten smääk bater, kön oober eden wurd. Uun Islun an Greenlun wurd swinbeien mä fask eden. Uun Norweegen woort diar win faan maaget. Uun swinbeien as föl vitamiin C, det as gud jin skorbük, an det batern uun a swinbeien as gud jin trochskeeren. A beien san oober uk en betj giftag, det komt faan det Andromedotoxin diar uun. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Swinbei Wikispecies hää en artiikel tu: Swinbei


A Priimeln (Primulaceae) san en plaantenfamile uun det order Ericales. Jo waaks üs bluumen, strüker, buumer of lianen an kem üüb a hialer welt föör. Diar hiar wel 2.590 ünlik slacher tu. Uk Maesaceae, Myrsinaceae an Theophrastaceae wurd mä tu a Priimeln tääld. Aegiceras – Amblyanthopsis – Amblyanthus – Androsace – Antistrophe – Ardisia – Ardisiandra – Badula – Bonellia – Bryocarpum – Clavija – Conandrium – Coris – Ctenardisia – Cybianthus – Cyclamen – Deherainia – Dionysia – Discocalyx – Dodecatheon – Elingamita – Embelia – Emblemantha – Fittingia – Geissanthus – Grenacheria – Heberdenia – Hottonia – Hymenandra – Jacquinia – Labisia – Loheria – Lysimachia (Anagallis) – Lysimachiopsis – Maesa – Marantodes – Monoporus – Myrsine – Neomezia – Omphalogramma – Oncostemum – Parathesis – Pelletiera – Pleiomeris – Pomatosace – Primula – Rapanea – Sadiria – Samolus – Soldanella – Steironema – Stimpsonia – Stylogyne – Systellantha – Tapeinosperma – Tetrardisia – Theophrasta – Trientalis – Vitaliana – Votschia – Wallenia – Walleniella Anagallis Hingst an Waanj (Anagallis arvensis) Commonskategorii: Priimeln – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Priimeln


En Traachter (lat: traiectorium) es en Giraat, fuar Wiitighairen of Polvern iin ön Faten of Borelern me litj Höölern tö fo, dat diar nönt üp Staal of Böört falt. Beeter Traachtern haa en litj Röör iin ön't Röör, dat di Lucht, wat üt dit Fat drükt uur, wech ken. Wan em Wiitighairen iin ön wat haa wel, hur dit Hol tö Sir weeget, da skel em en Traachter me en wuk Röör haa. Da giar dit wat diar iin skel, om di Huk. Hat jeft jit ekstra Traachtern fuar Laboori: Wan em di fast Diilen üt en Suspensjoon haa wel, da skel em di wiit Diil diarfan treni. Diarfuar jeft et di "Hirsch-Traachter" of di "Büchner-Traachter" me en Röör üp Siir.


Teeplaanten (Theaceae) san en plaantenfamile uun det kategorii Ericales. Faan grat bedüüdang san a slacher Camellia sinensis (tee), Camellia oleifera (tee-ööle) an Camellia japonica (bluum, kameelie). Triibus Theeae Apterosperma Hung T.Chang: 1 slach Kameelien (Camellia) L.: 120-200 slacher Tee (Camellia sinensis) Kameelie (Camellia japonica L.) Laplacea Kunth: 8-9 slacher Polyspora Sweet: ~ 40 slacher Pyrenaria Blume: 20-25 slacher Triibus Gordonieae Franklinia W.Bartram ex Marshall: 1 slach Gordonia J.Ellis: 2 slacher Schima Reinw. ex Blume: ~ 20 slacher Schima wallichii Triibus Stuartieae Stewartia L.: ~ 20 slacher Commonskategorii: Teeplaanten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Teeplaanten


Tee (sjineesk 茶, Pinyin chá, [tʂʰɑ˧˥], woort faan't teeplaant maaget, för ünlik slacher wurd ünlik dialen faan det plaant brükt: bleed, knob, bloos of halem. Uun tee as Coffein, det woort uk leewen üüs Te'in betiakent. Det wurd tee woort uk brükt, wan bleeden of ööder dialen faan ööder plaanten brükt wurd. Do snaaket'am oober faan pöbermünt-tee of hibiskus-tee of mate-tee. Diar san fööraal sääks slacher faan tee. Di ferskeel komt faan't bewerkin: Green tee Oolong Witj tee Güül tee Earl Grey (suart tee) Pu-erh-tee An do jaft at faan arke slach en hialer rä suurten: Green tee – Gunpowder, Sen Cha, Li Zi Xiang, Yunnan Yun Yin, Rolling Clouds Witj tee – Pai Mu Dan, Mee Sum, Mo Li Yin Zhen, „Jasmin Silber Nadel“ Oolong – Dong Ding Oolong Cha, Ti Kuan Yin Cha Suart tee – Darjeeling, Dian Hong Cha Pu-erh-tee – Pu Erh Tuo Cha, Palace of Pu Erh Güül tee – Jun Shan Yin Zhen Suart teesuurten wurd miast efter det lun of regiuun betiakent, huar's faan kem: Assam, Ceylon of Darjeeling. Commonskategorii: Tee – Saamlang faan bilen of filmer Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


At frücht (faan lat. fructus) as det bloos faan en plaant, wan det siad rip as. Tu't frücht hiart ales, wat ütj en bloos woort. Diaram jaft at früchten uk bluas bi bloosenplaanten (Magnoliophyta). Bi a näädelbuumer (Pinophyta) wääkst at siad "naagelt" saner früchtflääsk trinjam. Det frücht as diarför diar, am det siad tu bewaarin, bit det freiden woort. Mä früchten men wi oober miast det, wat am iidj koon. An det koon det früchtflääsk wees faan en aprikoos of uk man det siad faan en eert. Früchten mä en hard skel san nöden. Früchten mä en wok skel san beien. Gud siad drait gud frücht. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Früchten Volkert Faltings an Reinhard Jannen: Fering-Öömrang Spreegwurdleksikon, Hüsem 2012


Kofe woort faan kofesiad maaget, det woort röst an grünjen an do mä hiat weeder apkööget. Kofe wiar iar böös jüür an küd bluas faan rik lidj dronken wurd, ööder lidj haa "kofe" faan bere maaget, oober det smääkt natüürelk ei so gud. Uun kofe as Coffein. Kofesiad woort uk üs "kofebuan" betiakent, hää oober mä buanen goorniks tu dun. Det wurd komt faan araabisk بن bunn an det ment "kofefrücht". Uun't juar 2011 san 8,46 Mio. t Kofe"buanen" iinbürgen wurden. A gratst produsenten wiar: F = slompet efter FAO Im = slompet taalen Faan det jil komt ei föl bi a produsenten uun: Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Kofe


Vorlage:Infobox Chemikalie/Summenformelsuche vorhanden Coffein (uk Koffein, Tein of Thein) as en Alkaloid an sodenang ei üngefeerelk. Coffein komt föör uun Kofe, Tee, Cola, Mate, Guaraná an Kakao. Rian Coffein as en witj polwer saner stirem mä bater smaag. Rian coffein Friedlieb Ferdinand Runge hää det coffein fünjen. Guarana-polwer Commonskategorii: Coffein – Saamlang faan bilen of filmer Dootenbleed Coffein bi AlfaAesar, ufrepen di 20. Februar 2010 (mä JavaScript). Dootenbleed Coffein bi Merck, ufrepen di 20. Februar 2010. Dootenbleed Coffein bi Sigma-Aldrich, ufrepen di 28. Februar 2022. Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid Iindraanj tu Coffein uun't GESTIS-dootenbeenk faan't IFA, ufrepen di 26. April 2008 (mä JavaScript). Bothe, H.; Cammenga, H.K.: Phase transitions and thermodynamic properties of anhydrous caffeine, J. Thermal Anal. 16 (1979) S. 267–275. Thieme Chemistry (Hrsg.): Iindrach tu Coffein uun Römpp Online. Version 3.19. Georg Thieme Verlag, Stuttgart 2011, ufrepen di 19. Febrewoore 2012. Dootenbleed Coffein bi Merck, ufrepen di 20. Febrewoore 2010. Iindrach ütj det CLP-föörskraft tu CAS-Nr. 58-08-2 uun't GESTIS-dootenbeenk faan't IFA (brükt JavaScript)


At guardbuan (Phaseolus vulgaris), green buan of uk man ianfach buan as en plaant uun det famile Fabaceae. Ünlik suurten faan guardbuanen Jong sprööd Buan mä bloosen Phaseolus vulgaris - MHNT Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Buanen Wikispecies hää en artiikel tu: Buanen Kofe"buan" Kakao"buan"


