At Missale Slesvicense (eegentelk Missale secundum ordinarium ecclesie Slesvicense) as en buk faan di bukdruker Steffen Arndes uun Lübeck. Hat kaam 1486 uun Schleswig ütj an as det ööder buk, diar auerhood uun Denemark drükt wurden as, an det iarst buk, diar uun Schleswig-Holstian drükt wurd. Faan't Missale Slesvicense san 300 stak drükt wurden, an diar jaft at daalang noch sjauer faan. Hat as en buk för't katuulsk hööw, an diar san beeden, salmen an teksten uun. Det buk as 35,6 x 23,8 cm grat an hää 265 bleeden. Tau buken lei uun't bibleteek faan a däänsk könang/in uun Kopenhuuwen, ian as uun't bibleteek faan't Sloot Gottorf, an det sjuard hää prääster Erich Pörksen 1935 uun en ual skaab üüb Oomram fünjen. Uun a juaren 2000 bit 2002 as det buk apwerket wurden an leit nü uun't archiif faan a hööw uun Kiel. Hat woort dan an wan uk ans üüb Oomram ütjsteld. Dieter Lohmeier, Gert Wilhelm Trube, Michael Brüchmann, Annette Göhres, Anke Metz: Missale Slesvicense 1486. Ein Meisterwerk des Frühdruckers Steffen Arndes. Schleswig-Holsteinische Landesbibliothek, Kiel 2001, ISBN 978-3-9806013-4-4 Gesamtkatalog der Wiegendrucke: GW-Nummer M24724 http://www.jostjahn.de/altes-pastorat-amrum/ , ufrepen di 31. August 2009 Beracht faan di restauraator. Archiwiaret faan det originool di


30. August: Agostino Barbarigo wurd Doge faan Venedig. Ünbekäänd dootem At Missale Slesvicense komt ütj. 14. August: Marco Barbarigo, Doge faan Venedig (* 1413)


Rabat (tamazight: ⴰⵕⴱⴰⵟ Aṛbaṭ, araabisk الرباط, DMG ar-Ribāṭ) as sant 1956 det hoodstääd faan Marokko. Diar sat uk di könang. Rabat as uk det hoodstääd faan't regiuun Rabat-Salé-Kénitra. Det stääd leit bi a Atlantik. Egypten Kairo, Egypten Tuneesien Tunis, Tuneesien Grichenlun Athen, Griichenlun Turkei Istanbul, Türkei Spoonien Madrid, Spoonien Ferianagt Stooten Honolulu, USA, sant 2006 Frankrik Paris, Frankrik Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Rabat


Rabat-Salé-Zemmour-Zaer (araabisk جهة الرباط سلا زمور زعير, tamazight: ⵜⴰⵎⵏⴰⴹⵜ ⵏ ⴰⵕⴱⴰⵟ ⵙⵍⴰ ⵣⴻⵎⵎⵓⵔ ⵣⵄⵉⵔ Tamnaḍt n Aṛbaṭ Sla Zemmur Zɛir) wiar bit 2015 ian faan 16 regiuunen uun Marokko an leit uun't nuurden faan't lun. Det hoodstääd wiar Rabat. 2015 as Rabat-Salé-Zemmour-Zaer apgingen uun det nei regiuun Rabat-Salé-Kénitra Khémisset Rabat Salé Skhirate-Témara Commonskategorii: Rabat-Salé-Zemmour-Zaer – Saamlang faan bilen of filmer https://web.archive.org/web/20151225201757/http://www.temara.un.ma/ (fransöösk)


Rabat (araabisk عمالة الرباط) as en prefektuur (prowins) uun't regiuun Rabat-Salé-Kénitra bi't Atlantikküst faan Marokko. Commonskategorii: Rabat (Prowins) – Saamlang faan bilen of filmer