Sri Lanka (singhaleesk ශ්‍රී ලංකා, śrī laṃkā, [ˌɕriːˈlaŋkaː]; tamil இலங்கை, ilaṅkai) hää bit 1972 Ceylon het, an as en lun an en eilun uun a Indisk Osean mä 20 miljuun iinwenern. Bütjluns Amt - Sri Lanka ufrepen: 30. Janewoore 2013 http://www.statistics.gov.lk: Zensus 2012 (PDF; 1,8 MB) World Economic Outlook Database, April 2012 faan a IWF Wikimedia Atlas: Sri Lanka – Geograafisk an histoorisk koorden Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Sri Lanka 6.916666666666779.833333333333Koordinaaten: 7° N, 80° O


Kameelien (Camellia) san plaantenslacher uun det famile faan a teeplaanten (Theaceae). Diar jaft at sowat 200 bit 300 slacher faan. Di nööm hää oober niks mä't kameel tu dun, a plaanten san näämd efter Georg Joseph Kamel, di det C. japonica tu Euroopa broocht hää. auerslach Protocamellia auerslach Camellia Camellia sasanqua Tee (Camellia sinensis (L.) Kuntze) Kameelie (Camellia japonica L.) auerslach Metacamellia auerslach Thea Commonskategorii: Kameelien (Camellia) – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Kameelien (Camellia)


At Kameelie (Camellia japonica) as en plaantenslach uun det famile faan a Teeplaanten (Theaceae). Hat wääkst uun Uastaasien an as nai mä't Teeplaant (Camellia sinensis). „Fald“ suurten: Ei fald bloosen: Commonskategorii: Kameelie (Camellia japonica) – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Kameelie (Camellia japonica)


Hingst an Waanj (Anagallis arvensis of uk Lysimachia arvensis) as en plaantenslach an hiart tu a Priimeln (Primulaceae). Det plaant as giftag. Anagallis arvensis f. arvensis Anagallis arvensis f. carnea Anagallis arvensis f. lilacina Anagallis arvensis f. pallida Anagallis arvensis f. azurea A. arvensis f. azurea (blä) an f. carnea (laachtruad). A. arvensis f. azurea. A. arvensis f. azurea. Commonskategorii: Hingst an Waanj – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Anagallis arvensis Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


At hiasruus (Erica tetralix) as en hiasplaant uun det famile Ericaceae. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Hiasruus Wikispecies hää en artiikel tu: Hiasruus


At Alpenruus (Rhododendron ferrugineum) as en plaantenslach an miast üs rhododendron bekäänd. Hat hiart tu't plaantenfamile faan a Hiasplaanten (Ericaceae). At Alpenruus as giftag. Uun bloosen, bleeden an früchten as Acetylandromedol. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Rhododendron ferrugineum Wikispecies hää en artiikel tu: Rhododendron ferrugineum Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid Alpenruus. Uun: FloraWeb.de.


Rhododendron (Rhododendron) het en hialer rä plaantenslacher uun det famile Ericaceae. Det san Hiasplaanten an at jaft wel düüsen ünlik slacher. Di nööm komt ütj at greks an ment so föl üs ruusenbuum. Flook slacher san giftag. R. subg. Azaleastrum (mä: Azaleen) – R. subg. Choniastrum – R. subg. Hymenanthes (mä: Azaleen) – R. subg. Rhododendron Rhododendronbosker bleu uun Breemen Slööden bloos Eeben bloos Uun Euroopa kem man tjiin slacher föör: Alpenruus (Rhododendron ferrugineum L.) Rhododendron hirsutum L. Rhododendron kotschyi Simonk. Rhododendron lapponicum (L.) Wahlenb. Güül Azalee (Rhododendron luteum Sweet) Rhododendron ponticum L. Rhododendron tomentosum Harmaja uun a Kaukasus: Rhododendron caucasicum Pall. Rhododendron smirnowii Trautv. Rhododendron ungernii Trautv. Commonskategorii: Rhododendron – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Rhododendron Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


Joan Fuster i Ortells (* 23. Nofember 1922 uun Sueca - † 21. Jüüne 1992 uun Sueca) wiar en valenciansken skriiwer üüb katalaansk. Antología del surrealismo español. Alacant, Verbo, 1952. La poesia catalana fins a la Renaixença. Mèxic, Edicions Catalanes de Mèxic, 1954. Pàgines escollides de sant Vicent Ferrer. Barcelona, Barcino, 1955. El descrèdit de la realitat. Ciutat de Mallorca, Moll, 1955. Antologia de la poesia valenciana. Barcelona, Selecta, 1956. La poesia catalana. Ciutat de Mallorca, Moll, 1956. 2 vol. Les originalitats. Barcelona, Barcino, 1956. El món literari de sor Isabel de Villena. València, Lo Rat Penat, 1957. Figures de temps. Barcelona, Selecta, 1957. Indagacions possibles. Palma de Mallorca, Moll, 1958. Recull de contes valencians. Barcelona, Albertí, 1958. Ausiàs March. Antologia poètica. Barcelona, Selecta, 1959. Un món per a infants. València, 1959. Judicis finals. Ciutat de Mallorca, Moll, 1960. Joan Serrallonga. Vida i mite del famós bandoler. Barcelona, Aedos, 1961. Valencia. Madrid, Dirección General de Turismo, 1961. Nosaltres, els valencians. Barcelona, Edicions 62, 1962. El País Valenciano. Barcelona, Destino, 1962. Poetes, moriscos i capellans. València, L'Estel, 1962. Qüestió de noms. Barcelona, Aportació Catalana, 1962. El bandolerisme català II. La llegenda. Barcelona, Aymà, 1963. Raimon. Barcelona, Alcides, 1964. Diccionari per a


Ronald Wilson Reagan (6. Febrewoore 1911 uun Tampico, Illinois – 5. Jüüne 2004 uun Los Angeles, Kalifornien) wiar di 40. president faan Ameerikoo sant di 20. Janewoore 1981. Hi wiar faan det Republikaans Partei. A 6. Nofember 1984 as hi föör sjauer muar juar weelet wurden. Presidenten faan dön Ferianagt Stooten (1945-2001): Harry S. Truman (1945-1953), Dwight Eisenhower (1953-1961), John F. Kennedy (1961-1963), Lyndon B. Johnson (1963-1969), Richard Nixon (1969-1974), Gerald Ford (1974-1977), Jimmy Carter (1977-1981), Ronald Reagan (1981-1989), George H.W. Bush (1989-1993), Bill Clinton (1993-2001). Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Ronald Reagan


Andromedotoxin as uk bekäänd üs acetylandromedol, rhodotoxin, asebotoxin of grayanotoxin. Det as en skööl faan giftag materioolen an komt natüürelkerwiis uun rhododendron of hönang föör. Ac = acetyl Uun hönang faan Japan, Brasiilien, USA, Nepal, an British Columbia as flooksis andromedotoxin, oober ei ünmiatag föl. Commonskategorii: Andromedotoxin – Saamlang faan bilen of filmer Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


Nelson Mandela (18. Jüüle 1918 uun Mvezo, Umtata – 5. Detsember 2013 uun Johannesburg, Süüdafrikoo) wiar di 1. president faan Süüdafrikoo sant di 10. Mei 1993. Presidenten faan Süüdafrikoo: Nelson Mandela (1994-1999), Thabo Mbeki (1999-2008), Kgalema Motlanthe (2008-2009), Jacob Zuma (2009-2018), Cyril Ramaphosa (2018-) Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Nelson Mandela


En Suspensjoon (lat.: suspendere „āphingi“; swum let iin ön Wiitighair) es, wan Faststofdiilen heterogeen (Di Diilen sen ali en bet forskelig) iin ön en Wiitighair ombiswumt. Sawat uur me ekstra Maskiinen maakit, sa üs Wiitmelner, wat di Faststof rocht fain greni ken en Röörmaskiinen (Dissolver) wat dit rocht gur iin ön di Wiitighair fordiile ken . Wat di Maskiinen ek ken, dit maakit em me Kemie, sa üs āpslemi en ön't Swumi hual. Diarfuar heer em Dispergeeringsmiddeln. En Suspensjoon es en grofdispersi Dispersjoon, en di Diilen wel langsen ütarküđer. Di Faststof wel langsen dial (Sedimentatsjoon), sa üs em dit fan't Wat keent, hur di Öört dial giar, wan't ebt. Suspensjoonen iin ön Weeter nemt em uk Āpsleming of (fan Engelsk) Slurry. Hat jeft diar „grof“ (Gurthair fan di Diilen 0,1 bis 1 mm, tö'n Bispöl Kreideslemi) und „fiin“ Suspensjoonen (Gurthair 1 bis 100 µm, t. B. Kalkmolk). Wan't jit litjer uur (litjer üs 1000 nm bzw. 1 µm) da sen dit Dispersjoonen, jit litjer (1 nm) nēmt em Molekulaardispersjoonen. Suspensjoonen of Dispersjoonen fan di Polymeerkemie sen fiinstdispergiariti Polymeerprodukte, wat em fan Suspensjoonspolymerisatioon fo. Dit ken sawat üs Polyacrylaati oder Vinylacetaati wiis. Polyacrylaati en hok üđer Kraam kumt aaftinoch iin ön


At Dromedar (Camelus dromedarius) of Araabisk Kameel as en slach faan a Kameelen (Camelidae). Hat woort miast brükt üs dreegdiart. Commonskategorii: Dromedar – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Dromedar


Kameelen (Camelidae) san en famile faan Tetjdiarten uun det order faan a Paartuanet Klooksdiarten mä sääks slacher. Jo san det iansagst famile uun't onerorder Tylopoda. Camelus – Eegentelk Kameelen Dromedar (C. dromedarius) Trampeldiart (C. bactrianus, C. ferus) Lama – Laamas Guanako (L. guanicoe) Laama (L. glama) Vicugna - Vikunjas Vikunja (V. vicugna) Alpaka (V. pacos) Commonskategorii: Kameelen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Kameelen


A Girafen (Giraffidae) san en famile faan Paartuanet Klooksdiarten. Diar jaft at man tau (bit fiiw) slacher faan: at eegentelk Giraf (Giraffa) an at Okapi (Okapia). Giraffa – Giraf Giraffa camelopardalis Giraffa giraffa Giraffa reticulata Giraffa tippelskirchi Okapia – Okapi Okapia johnstoni Commonskategorii: Girafen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Girafen


Wat menst dü? Mississippi (Stoot), di bundesstoot faan a USA Mississippi (Struum), di struum uum a USA Herr Mississippi, det komeedefigüür faan Friedrich Dürrenmatt


At ruus het üüb latiinsk Herpes Zoster an komt faan en wiirus, di a nerfen uungrapt. En strimel faan letj bleesen leit miast üüb ään sidj faan a romp bi a bük of bi a hals. Jo bitj an kön föl piin maage. Det kraankes bräächt ütj, wan det imuunsüsteem faan a minsk swaak as, bi ääler lidj of minsken, diar auerläästet san. Flook jong lidj fu en ruus, do as det oober ei so gefeerelk, det san do winjpooken. Di aparte nööm komt faan det ruad klöör. Di sjiisk nööm Gürtelrose komt diarfaan, dat det ruus miast trinjam a bük föörkomt, huar a riam draanj woort. Di wiirus het Varizella-Zoster-Virus (VZV) an hiart tu a Herpeswiiren. Hi as oober föl fülker üs Herpes simplex. Det as en wiirus, diar miast trinjam a lapen föörkomt. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Herpes Zoster Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


Di braanwäärs faan iidj sait ütj, hüföl energii diar uun sat an faan a minsk brükt wurd koon. Di wäärs woort uun Kilojoule (kJ) uunden, bitu woort uk noch det ual miat Kilokalorii (kcal) brükt.


Det Autonoom Gemianskap Madrid (spoonsk Comunidad de Madrid) as ian faan 17 autonoom gemianskapen uun Spoonien. Hat leit temelk uun a maden faan't lun an amfaadet man ian prowins, det het uk Madrid. Diar hiart det stääd Madrid an hör amlun tu. (Stant: 1. Janewoore 2013) Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero de 2013. Statistiken faan't Instituto Nacional de Estadística.


Carsten Pörksen (* 18. Jüüle 1944 uun Neebel üüb Oomram) as en sjiisken politiker faan a SPD. Hi seed faan 1991 bit 2016 uun a loondai faan Rheinlun-Pfalz. Carsten wooks ap üs dring faan prääster Erich Pörksen an sin wüf Marielouise. 1964 hää Pörksen sin abitur bi't Friedrich-Paulsen-skuul uun Naibel maaget. Do hää'er rochtswedenskapen studiaret an wiar rochtssekreteer bi a DGB. Pörksen as befreid an hää trii jongen. Commonskategorii: Carsten Pörksen – Saamlang faan bilen of filmer Persöönelk wääbsteed


Trojany as en saarep uun Poolen. 2014 hed det saarep 490 iinwenern. Trojany as at hoodsaarep faan't gemeen Dąbrówka uun't Woiwodskip Mazowsze.


Otfried "Panscho" Schwarz (* 9. Janewoore 1942 uun Tilsit, † ~ 5. Jüüne 2022 uun Neebel) wiar en konstmooler, di uun Berlin an üüb Oomram lewet hää. Panscho as 1942 uun Tilsit bäären, an skul uun April 1945 mä sin aalern flücht. So lunagt hi uun Schleswig-Holstian. Sant 1954 käänt hi Oomram, huar sin aalern leeder en hüs baud haa. Al üs dring hää Otfried tiakent an skulptuuren maaget. San neknööm füng hi, auer hi so hal mä farwen kliam (pansche) maad. 1961 begand hi tu studiarin, iarst uun Kiil bi profesor Brockmann, leeder uun Berlin, bi a profesooren Jaenisch, Bergmann an Bachmann. Tidjwiis hää'er üüb Sardinien werket, miast oober uun Berlin. Sant 1963 hää Panscho flook ütjstelangen ütjracht an hää uk flook griisegrat bilen üüb hüswoger moolet. 1969 füng hi di konstpris faan't stääd Wolfsburg. Üüb Oomram käänt arken Panscho sin strunborag üüb a Kniip tesken Neebel an Noorsaarep. Det woort arke wos mä strunholt an driiwlis nei apbaud an uun a wonter gongt det miast weder uunstaken. Faan 2002 bit 2005 wiar sin borag sogoor uun Hamborag uun't Altonaer Museum tu sen. Panscho üüb amrum.news.de, 8. Jüüne 2022 Lenard Streicher


Istanbul (türkisk İstanbul) as det gratst stääd uun a Türkei an uk di kulturel madelponkt. Hat leit üüb bias sidjen faan a Bosporus, det as det ferbinjang faan at Suart Sia mä't Madlunsia. A Bosporus dialt Euroopa faan Aasien uf an sodenang leit Istanbul üüb tau kontinenten. Türkisk instituut för statistik, ufrepen di 29. Janewoore 2014 Commonskategorii: Istanbul – Saamlang faan bilen of filmer


At list faan ISO 3166-2-Codes för Bulgaarien wiset di code för 28 prowinsen. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Bulgaarien BG), di ööder as di code för a prowinsen (област). Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk) ISO 3166-2 ISO 3166-1


At list faan ISO 3166-2-Codes för Rumänien wiset di code för 41 Kreise und eine Stadt. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Rumänien RO), di ööder as di code för die 41 Kreise (zwei Buchstaben) und die Stadt Bukarest (ein Buchstabe). Di code as tuleetst di 10. Detsember 2002 (PDF) feranert wurden. NUTS:RO (EU-Statistikregionen) ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk)


At Suart Sia as en banensia tesken Süüduasteuroopa an Fööraasien. Hat as auer a Bosporus mä't Madlunsia ferbünjen. Diar as det bit 2.212 m jip, an üüb en grate faan 461.000 km² lei 547.000 km³ weeder. Commonskategorii: Krim – Saamlang faan bilen of filmer Commonskategorii: Suart Sia – Saamlang faan bilen of filmer


Di Blaanern (Urtica) sen en Aart, diar tö di Famiilii fan di Blaanernplanten jert. Ja kum bal aural üp Wārel fuar. Ön Dütsklön raaket em fuaral di Gurt Blaanern, di Litj Blaanern en ek sa aaft uk di Röhricht-Blaanern of di Pilen-Blaanern. Blaanern-Aarten wuksi üs Planten fuar jen Jaar of üs Krüürplanten, wat leenger stuun. Hat kumt uk fuar, dat diar en (Hualev-)Bosk fan uur, man ek aaftjens. Blaanern ken ön Mereleuroopa fan 10 cm bit 3 Meetern hoog wuksi, wan ja inoch tö iit haa. Di Aarten, diar leenger üs en Jaar stuun, haa Rhizomi diarfuar, dat ja muaren uur en stuun blif ken. Di green Diil fan di Plaant heer blaanendi Hiir. Wen em töögen di Blaanern kemen es, da heer em höm blaanert. Hiir ön di Stengel fan en Blaanerplaant, em ken binai di Blaanerhaurn keen. Gurt en litj Hiir ön en Blaanernbleer; di gurt Hiir ken blaaneri. Blaanert Sken fair sok Kwadeln. Commons: Blaanern – Saamling fan Skelter en Videos Wiktionary: Blaanern (Dütsk)