Di Marokkaans Dirham (araabisk درهم مغربي, DMG dirham maġribī; 1 Dh = 100 Centimes, araabisk Sg. سنتيم santīm) as det münt faan Marokko. Di ISO-4217-Code as MAD. Diar san jilstaken faan 10 an 20 Centimes, ½, 1, 2, 5 und 10 Dirham, an jilskiiner mä 20, 25 (sant 2012), 50, 100 an 200 Dirham. Commonskategorii: Münt faan Marokko – Saamlang faan bilen of filmer


En Centime ([sɑ̃tˈiːm], faan fransöösk cent „hunert“) as uun föl lunen, fööraal huar fransöösk snaaket woort, det letjst jilstak: di "hunertst dial". Hi woort miast Ct. ufkört, of uk c. Burundi (Burundi-Franc) Demokraatisk Republiik Kongo (Kongo-Franc) Dschibuti (Dschibuti-Franc) Algeerien (Algeerisk Dinar) Haiti (Gourde) Komooren (Komoren-Franc) Marokko (Marokkaans Dirham) Ruanda (Ruanda-Franc) Schweiz, üs fransöösk ütjdruk för di Rappen (Schweizer Franken) Bit di Euro kaam, jääw't Centimes uk uun: Belgien (Belgisk Franken) Frankrik mä Monaco an Andorra (Fransöösk Franc) an Luksemborag (Luksemborger Franc). Di Euro-cent woort uk daalang noch üs „Centime“ betiakent, huar fransöösk snaaket woort. Centimes jääw't iar uk noch uun: Mali (Franc, bit 1984) an Madagaskar (Franc, bit 2005) Cent Centavo Céntimo


En Cent (ˈ(t)sɛnt, faan latiinsk centum ‚hunert‘) as 1⁄100, di hunertst dial faan flook münten. Det sümbool för Cent as ¢, för di Euro-cent woort det oober ei brükt. Ei bluas uun't Eurozone of uun lunen mä Dooler-münten woort die Cent brükt. Hi komt uk föör uun: Aruuba (Florin) Eritrea (Nakfa) Keenia (Skalang) Mauritius (Rupie) <Neederluns Antilen (Gulden)> Seychellen (Rupie) Sierra Leone (Leone) Sri Lanka (Rupie) Süüdafrikoo (Rand) Swasilun (Lilangeni) Tansania (Skalang) Uganda (Skalang) Centime Céntimo Centavo


Muuriisenstian het klomper of laagen faan sun of tuun, leewen uk türew, huar bit 45% iisen uun as. Jo lei miast ei jip oner a eerd an kem diar föör, huar weeder ei gau ufluup koon, so üs uun en muur. Sok laagen faan iisenstian kön en hualwen meeter stark wees. Det mineraal diar uun het Limonit. Uun Nuurdsjiisklun jaft at nian berger, huar am efter iisenerts schük küd, man uk uun muuriisenstian as rikelk iisen. An det lingt, am diar rian iisen faan tu maagin. Det wiar det grünjlaag faan't iisentidj, diar uun Nuurdeuroopa aal wat leeder begand üs uun Süüdeuroopa. Det Carlshütte uun Rendsborag hää tuiarst bluas mä muuriisenstian faan Schleswig-Holstian werket. Stian


At 11. juarhunert föör Krast begant mä't juar 1100 f.Kr. an häält mä't juar 1001 f.Kr. ap. Mä det juar 1001 f.Kr. hääl uk det 2. juardüüsen f.Kr. ap.


At 12. juarhunert föör Krast begant mä't juar 1200 f.Kr. an häält mä't juar 1101 f.Kr. ap.