Maren Jessen, bēren Lorenzen ( Tö Wārel kemen di 28. Juuni 1956) es en Wüfhaur fan Tinem üp Söl'. Sent di Aprilmuun fan 2014 es jü ön di Fuarstand fan di Söl'ring Foriining. Maren Jessen es bifriit me Rainer Jessen. Ja haa jaar Bruarwenig fan di Forhüüring her. 2013 haa jat di Bidreft tö en Agentuur dönen, en nü wel jat "dit Ailön wat töbeek dö". Maren Jessen es aural tö raakin, hur dit om Friisk en senerk Söl'ring Spraaken en Kultuur giar, sa üs ön di Friisk Reer, di Nuurđfriisk Foriining en muar. Jü heer dit Talent en kum diar uk ön di Staalern, hur di Liren wat tö sii haa. Sent 2014 es jü ön di Fuarstand fan di Söl'ring Foriining. Jü es mal fliitig, en jü wel "di Wai fan Maike Ossenbrüggen förtergung", üs jü sair. Jest Teeken diarfan es al en nii Formāt fan "Wat Snak üp Söl'ring", wat di Foriining al leenger önberen her, en dit jit "Söl'ring Staal". Me des wel Maren en höör Helpers uk jüngeri Liren me iin ön dit Söl'ring Spraakenbuat fo, en diarfuar waar da me Fridai injems uk en Tir fünen, hur bal ark jen kum ken. Uk bi


Flaviviridae san en famile faan wiiren an hiar efter hör struktuur tu a RNA-wiiren. Hör nööm haa jo efter det güülfiiber-wiirus (lat. flavus = güül) Tu't famile Flaviviridae hiar jo sköölen: Flavivirus Detdiar skööl feert tu flook swaar kraankhaiden bi minsken an diarten: Güülfiiber, Denguefiiber, FSME, Zikafiiber an öödern. Pegivirus As iarst 2013 fünjen wurden. Pestivirus Detdiar skööl komt bluas bi diarten föör üs SP-Virus (swinpest) of BVD/MD-Virus (bi beesten) of Border Disease (bi schep). Hepacivirus Diarfaan käänt am bluas det Hepatitis-C-wiirus, det feert tu Hepatitis-C. Wikispecies hää en artiikel tu: Flaviviridae Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


Orthomyxoviridae (faan greks myxa: slim) san en famile faan wiiren an hiar faan hör struktuur tu a RNA-wiiren. Fööraal a influenza-wiiren kön minsken an ööder tetjdiarten, oober uk fögler kraank maage. Jo fu diar gripe faan. famile Orthomyxoviridae skööl Influenzavirus A slach Influenza-A-Virus skööl Influenzavirus B slach Influenza-B-Virus skööl Influenzavirus C slach Influenza-C-Virus skööl Isavirus slach Infectious salmon anemia virus skööl Quaranjavirus slacher Johnston Atoll virus – Quaranfil virus skööl Thogotovirus slacher Dhori-Virus – Thogoto-Virus Wikispecies hää en artiikel tu: Orthomyxoviridae Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


Di Jürnruar wukset aural twesken't Gērs. Di Planti jert tö di Famiilii fan die Kuurnskrēnkel-Planten. Me di bleeren fan Jürnruar ken em Salaat maaki, di iinfach sa fan di Planti wech iit of di sa kööki, üs em dit fan Spināt keent. Jürnruar ken uk me iin ön dit Fat, wan em Spināt kööki wel. Hat jeft jit en Aart, di Litj Jürnruar. Di Planti heer fuul Vitamin C. Fan olterfuul Jürnruar-Bleeren ken em man Niirenstiiner fo. Dit kumt fan Kāliumhydrogeenoxalāt, hurfan senerlig Jungen en Oxalāt-Forgifting fo ken. Hingster en üđer Diirtern iit niin Jürnruar. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Jürnruar Wiktionary Jürnruar (Dütsk) Küchenkunde: Sauerampfer Kochtipps auf biogemuese.de Wichtigi Biskiir tö Bidrachen aur di Sünhair Des Bidrachen maaki fuar't miist Lir, wat niin Dochters sen. Di skriif di Saaken jir sa hen, üs di dit weet of hur'ling di dit ön en üđer Wiki lesen haa. Wan Di wat siir dö of üđers ek gans rocht es, sket Dü langsen en Dochter of Apoteeker fraagin. Ali Lir, wat jir skriif, dö dit eeđer beest Weeten en Giweeten. Hat skel man dach klaar wiis, dat fan des Aarber uk Failen pasiari ken, en diarfuar ken nemen en Garantii


Gērs es dit Uurt fuar en hiili Reeg fan Planten, diar tö di Blöösenplanten Poales hiir. Üs Gērs sen Planten fan des 4 Famiilien bekeent: Raidgērs (Cyperaceae) Rosken (Juncaceae) Swetgērs (Poaceae) Restionaceae Ön di Juuli es al en diil fan di Siid wechwait uuren. En üđer Gērsaart ön di salev Dai. Commons: Gērs – Saamling fan Skelter en Videos


Müsklööwern wuksi mermung dit Gērs. Hat jeft Ruar- en Witklööwer(n), "Klööwer", "Klööwern" en uk "Klööwen" es rocht sair. Des Uurt faat di Plantenaart töhop. Müsklööwern ön di Juuli. Iin ön di Bleeren fan di Blostern es wat Swets sa üs en Höning. Müsklööwern wuksi üp di Ailönen me forskeligi Klöören.


Di Litj Jürnruar (Rumex acetosella) jert tö di Famiilii Polygonaceae. Di gurteri Aart es di Jürnruar. Di Litj Jürnruar heer ek sa gurt Bleeren üs di gurteri Aart, en diarom ken em diarme uk ek sa fuul bigen. Wikimedia Commons heer Skelter of Filmi aur: Litj Jürnruar Wikispecies heer en artiikel tö: Litj Jürnruar


Üs Tisteln sen Planten me Tuurnen, of üs Mungard sair "Proter" bikeent. Dit Uurt kumt fan indogermānsk Spraaken en jit sa fuul üs "spüt" of "et steekt". Ön di Botānik es "Tistel" bluat di Noom fan di Famiilii me masi aarten diarbenen. Ön Nuurđfriislön wukset fuaral di Marientistel. Di Famiilii jit Carduoideae, en des es en Önerfamiilii fan di Asteraceae: Ringtisteln (Carduus) Gultisteln of Eberwurzen (Carlina) Farwertisteln (Carthamus) Skrabitisteln (Cirsium) Kuugeltisteln (Echinops) Molkplakentisteln (Galactites) Eeseltisteln (Onopordum) Knaakenbiintisteln (Ptilostemon), me Elfenbeindistel (Ptilostemon afer) Marientisteln (Silybum) Guustisteln (Sonchus) Di Tistel es ön di Heraldik en Figuur. Jü jert tö di bikeentest Waapenbloomen sa üs dit uk bi Ruusen en Lilien es. Ön Skotlön es di Tistel en Natsjonaalbloom. Hat jeft en Waapen me en Tistel diarbenen sa üs dit uk en Orden fan di Tistel jeft, di Skots Orden fan di Tistel. Ön skotlön jit uk masi Sportforiiningen en Sportsliren eeđer di Tistel, bikeent es diarfan senerlig Partick Thistle. Di Tistel kumt uk ön dit Emblem fan di Encyclopædia Britannica, diar fan Edinburgh kumt. Jens Emil Mungards Dechting Min Bloom fortelt fan di Strötistel. Des jert tö sin bikeentest Aarberen. Fan miarnem tö injems foranerti jam di Tisteln... ... fan Blostring tö


Di Böderkrölen (Taraxacum sect. Ruderalia) sen hok Plantenaarten, diar ek olter forskelig sen. Dit Taraxaticum jit da uk Böderkrölen. Di Famiilii sen di Korevblostrern. Di Böderkrölen stuun ek bluat jen Jaar, di haa diip Röten en kum aliweegen weđer üt di Grün'. Böderkrölen uur 10 bit 30 cm gurt. Di Röten gung fuar't Miist jen Meeter diip, dit ken uk jens tau Meetern uur. Wan di Röt fan en Gluuv of sawat ön Steken es, da wukset en Böderkröl üt di Röt weđer āp. Fuar't Miist haa regeneriareti Planten muar Bleeren. Böderkröl Blostring iipen maaket. Planti es bal rip (Lefts) Ütblosterti Blosternfeken üt Flochtskiremern tain (Rochts). Wan di Böderkrölen rip sen, da uur dit "Püsterbloomen". Wiktionary: Böderkrölen (Dütsk) Commons: Böderkrölen – Saamling fan Skelter en Videos Böderkrölen üs Hiiliplaant zauber-pflanzen.de – Di Böderkröl Böderkrölen-Sir fan di Informatsjoonszentrāli töögen Forgiftingen bi di Uniwersiteet Bonn Böderkrölen ön di Folks-Hiilkundi


Di Eekerbai (Rubus fruticosus agg.) es en Frücht en en Planti ön di Famiilii fan di Ruusenplanten (Rosaceae). Hat jeft muar üs 2.000 aarten, diar ütse üs di Eekerbai. Rubus fruticosus es diarbi en Saamlinoom ("agg.") fuar en hiili Reeg fan Aarten. Fuar't Miist fent em di Aart Rubus plicatus fuar. Commons: Eekerbaien (Rubus) – Saamling fan Skelter en Videos Wikispecies heer en artiikel tö: Rubus fruticosus Wikispecies heer en artiikel tö: Rubus plicatus Eekerbai. Uun: FloraWeb.de.


Filoviridae of Filowiiren san en famile faan wiiren an haa miast di skak faan en triad (lat. filum = "triad"). Efter hör struktuur hiar jo tu a RNA-wiiren. Jo kön bit 14 Mikromeeter lung wurd an hiar diarmä tu a lingst wiiren auerhood. Fööraal uun Waastafrikoo suragt det Ebola-Virus leewen weder för hunerten faan duaden, tuleetst uun Jüüle 2014. Filoviridae Cuevavirus Lloviu cuevavirus Ebolavirus Ebola-Zaïre-Virus Ebola-Sudan-Virus Ebola-Reston-Virus (gongt ei üüb minsken) Ebola-Côte d’Ivoire-Virus Ebola-Bundibugyo Marburgvirus Marburg-Lake Victoria-Virus Commonskategorii: Filoviridae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Filoviridae Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


Di Undine es en dütsk Frachten-Gafelskuuner me en Rump fan Iirsen. Jü wiar fan 2013 bit 2017 fuar di Sailskeepen-Reederii Koptain Hass e.K. fan Flensborig Sonwik üs Liinienskep twesken Hamborig en Söl' önerwai. Hoken dit bitaali kür, di kür uk en Trampfaart döör dit hiili Euroopa memaaki. Des heer höm man ek luanet, dit Skep maast 2017 forkoopet uur. Di Haimathaawen fan di Undine wiar en es Hamborig. Di Undine waar 1931 ön di neđerlönsk Werev Gebr. Niestern & Co ön Delfzijl becht. Di jest Noom wiar "Franziska". Dit Skep wiar ön Weest- en Uastsee üs Frachtskep iinseet. Ön di taust Wārelkrich faarti jü fuar di Krichsmariini. 1948 waar dit Skep ombecht. Di Rump waar 5,75 Meetern leenger, en diarme kür di "Franziska" 200 Tenen mefo, fuarof wiar dit 150 wesen. Dit Takelwerk waar wechnomen, en dit Skep fing en Maskiin me 88 kW (122PS). Bit 1980 wiar dit Skep diarme nai bi di Weeterkanten önerwai. Twesken 1980 en 1984 waar dit Skep restauriaret. Dit Takelwerk waar weđer önbecht, en di Rump waar weđer üp dit ual Maat töbeekbecht. Bit 2009 waar jü fuar di Aarber me jungi Liren iinseet. Di Fracht wiar da bluat en pedagoogisk Merel. Fan 2013


En Skuuner es en Siilskep me tau Meestboomern, hur di fuarderst Boom kuurter of efen sa lüng es üs di achterst Jen. Leeter eeđer di jest Skuunern waar uk Skeepen me muar üs tau Meestboomern Skuuner nēmt sa üs di Trii-Boomern Skuuner Amphitrite. Fuaral ön di Foriinigti Staaten waar ön dit leeteri 19. en dit jer 20. Jaarhönert Skuunern me muar Meestboomern becht. Di fuarderi Meest (Fokmeest) uur uk Skuunerboom nēmt. Dit sail ön des Meestboom jit uk Skuunersail, en aaft es dit en Gafelsail. Ön di achterst Meestboom jit et Gurtsail. Fuar di Skuunerboom sen fuar't Miist tau Klüüwersailen en en Foksail āptain. 1713 löp en nii Siilskep tö Weeter, en jen skel sair haa: „There she scoons“ of „Oh, see how she scoons“ („Diar gleeret jü" of „Luki, hur fain jü gleeret"). Achterön skel di Mensk, diar dit Skep becht her, dit en Scuuner nēmt haa. Dit Uurt kumt fan dit Skotsk Dö-Uurt üt di Clydesdale-Müraart: „to scoon“ jit sa fuul üs Stiiner aur't Weeter gleer let en sa förter. Di Takeling fan di Skuunern kumt fan di Neđerlönen, hur dit al ön't 17. Jaarhönert sa becht uuren wiar.


En Sail es en Stek Lenem, diar ön en Meestboom üp Skep hoogtain uur, dat dit skep diarfan faart, dat di Winj iin ön dit diari Tjüch püstet. Me Sailen tö faar, jit "siili", en Skep, diar me Sailen faart, jit Sail- of Siilskep. Üp dit skelt fan dit Skep "Iskra" (rochts) sen forskeligi Aarten fan Sailen tö keen. Fuarsailen: Klüüwer en Jaager Ruasailen: Fok, Marssaiel, Braamsail en Royaal (Merel-)Staachsailen Gafelsail me Gafeltopsail Bermuudasail üs Besaan Sailen waar jerer bluat fan Lenem maaket, deling uur di uk fan Könst fāsern maaket. Commons: Sailen – Saamling fan Skelter en Videos


En Weelendraier of Weelenhualer es en Giraat, diar em ön sin Wain becht, dat em diar jen of muar Weelen me langs fo ken. Hat jeft dānen forskelig becht. Bi hok Wainern es uk en Weelenhualgiraat achtern iinbecht, dat em üttii ken üs en Sküüvkast. En da jeft et Taakdraier, Kuplingsdraier, Tekseldraier en Draier, danen em iin ön di Wain benüti ken. Ön Dütsklön wiar fuar en lung Tir bluat dat Tranportiarin fan Weelen ön di Taak töleten. Fan di Neđerlönen en Frankrik sen langsen muar Draier fuar achtern ön't Auto kemen. Ön hok Lönen uur die Weelen büten ön di Busen transportiaret. Diartö es en Weelendraier ön di Fuarsir öf achtern montiaret. Taakdraiern fuar't Weel nüti fuart miist di Fuarrochtingen üp die Wain (Taakreelingen of integriareti Taakdraiern) fuar die Weelenhualer of ja uur ön en ain Grünjdraier fastmaaket. Bi di Kuplingsdraier uur di Önhingerkupling brükt, diar ön die Wain önbecht es. Hat jeft Kuplingsdraier fuar tau, trii of fjuur Weelen. Em ken di Draier fuar't Miist me di Weelen diar ön naa achtern kipi, dat em di Wain achtern iipen maaki ken. Ön Dütsklön skel em en Forloof fuar di Bedriiv fan en Kuplingsdraier haa. Fuar di Draier sen


Greens Saloot (Cochlearia officinalis) as en plaant uun det famile faan a Krüsbloosen (Brassicaceae). Hat het uk Skorbükskrüüs, auer diar föl witamiin C uun as, an sodenang iar föl faan a sialidj brükt wurden as. Det plaant mei hal en saalten grünj, so üs hi bi a Nuurdsia-küst föörkomt. Hat wääkst oober uk widj ap uun't nuurden bit uun a Arktis. Diar san noch tau muar plaanten uun det famile Brassicaceae nai mä: Greens Saloot. Uun: FloraWeb.de. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Greens Saloot (Cochlearia officinalis) Wikispecies hää en artiikel tu: Greens Saloot (Cochlearia officinalis)