Audulf of Audwulf, (latiinsk: Audulfus) wiar en fresken könang tu tidjen faan't grat fulkenwaanrang. Hi hää wel faan ~600 bit ~630 regiaret. San efterfulger as ei bekäänd, di naist bekäänd könang wiar Aldgillis. Skraftelk tjüchnisen auer Audulf jaft at ei. Man diar san gulstaken mä san nööm üüb fünjen wurden: „AVDVLFVS FRISIA“, an üüb a ragsidj as en latiinsk krüs mä det skraft: „VICTVRIA AVDVLFO“. Jodiar gulstaken san fünjen wurden uun Escharen naibi Arnhem, an uk uun Ingelun. Uun det waastfresk saarep Wijnaldum san 2006 muar sok gulstaken fünjen wurden üüb en steed, huar wedenskapslidj efter en ualen fresken könangsool soocht haa. An do as noch ian gulstak fünjen wurden naibi Wiuwert. K.P.H. Faber, Audulfus, een Friese Koning, in Fryslân, Nieuwsblad voor geschiedenis en cultuur, no.4, 4e jaargang, December 1998 Arthur Engel an Raymond Serrure: Traité de numismatique du moyen âge. 1. Bologna 1980, s. 188 f. Halbertsma, Herre: Frieslands Oudheid, Utert, 2000, s. 68. Könger faan Fresklun: Finn (6. juarhunert), Audulf (amanbi 600-630), Aldgillis (623?-680), Redbad (679/680-719), Poppo (719-734).


Könang Finn, dring faan Folcwald, as en mytholoogisk figuur. Hi woort uun jo ual skraften Widsith an Beowulf üs fresk könang uun't 6. juarhunert näämd. An do komt hi föör uun't ualingelsk Finnsburg-Fragment. Diar komt uk en Finn föör uun't Historia Brittonum. Jodiar teksten san oober iarst uun't 7. juarhunert apskrewen wurden. Uun't Widsith stäänt, dat Finn di dring faan Folcwald(ing) as. Uun't Beowulf stäänt, dat Finn mä Hildeburh befreid as, det saster faan di däänsk prens Hnæf. A swoogern kem uun stridj an Hnæf stareft. Finn komt oober auerian mä Hengest, di nei däänsk prens. Man det gongt uk ei loong gud. Nü stareft Finn, an a Däänsken bring Hildeburh an Finn san rikdoom tüs tu Denemark. Uun det buk Finn and Hengest faan J.R.R. Tolkien (1982/2006) gongt at fööraal am Finn. Di iarst histoorisk efterwiset könang faan Fresklun as Audulf. Volkert F. Faltings, Alastair G. H. Walker an Ommo Wilts: Friesische Studien II: Beiträge des Föhrer Symposiums Zur Friesischen Philologie vom 7-8. April 1994 (Nowele Supplement), ISBN 8778380596. S. 11 f.(bi google-books tu efterleesen) Könger faan Fresklun: Finn (6. juarhunert), Audulf (amanbi 600-630), Aldgillis (623?-680), Redbad (679/680-719), Poppo (719-734).


De jure as en latiinsken ütjdruk för „efter't gesets, legool, amtelk“; Hi woorst miast brükt, wan efter't gesets wat föörsen as, wat do oober ei würelk amsaat woort. Dir jin stäänt di ütjdruk de facto, det het so föl üs würelk. Duden online | de jure | Rechtschreibung, Bedeutung, Definition, Synonyme, Herkunft. Bibliographisches Institut GmbH, 2013, ufrepen de 6. Marts 2014. Duden online | de facto | Rechtschreibung, Bedeutung, Definition, Synonyme, Herkunft. Bibliographisches Institut GmbH, 2013, ufrepen de 6. Marts 2014.


Lestall wiar en Grünmaat üp di Ailön Söl'. Dit Maat es bluat fuar Ingilön brükt uuren, en es üp Söl' brükt uuren fan di Jaar 1777. 1 Lestall wiar 9,46 Ar En 1803 es di Maat anert uuren, aurdat mani Ingis önergingen. 1 Lestall= 36 Risen²


Di Siallehoog wiar en Greevhoogning üp Söl, bi deling Woningstair. Lüt en ual sölring Tial wiar diar di Fesker Sialle fan Eidem bigreewen.