Forheneringsmereler uur Skeken en Merelern nēmt, diar forheneri, dat Wüfhaurn skrabeli. Fuar't Miist sen deling di Pil en dat Präservatiiv. Forhenering fan di Aisprüng. Forhenering fan di Iinneesting fan dat befrüchtiti Ai iin ön di Lech. Forhenering fan dit Tohopraaki fan dat Ai me di früchtbaari Sperma. Di Aisprüng kür deling man bluat me Hormoonen en di Spiraali forheneret uuren. Di miist Mereln forheneri dat Tohopraakin fan dit Ai me di früchtbaari Sperma eeđer forskeligi Skeken. Fuar di Seekerhair fan di forskeligi Mereln en Skeken jeft et di Pearl-Index. Dit meent, hurfuul fan 100 Wüfhaurn skrabeli, likert ja dit Forheneringsmerel jen Jaar nomen haa. Wat liiger di Pearl-Index es, wat seekerer es dit Forheneringsmerel. Söner Forheneringsmerel es di Pearl-Index bi Wüfhauern ömbi 20 Jaaren bi 85, bi Wüfhauern ombi 35 Jaaren bi 50 en bi Wüfhauern ombi 40 Jaaren bi 30. Bi Wüfhauern ombi 50 Jaaren sünket di Pearl-Index hentö Nul. (Menopause) Di Sekerhair fan di miist Skeken es man bluat sa gur üüs em jam nütet. Bi di natüürelk Skeken fan di Forhenering uur di gröörigi Daagen fan die Menstruationszyklus bistemet, dat jü söner Mereln Bisliip haa ken. Ön die gröörigi Daagen dö jam man nönt. Dit meent niin


En bomelmots as en muude uun Nuurdeuroopa, am det hood warem tu hualen. Sialidj brük det hal, auer det mots ei so gau wechweit üs en hud. Iar füng arke jong siamaan en bomelmots, wan hi tu siafaartskuul kaam.


Michelangelo Buonarroti (* 6. Maarts 1475 uun Caprese; † 15. Febrewoore 1564 uun Rom, toskanisk uk Michelangiolo) wiar en italjeensken geliarten an konstler. Hi as fööraal troch sin stunbil David bekäänd. 'David' Commonskategorii: Michelangelo Buonarroti – Saamlang faan bilen of filmer


15. Febrewoore: Galileo Galilei, italjeens uniwersaalgeliard († 1641/1642) 26. April: (krasnet) William Shakespeare, ingels dramaatiker, dachter an schauspeler († 1616) 15. Febrewoore: Michelangelo, italjeensk geliart an konstler (* 1475)


06. Maarts: Michelangelo († 1564) 31. Deetsember: Gendün Gyatsho, naist Dalai Lama († 1542) Ünbekäänd Dootem Gottschalk faan Ahlefeldt, letst katuulsk baskop faan Sleeswich († 1541) 06. Mei: Dieric Bouts, neederluns konstmooler (* 1415) 14. Mei: Shinkei, jaapaans dachter (* 1406)


Mööbel (faan lat. mobilis = luas) san iinrachtangen uun hüüs, diar ei fääst mä't hüs ferbünjen san. Kluaderskaab Komuud Sekreteer Kast Wochskaab (as eegentelk nian mööbelstak, auer't fääst iinbaud as) Rich Bürtje Gläässkaab Skaabwoch Dörnskboosel, Teeboosel Köögemboosel Skriiwboosel Beenkboosel Suufa Sesel Beenk Stuul Lönstuul Dreistuul Skeemel Enkelt baad Dobelbaad Hemelbaad Wochbaad (fääst iinbaud) Lool of uk Waag Commonskategorii: Mööbel – Saamlang faan bilen of filmer


At Hüs as en gebüüde, huar minsken uun lewe of werke. Hüsang wurd diar efter iindiald, huar's gud för san: Wenhüsang uun Ameerikoo Büürenhüs uun Niidersaksen Kuuphüs (looden) uun Tschechien Kraankenhüs uun Saksen Hüsang kön uk diar efter iindiald wurd, hü's baud san: Ian-famile-hüs Muar-familin-hüs Huuchhüs Buumhüs Peterswerew, en geesthiirdenhüs uun E Hoolme Dörnsk mä kaarskiarwang an bileger üüb en bil faan Carl Ludwig Jessen Ferskeel tesken en geesthiirdenhüs an en bütjlunfresk stunerhüs En piisel üüb en bil faan Jacob Alberts At Öömrang Hüs, det museumshüs uun Neebel


Di Pearl-Index, nēmt eeđer di amerikaansk Biologi Raymond Pearl (1879–1940), es en Maat fuar di Wirksomhair of di Töferletelkhair fan di Skeken fuar di Forheneringsmerel. Di Index teeknet huarful di Diil fan Wüfhaurn, diar seksuel ön Gang sen en likert jen Forheneringsskek benen jen Jaar skrabelet. Wat liiger di Pearl-Index es, wat sekerer es di Skek. Fuar di Pearl-Indices enkelter Forheneringsskeken luki bi Forheneringsmerel. Pearl-Index = Öntal fan Üp-Wai-Wiisen Öntal Wüfhaurn ⋅ 12 Önweeningsmuun ⋅ 100 {\displaystyle {\mbox{Pearl-Index}}={\frac {\mbox{Öntal fan Üp-Wai-Wiisen}}{\mbox{Öntal Wüfhaurn}}}\cdot {\frac {12}{\mbox{Önweeningsmuun}}}\cdot 100} Jen Bispöl: En Pearl-Index fan 15 döt ön, dat fan 100 Wüfhaurn, wat me jen Forheneringsskek jen Jaar aarberet heer, 15 skrabelet. Bi reegelmeesigi Bisliip söner Sküül töögen Skrabelin wiist di Pearl-Index di Früchtbaarhair en bilapt höm om en bi 85 bi 20 Jaar ual Wüfhaurn, 50 bi 35 Jaarn ual Wüfhaurn en bluat jit 30 bi 40 Jaarn ual Wüfhaurn en sünkt da om en bi ön di Ialer fan 45–50 me di Bigen fan di Wekseljaaren hentö 0. Hormoonimplantat: 0 – 0,08 Sterilisatsjoon fan di Karming: 0,1 Hormoonspirali: 0,16 Sterilisatsjoon fan di Wüfhaur: 0,2 – 0,3 Vaginaalring: 0,4 – 0,65 Kööperspiirali: 0,3 – 0,8 Depootspröt: 0,3 – 0,88 Pil: 0,1 – 0,9 Forheneringsplaaster:


Sterilisatsjon fan di Kārming dit jit bi di Doktors uk Vasoresektion, meent, dat Iiđern of Diilen fan en Iiđer üt di Lif skiart uur. Fuart miist es man dach di kirugisk Iingrep fuar di Sterilisatsjon fan di Kārming meent. Di Iingrep uur fuar di Forhenering brükt. Da uur di Siitlaiting iin ön di Siitstreeng (Ductus deferens) ön di Klootsak boowen di Bitö-Kloot fan di Kārming döörskiaren. Di maist Liren beskriiw, dat di Bisliip achter di Sterelisatsjon beeter es. Niin Taachten aur Skrabeling, wat ja ek wel en sawat. Fuar di Kārming es dit ek fuul üđers aurdat di Sperma üđers tohopsetet es. Di Vasektomi es wat üđers üüs en Kastraatsjon. Bundeszentrale für gesundheitliche Aufklärung (BZgA): familienplanung.de - Vasektomie


Łobez (ˈwɔbɛs, uunharke?/i) as en stääd uun Poolen an hää 10.409 iinwenern (2015). Commonskategorii: Łobez – Saamlang faan bilen of filmer Główny Urząd Statystyczny, dane za rok 2015, stan na 01.01.2015.[1]


Axel Ferdinand Konstantin Prahl (* 26. Marts 1960 ön Eutiin) es en dütsk Spölster en Musikant. Axel Prahl es töhop me sin Brüđer ön Neustadt/Holstiin āpwukset. Sin Mooder wiar Forkooper, sin Faađer wiar bi't Aarbersamt. Me 14 Jaaren wiar Prahl bi en Wetstrir fuar Muusikers, diar hi won. Hi her da bi en Löns-Wetstrir förtermaaki kür, man hi wiar bang, dat di Musik sin Leewent olter hart foraneri kür. Diarom heer hi dit da leten. Axel Prahl bigenti, en Bruarwening me Metal tö liir. Dit liirti hi man ek töjen. Hi ging naa Spānien en fortiinerti hok Jil me Straatenmusik. Prahl maaketi leeterhen sin Fachabituur en kür diarme 5 Semester Musik en Matematik bi di Peedagoogisk Hoogskuul ön Kiel studiari. Hi spölet di Gitari, en tö sin Idooli jert uk Pat Metheny. Üs jungi Mensk heer hi masi Irish Folk spölet. Fan 1982 bit 1985 studiareti Axel Prahl di Theaater-Spölerii ön Kiel. Fan 1984 ön wiar hi üs Spölster bi dit Sleeswig-Holstiinsk Lönstheaater. Sent 1992 uunet Prahl ön Berlin. Diar es hi al bi dit Renaissance-Theaater, bi't Grips-Theaater en bi di "Kammerspiele des Deutschen Theaters" wesen. Tö di Tir fan di Spölsterskuul maaketi Axel Prahl Musik. Di Bands wiar "Ougenweide"