Di Ringhoog es en Greevhoogening en Weesterlön, bi di Wai "Am Ringhoog". Es di hoogst Prek en Weesterlön. Di Ringhoog wiar jer di Thingplaats fan Weesterlön. Am Ringhoog


Läästaal wiar en grünjmiat üüb't eilun Sal. Det miat as bluas för oonlun brükt wurden, an det al uun't juar 1777. Faan 1 läästaal oonlun küd ~ 1 lääs fooder bürgen wurd. 1 Läästaal wiar 9,46 Ar An 1803 as det miat feranert wurden, auer so föl oonlun onergingen as. 1 Läästaal = 36 Kwadrootrisen (iar: 45) 5 (4) Läästaal ~ 1 Deeme(l)s ~ 1/2 Hektaar Föör ääkerlun üüb a Nuurdfresk Eilunen as det miat amerlun brükt wurden. Det wiar di grünj, di för 1 amer (huuchsjiisk: 'Scheffel') siad lingd. 1 Amerlun wiar 4,79 Ar, amanbi 1/2 Läästaal 1 Amerlun = 18 Kwadrootrisen 10 Amerlun ~ 1 Deeme(l)s ~ 1/2 Hektaar Deeme(l)s of deemat wiar en grünjmiat faan gud en hualwen hektaar. Di nööm komt uf faan 'dai' an 'miat' of 'miad'. 1 deeme(l)s greenlun küd faan en guden maan uun 1 dai mä a sen hauen wurd. En ris wiar en miat för a lengde faan gud 5 meetern. En kwadrootris wiar det miat för en areaal faan gud 25 kwadrootmeetern. Ei aueraal uun Euroopa wiar en ris likelung. Det ging faan 3,00 m bit 9,00 m. Uun Ingelun wiar 1 rod = 5½ yard = 16½ foot =


En stää önj ju Slowakäi. En noome. Martin Flor.


Leghörn es en Sönbaank ön Heef twesken Kaamp en Brēderep üp Söl'. Lüt en ual sölring Tial wiar diar di ual Serkspöl Leghörn of Lägem.


Di Wardündeel es en Dünemdeel bi Raantem, twesken Borigdeel en Friskweeterdeel. Lüt en ual sölring Tial her diar Pidder Lüng lewet. En lung Tir difuar stön diar en Serk.


Di Gurt Flii es en Dünem bi Raantem üp Söl. Di Dünem es 15m hoog.


Di Borig Bārig es en Dünem bi Raantem üp Söl'. Di Dünem es 16m hoog en liit waarskiinlig üp di ual Raatsborig.


Di Raatsborig Sērk of St. Maria, wiar en litj Sērk en Raantem üp Söl. Hat lair en di Raatsborig bi Raantem wat nü fan Dünemer bigreewen es.


Raatsborig of Raantemborig wiar en ual Borig bi Raantem üp Söl, lik Tinem Borig. Hat her en Sērk neemt Raatsborig Sērk, man hat lair nü öner di Borig Barig.


Wat menst dü? Sejong (könang) Sejong (stääd)


Di Weesterseesērk of St. Piđer (dütsk: Westerseekirche) wiar en Sērk en Ual-Raantem üp Söl'. Sawat 3km weest fan deling Raantem, en di Nuurđsee. Wiar lüt ual Tialen en Kwelen di gurtst en dailkst Sērk üp Söl', gurter üs di Sērk St. Severin en Kairem. Di Sērk wiar en Stiin Sērk. En en ual seekaart fan 1142 es di Weesterseesērk üs en Seeteeken enteekent, wat bidüüdet dat di Sērk mal wichtig wiar. En 1362 of 1436 es di Sērk önergingen. Di Faađer fan di Sölring Kroonist Hans Kielholt wiar diar Pröster.


AGS as det sjiisk ufkörtang för Amtlicher Gemeindeschlüssel. 1.–2. steed = Kääntaal faan't bundeslun 3. steed = Kääntaal faan't regiuun 4.–5. steed = Kääntaal faan a (lun)kreis 6.–9. steed = Kääntaal faan't amt/ferbant 10.–12. steed = Kääntaal faan't gemeen w:de:Amtlicher Gemeindeschlüssel (huuchsjiisk)


NUTS as det fransöösk ufkörtang för Nomenclature des unités territoriales statistiques. Diarmä wurd statistiken för gemeenen, lunkreiser, regiuunen an stooten iindiald. NUTS-1: 16 bundeslunen NUTS-2: 38 regiuunen. Grater bundeslunen san noch tu regiuunen iindiald. Letjer bundeslunen san ei widjer iindiald. NUTS-3: 402 lunkreiser an kreisfrei stääden LAU-1: Amten an ferbanter faan gemeenen LAU-2: Gemeenen w:de:NUTS (huuchsjiisk)


UN/LOCODE as det ingelsk ufkörtang för United Nations Code for Trade and Transport Locations. Det as en internatjunaalen code för stääden, huuwner of fluuchplaatsen, diar en grat bedüüdang för hanel an ferkiar haa. Diar jaft at sowat 42.000 iindracher för. w:de:UN/LOCODE (huuchschiisk)


Ding-Sönj Ding-Sönj(ka.) äs en gemiinde önj e Karhiird, önj Noordfräisklönj. Dat heet 1132 foulk (2020). Commons: Ding-Sönj/ka – Soomling foon bile än filme Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2021 (XLS-datei) (Widjerfeerd üüb grünjlaag faan't fulkstäälang 2011) (Heelp aw tjüsch) Nordfriesland: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Stääsönj Stääsönj(ka.) äs en gemiinde önj e Karhiird, önj Noordfräisklönj. Dat heet 864 foulk (2020). Önj e gemiinde äs et motoorfiilmuseeum, Twins & Triples. Rudolf Muuß (1892–1972) Moritz Momme Nissen (1822–1902) Commons: Stääsönj/ka – Soomling foon bile än filme Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2021 (XLS-datei) (Widjerfeerd üüb grünjlaag faan't fulkstäälang 2011) (Heelp aw tjüsch) Nordfriesland: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Pakistaan (Urdu پاکستان [paːkɪst̪aːn̪], amtelk: Islaamisk Republiik Pakistaan) as en lun uun Süüdaasien. Uun't süüdwaasten leit a Iraan, uun't waasten Afghanistan, uun't nuurden Sjiina an uun't uasten Indien. Uun't süüden leit at Araabisk Sia, diar en dial faan a Indisk Osean as. Di stoot as 1947 grünjlaanj wurden üs di islaamisk dial faan det kolonii Britisk Indien. Di grater hinduistisk dial as tu Indien wurden. Tu Indien as oober uk di islaamisk dial Kaschmir kimen. Uast-Pakistan hää ham 1971 ufspleden an het daalang Bangladesch. Topograafisk koord faan Pakistaan. Di K2 (8.611 meeter) as di huuchst berag faan Pakistaan. Dääl faan di struum Indus uun't Karakorum. Det Baltoro istong leit uun't nuurden faan Pakistaan an as mä en lengde faan 62 km ian faan a lingsten bütjen faan't polaarregiuun. Pakistaan wiar faan 1947 tu 1972, an as sant 1989 lasmoot faan det Commonwealth of Nations (suspendiaret 1999-2004 an 2007-2008). Commonskategorii: Pakistaan – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Pakistaan (sjiisk) Wikimedia Atlas: Pakistaan – Geograafisk an histoorisk koorden Human Development Report Office: Pakistan – Country Profile: Human Development Indicators, ufrepen di 23. Oktuuber 2014 29.469.183333333333Koordinaaten: 29° N, 69° O