At radiisken (Raphanus sativus sativus, faan lat. radix = rut) as en plaant an en frücht uun det famile faan a krüsbloosen. Di rut woort bit 4 cm schok, as bütjen miast ruad an banen witj an smääkt skarep. Tuiarst wurd hi uun Frankrik eden an kaam iarst leeder uun ööder lunen üüb a boosel. Radiisken san ei aaltumaal ruad an trinj: witj an keegelfuremt, t.b. "Egel", woort uk kööget witj an silinderfuremt, t.b. "White Breakfast" ruad-witj an silinderfuremt, t.b. "Duett" ruad-witj an trinj, t.b. "Isabell" güül an trinj, t.b. "Gulbaal" Commonskategorii: Radiisken – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Radiisken


Ängelholm as en stää önj jü prowins Skåne, Swärik. Jü stää heet 23 240 inboogere (2010). Dåt as e hoodstää foon jü Ängelholm Komuun. Tätorter 2010 Commons: Ängelholm – Soomling foon bile än filme


Vetlanda as en stää önj jü prowins Jönköping, Swärik. Jü stää heet 13 050 inboogere (2010). Dåt as e hoodstää foon jü Vetlanda Komuun. Tätorter 2010 Commons: Vetlanda – Soomling foon bile än filme


Nässjö as en stää önj jü prowins Jönköping, Swärik. Jü stää heet 16 678 inboogere (2010). Dåt as e hoodstää foon jü Nässjö Komuun. Tätorter 2010 Commons: Nässjö – Soomling foon bile än filme


Habo as en stää önj jü prowins Jönköping, Swärik. Jü stää heet 6 883 inboogere (2010). Dåt as e hoodstää foon jü Habo Komuun. Tätorter 2010 Commons: Habo – Soomling foon bile än filme


Mullsjö as en stää önj jü prowins Jönköping, Swärik. Jü stää heet 5 452 inboogere (2010). Dåt as e hoodstää foon jü Mullsjö Komuun. Tätorter 2010 Commons: Mullsjö – Soomling foon bile än filme


Bankeryd as en stää önj jü Jönköping Prowins (histoorisch prowins Småland), Swärik. Jü stää heet 8 107 inboogere (2010). Tätorter 2010 Commons: Bankeryd – Soomling foon bile än filme


Kirgistaan (uk Kirgiisistaan of Kirgiisien; kirgiisk Кыргызстан Kyrgysstan; amtelk Kirgiisk Republiik, kirgiisk Кыргыз Республикасы Kyrgys Respublikasy, rüsk Киргизская Республика Kirgisskaja Respublika) as en banenstoot uun Madelaasien mä gud fiiw miljuun iinwenern. Trinjam lei Kasachstaan, Schiina, Tadjikistaan an Usbekistaan. Hoodstääd as Bischkek. Dön tjiin gratst stääden uun't lun san: Kirgistaan as uun sööwen ferwaltangsregiuunen (kirgiisk облус/oblus, pl. облустор/oblustor; rüsk область/oblast) an tau stääden (шаар/schaar) Bischkek an Osch iindiald. Oblasten wurd weder uun lunkreiser (район/rajon, pl. райондор/rajondor) onerdiald an stääden haa distrikten. Det wiar faan 1936 tu 1991 üüs det Kirgisk SSR ian faan a republiiken uun't Sowjetunioon. Det wurd 31. August 1991 suwereen. www.laender-analysen.de 2012 Weodata www.imf.org United Nations Development Programme (UNDP), Kyrgyzstan, citypopulation.de


At lengde as en füsikaalisk grate.Hat beskraft det ütjmiat faan en objekt of uk di wai tesken objekten. Uun a musiik as at 'lengde' det düür faan en tuun. At lengde as ian faan sööwen grünjmiaten uun't SI-süsteem. Siamiil Meeter Fut (Miat) Tol Nuuten


Papua-Nei-Guinea (Tok Pisin Independen Stet bilong Papua Niugini) as en stoot uun a Pasiifik an leit üüb't uastelk heleft faan't eilun Nei-Guinea. Det eilun woort tu a kontinent Austraalien tääld. Di waastelk dial faan't eilun hiart tu Indoneesien. Dön tjiin gratst stääden uun't lun san: Öder stääden: Arawa (40.266 iinwenern). At lun hää sjauer regiuunen an ian autonoom regiuun (Bougainville): Papua-Nei-Guinea as sant 1975 lasmoot faan det Commonwealth of Nations. World Statistics Pocketbook 2011, Department of Economic and Social Affairs, Statistics Division, United Nations, New York, 2012, ISBN 978-92-1-161558-6. UN Statistics Division, World Statistics Pocketbook 2015, S.154 Human Development Report Office: Papua New Guinea – Country Profile: Human Development Indicators, ufrepen di 23. Oktuuber 2014 Papua New Guinea: Cities, citypopulation.de Commonskategorii: Papua-Nei-Guinea – Saamlang faan bilen of filmer Wikimedia Atlas: Papua-Nei-Guinea – Geograafisk an histoorisk koorden Suwereen stooten uun Melaneesien: Fidschi, Papua-Nei-Guinea, Salomoon-Eilunen, Wanuaatuu. -6.3666666666667146.1Koordinaaten: 6° S, 146° O


Québec as at hoodsteed faan det prowins Québec uun Kanada. At steed leit uun a süüd faan't prowins an diar wene 705.103 lidj (2016). Canada: Urban Areas and Major Population Areas, citypopulation.de


Lorenz Conrad Peters (Luurens-Kunrad Peeters; * 11. Janewoore 1885 uun Ööwenem, † 30. Jüüle 1949 uun Aarhus), muar bekäänd üs L.C. Peters of ianfach "Lonje", wiar en feringen skriiwer an histooriker. Sin mam, Julia, wiar a dachter Knud Broder Knudsen (1846-1917) sin saster. „Omi Petji ütj Amerika“ (nü: Oome Peetje ütj Amerika; 1923) „Claus Lembecks Ki“ Dü min tüs Lorenz Conrad Peters uun't Sjiisk Biografii Literatüür faan of auer Lorenz Conrad Peters uun a kataloog faan't Sjiisk Natsionaalbibleteek Lernen Sie Fering (N|DR.de)


Knudt Flor (* 25. Jüüle 1959 uun Naibel) as en diploom-injenöör an direkter bi BMW uun München. Knudt as uun A Wik apwoksen üs dring faan Ocke Hinrich Flor an sin wüf Christa, bäären Baumgarten. Leeder skebet hi mä sin aalern tu Schleswig, auer san aatj diar hen fersaat wurd. Diar hää'er sin abituur maaget. Uun a tachentager juaren hää Knudt maskiinenbau uun Braunschweig studiaret an foor uk tu sia. 1988 kaam hi tu det grat auto- an motoorenfabrik BMW uun München, huar hi ham fööraal am det kwaliteet uun a produksion komert hää. Leeder wiar hi föl uun't ütjlun üs direkter uun Spartanburg (USA), Rosslyn (Süüdafrikoo) an Shenyang (Sjiina). 2013 seed'er weder uun München uun en huuch positsion. Sant Detsember 2016 as hi CEO uun Spartanburg. Uun Knudt sin famile wiar flooken, diar jo för't fering spriak an wiis iinsaat haa. Sin oome Lena Flor wiar en saster faan di historiker an dachter L.C. Peters an sin uur-oome Julia Peters wiar en saster faan Knud Broder Knudsen an en kusiine faan Namine Witt. Knudt hää tau sastern, Gundel an Lena. Knudt Flor sin profiil bi XING. Karl Doemens: Die Bösen im Bibelgürtel (Frankfurter Rundschau, 23. Jüüne 2017)


Namine Witt (5. Jüüne 1843 - 16. September 1930) wiar en fering dachter. Namine Witt wurd a 5. Jüüni 1843 uun Ööwenem bären üüs Namine Maria Paulsen. Sin aalern wiar kaptein Simon Nahmen Paulsen (1818-1863) an Rosina Marianne Paulsen, bären Knudsen (1821-1914). Hat wiar befreid mä de kruuger Broder Jansen Witt faan Njiblem. Namine hed trii jongen; tau dringer stoorew äder: Simon Nicolaus (1866), Broder Jansen (1879-85), Robert Marius (1882-1885). Namine Witt stoorew a 16. September 1930 uun Njiblem. Faan Namine Witt san tun bispal dön dachtingen Matje an Tatje, En faaligen brant , Jöögelstidj, Adjis, min leew Aalern albialn an En letj fering düntje. Uwe Zacchi: Namine Witt - Die Nieblumer Heimatdichterin L.C. Peters: Nordfriesische Dichter. NFJb. 1949. S. 155-158. Uun Njiblem jaft et en Namine Witt Wai Uun Njiblem jaft et en restaurant mä di nööm Ufdrükt uun Friisk tekstsaamling FERING. Ütjden faan Antje Arfsten an Wendy Vanselow. Nordfriisk Instituut. 2014. Ufdrükt uun Föhr - ein Lesebuch. Husum Verlag. 1988. Ufdrükt uun Breipot. Nr. 3. 1974.