Kaschmir (Devanagari: कश्मीर, Urdu: کشمیر, Kaśmīr, Kashmir) as en regiuun uun't Himalaya uun't nuurden faan Pakistan an Indien. Kaschmir wiar ans en suwereen föörstendoom, as daalang oober apdiald üüb tau stooten. Ään dial hiart tu Indien an leit uun't indisk bundeslun Jammu an Kashmir mä en grate faan 101.000 km² an 10,1 miljuun iinwenern. Di ööder dial hiart tu Pakistan an leit uun a ferwaltangsregiuunen Gilgit-Baltistan an Azad Kashmir üüb en areal faan 84.000 km² mä sowat 5 miljuun iinwenern. En letjen dial leit uk uun Sjiina. Kaschmir leit tesken at indisk an euraasisk kontinentaalplaad. Det hialer regiuun as amanbi 222.000 km² grat. Det gratst stääd uun Kaschmir as Srinagar (Indien). Jammu an Kashmir Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Kaschmir


Bruad (ualhuuchsjiisk: prôt, faan ualgermaans *brauda-) as en iidj för a miast minsken üüb a welt. Hat woort beegen mä en dii faan grünjen kurn, weeder an do noch en medel, wat di dii apgung läät, t.b. kwegels. Miast wurd grater liawer beegen, diar do tu skiiwen apskäären wurd. Letj liawer san runstüken. Gräbruad Witjbruad Roogbruad mä sees Toastbruad Knäckebruad Flaakbruad käänt am fööraal uun süüdelk lunen Runstüken Commonskategorii: Bruad – Saamlang faan bilen of filmer Commonskategorii: Runstüken – Saamlang faan bilen of filmer Wikiquote: Bruad (sjiisk) Kurn


Mabberem (dütsk: Mabberum) wiar en Ailön bi Söl en di deling Nuurđsee. Diar wiar 5 Tērper en 2 Sērker üp Mabberem: Mabberem (me Sērk), Wytem (me Sērk), Silingsem, Westerklyffsboll en Klyffsboll. Uk en gurt Holting wiar diar, hat wiar "Mabberwoldt/Mabberwald" neemt. En Tempel fan Tör wiar diar uk. Mabberem es en di Iarst Marcellusflud önergair. Nü es bluat jit en Sön fan Mabberem diar. (Di deling Salz-Sand bi Alemböög). Diar wiar waarskiinlig uk en Klef üp Mabberem, bi Klyffsboll en Westerklyffsboll, en uk en See bi Sillingsem lüt ual Kaarten, di "Sillingsee". Bi Westerklyffsboll wiar likert en Wik neemt "Wester Wyk" 55.058.3666Koordinaaten: 55° 3′ 0″ N, 8° 22′ 0″ O


Uastem (dütsk: Ostum) wiar en Ailön bi Söl en di deling Nuurđsee. Diar wiar 4 Tērper en 2 Sērker üp Uastem: Berlem (me Sērk) , Birgem, Killholm en Rodelem of Rodem (me Sērk). Uastem es en di Iarst Marcellusflud önergair.


Kalmus (Acorus) het plaantenslacher uun det famile faan a Kalmusplaanten (Acoraceae). Jo san det iansagst famile uun det order faan a Kalmusoortagen (Acorales). Swaanenbruad (Acorus calamus) Acorus gramineus (Acorus americanus) Commonskategorii: Kalmus – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Kalmus


Kiiptrem of Kiiptrup wiar en Tērp üp Söl ön di Dünemer en Nuurđsee mermung delings Woningstair en Kaamp. Ön di Dünemer sen jit Spöören fan dit Tērp tö finj. Kiiptrem wiar noch en litj Tērp.


Steidem of Steinem of Stiinem wiar en Tērp üp Söl ön delings Steidembocht. Hat lair sawat üp Hoogdi fan Raantem-Haawen, ön di Heef. Di Heef en di Steidembocht wiar tö des Tir Mērsklön. Fan Steidem jeft et deling bluat en litj Ingi nēmt "Steidem Ingi" süderfuar fan delings Weesterlön. Steidem her en Sērk. Mesken heer dit jerer Steinum jeet en waar leeterhen dö Steidum/Steidem. Uk di Kaart fan 1628 sair "Steinum". Wan em aur di Mērsk fan Ārichsem naa Steidem wil, da kām em üp hualev Wai bi hok Hooger fuarbi. Diarom jit jen fan des Hooger bit deling di Merelmērskhoog.