Namiibia (ingelsk Republic of Namibia) as en lun uun't süüden faan Afrikoo tesken Angoola, Botswana, Sambia, Süüdafrikoo an di Atlantik. Di nööm komt faan det wüüst Namib uf, diar a hialer küst loongs lääpt. //Kharas (Karas) Sambesi (Caprivi) Otjozondjupa Omusati Oshana Oshikoto Ohangwena Hardap Kunene Erongo Omaheke Khomas Kavango-West Kavango-Ost Uun Namiibia san 14 ferwaltangsregiuunen mä knaap hunert komuunen: Det san gemeenen, stääden an saarpen. Windhoek as det gratst stääd, do kem Rundu, Walvis Bay, Oshakati an Swakopmund. Commonskategorii: Namiibia/öö – Saamlang faan bilen of filmer Wikimedia Atlas: Namiibia/öö – Geograafisk an histoorisk koorden Wikivoyage Raisfeerer: Namiibia (sjiisk) Amtelk fertreedang uun Sjiisklun. Bütjluns Amt auer Namiibia Namibia, Economy. The World Fact Book ufrepen di 31. Mei 2014 Human Development Report Office: Namibia – Country Profile: Human Development Indicators. 2013 ufrepen di 24. Oktuuber 2014 Trade in kwanza may extend beyond Oshikango. The Namibian, 25. September 2014 ufrepen di 26. September 2014 -22.56666666666717.15Koordinaaten: 23° S, 17° O


Peter Klint (* 11.11.1971 ön Weesterlön'/Söl') es en dütsk Konstmaaler. Sent dit Jen fan di Tachentiger Jaaren maalet Klint Skelter. Sent 2001 maaket hi niin üđer Aarber muar. Miisttirs maalet he figuratiif of teeknet minimalistisch - aaftinoch nemt hi kraftfoli Klöören, en di miist Skelter sen ek olter gurt. Di Aarbern fan Klint weegi aaftinoch iinfachi Bigeewenhairen, wat he me sin faini Ironii karikiaret. Iin ön dit "Neue Sylt Lexikon" (Wachholtz Verlag, Neumünster 2007), wat dit Nordfriisk Instituut ütdönen heer, es Peter Klint uk tö finj. Ön Juni 2010 es Peter Klint me sin Familii weđer tö Söl' kemen. Ja haa en Hüs ütbecht, wat nü üs Atelier Klint en Plaats es, hur Könstlern fan ali Lönen jam raaki. Bi di Konstauktion Einstrichzeichnen auf Zuruf aarbert di Könstler me di Bisjukers töhop. Di sii diarbi wunerk Uurter, en dit teeknet Peter Klint ön jen Strek. Dit diari es gans gur, wan em ön en gans ain Skelt haa maat, en miisttirs es dit uk mal spaasig. Niigen fan des "Jenstrekteekningen" kür em ön di Ziegel 11 biluki, dat "Hamburger Jahrbuch für Literatur" (Dölling und Galitz Verlag, Hamburg 2008). Ön Detsembermuun fan 2009 es ön Hamborig en Benefizevent wesen, hurfuar di


Wüüsten ((mo.) Färkne) san regiuunen üüb a eerd, huar goorniks of knaap wat wääkst. Det kön hiat wüüsten wees, diar as't tu drüg, am dat plaanten waaks küd. Of det san kuul wüüsten, diar as ferlicht nooch focht, man nian waremk för plaanten. Sunwüüst uun Libyen Stianwüüst uun Ladakh Saaltwüüst uun Boliiwien Iswüüst uun a Antarktis Uun't huuchlun faan Islun A wüüsten nem sowat di fift dial faan't lun üüb a eerd iin, det san knaap 30 miljuun kwadrootkilomeetern. Tuup mä hualew-wüüsten as't sogoor en traaden faan't lun, det san knaap 50 miljuun kwadrootkilomeetern. Commonskategorii: Wüüsten – Saamlang faan bilen of filmer Wikiquote: Wüüsten (sjiisk) Wikisource: Wüüsten (sjiisk) Kliima


A enkelt klöören faan det flag faan Süüdafrikoo wise a ünlik fulken uun't lun, an sümbolisiare at histoore. Süüdafrikoo füng det nei natschunaalflag di 27. April 1994. Di green strimel uun furem faan en leien "Y" skal det ianhaid faan't lun wise efter't aanj faan't apartheid. "Ianhaid maaget üs stark". Det green klöör stäänt för't lun salew an för a hööb. Det ual flag faan Süüdafrikoo komt ütj det tidj, üs det lun faan Holunern regiaret wurd.


At Woopen faan Süüdafrikoo as di 27. April 2000 faan president Thabo Mbeki föörsteld wurden. Elefantentes: för kluukhaid, krääft, miat an iiwaghaid Wiatenaaksen: för rünjhaid an waaksen Skilt: för seekerhaid Minsken: för ianhaid an minskelkhaid Speer an stook: för frees Bluum (Protea): för't apbleuen faan't natsion Sekreteerfögel: för skül Sanapgung: för wal an weden Jügen: för freihaid Commonskategorii: Woopen faan Süüdafrikoo – Saamlang faan bilen of filmer Flaggen-Lexikon (Beskriiwang faan flagen an woopens, schiisk)


En kreisfrei stääd as en grat stääd, diar ei bluas a apgoowen faan en stääd, man uk faan en lunkreis hää. Hat säär ei ünbedingt en gratstääd (mä muar üs 100.000 iinwenern) wees. Uun Schleswig-Holstian san diar sjauer kreisfrei stääden: Flensborag Kiil Lübeck Neumünster uun Baden-Württemberg: Baden-Baden, Freiburg im Breisgau, Heidelberg, Heilbronn, Karlsruhe, Mannheim, Pforzheim, Stuttgart an Ulm. uun Bayern: Amberg, Ansbach, Aschaffenburg, Augsburg, Bamberg, Bayreuth, Coburg, Erlangen, Fürth, Hof, Ingolstadt, Kaufbeuren, Kempten (Allgäu), Landshut, Memmingen, München, Nürnberg, Passau, Regensburg, Rosenheim, Schweinfurt, Schwabach, Straubing, Weiden in der Oberpfalz an Würzburg. uun Brandenborag: Brandenburg an der Havel, Cottbus, Frankfurt (Oder) an Potsdam. uun Hessen: Darmstadt, Frankfurt am Main, Kassel, Offenbach am Main an Wiesbaden. uun Mecklenborag-Föörpomern: Rostock an Schwerin. uun Niidersaksen: Braunschweig, Delmenhorst, Emden, Oldenburg, Osnabrück, Salzgitter, Wilhelmshaven an Wolfsburg. uun Nuurdrhein-Waastfaalen: Bielefeld, Bochum, Bonn, Bottrop, Dortmund, Duisburg, Düsseldorf, Essen, Gelsenkirchen, Hagen, Hamm, Herne, Köln, Krefeld, Leverkusen, Mönchengladbach, Mülheim an der Ruhr, Münster, Oberhausen, Remscheid, Solingen an Wuppertal. uun Rheinlun-Pfalz: Frankenthal (Pfalz), Kaiserslautern, Koblenz, Landau in der Pfalz, Ludwigshafen am Rhein, Mainz, Neustadt an der Weinstraße, Pirmasens, Speyer, Trier, Worms an Zweibrücken. uun Saksen: Chemnitz, Dresden an Leipzig. uun Saksen-Anhalt: Dessau-Roßlau, Halle an Magdeburg. uun Tüüringen: Eisenach, Erfurt, Gera, Jena, Suhl


A Tiber as die traadgratst struum uun Itaalien an 405 km lung. Linger san man a Po an a Etsch. Commonskategorii: Tiber – Saamlang faan bilen of filmer