Staadem es en Marknoom Söl nuurduastelk fan di Staademstraat en deling Weesterlön. Jer wiar diar waarskiinlig en Tērp.


Swaanenbruad of Indisk Kalmus (Acorus calamus) as en plaant uun det famile faan a kalmusplaanten (Acoraceae). Hat komt eegentelk faan Aasien, lewet daalang oober üüb a hialer nuurdelk eerdheleft. var. calamus L. uun Euraasien var. verus L. var. angustatus Bess. uun Süüduastaasien, Japan an Taiwan. var. americanus (Raf.) Wulff, woort uk üs aanj slach uunsen: Acorus americanus. Swaanenbruad wääkst fööraal uun gruuger an muuren, man uk trinjam sian. Hat brükt föl weeder. Di nööm komt wel faan det frücht, diar faan swaanen ufknupt woort. Uun swaanenbruad san vitamiin C an 1,5–3,5 % plaantelk öölen, diarmad Asaron an Eugenol, uun a ruter san't sogoor 1,7 bit 9,3 %. Diaram woort det plaant uun Sjiina al loong uun a medesiin iinsaat. An uk för Coca-Cola woort det plaant brükt. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Swaanenbruad Wikispecies hää en artiikel tu: Swaanenbruad Swaanenbruad. Uun: FloraWeb.de. Literatuur tu Acorus calamus uun a Kew Bibliographic Databases (ingelsk) Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


Vorlage:Infobox Chemikalie/Summenformelsuche vorhanden Asaron as di nööm faan trii Phenylpropanoiden, diar natüürelkerwiis uun plaanten föörkem. α-Asaron (cis-Isomer), β-Asaron (trans-Isomer) γ-Asaron. Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid Thieme Chemistry (Hrsg.): Iindrach tu Asaron uun Römpp Online. Version 3.19. Georg Thieme Verlag, Stuttgart 2011, ufrepen di 6. Marts 2014. Fujita et al.: Yakugaku Zasshi 90 (1970) 1367,1371 an Chem. Abstr. 74 (1971)# 34553. Dootenbleed Asaron bi Sigma-Aldrich, ufrepen di 9. März 2011.


En Phenylpropanoid as en orgaanisk ferbinjang, diar uun plaanten föörkomt. Kaneelsüren Coniferol Safrol Asaron Eugenol


Di Mejer-Atlas het rocht Neue Landesbeschreibung der zwei Herzogtümer Schleswig und Holstein. Det as en atlas faan di kartograaf Johannes Mejer (1606-1674) mä beskriiwangen faan Caspar Danckwerth. A koorden san 1652 ütjkimen an wiar en üübdrachswerk faan di däänsk könang Christian IV. an hertooch Friedrich III. .


Di Mejer-Atlas komt ütj.


Vorlage:Infobox Chemikalie/Summenformelsuche vorhanden Eugenol as en Phenylpropanoid mä en starken stirem efter neegelken. Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid Iindraanj tu CAS-Nr. 97-53-0 uun't GESTIS-dootenbeenk faan't IFA, ufrepen di 1. Mei 2008 (mä JavaScript). Thieme Chemistry (Hrsg.): Iindrach tu Eugenol uun Römpp Online. Version 3.19. Georg Thieme Verlag, Stuttgart 2011, ufrepen di 10. November 2014. Dootenbleed Eugenol bi Merck, ufrepen di 19. Febrewoore 2010. Dootenbleed Eugenol bi Sigma-Aldrich, ufrepen di 31. Marts 2011. Eugenol bi ChemIDplus.


Wat menst dü? Neegelken, guardbluumen Neegelkbuum, en Myrtenplaant


A Neegelkbuum (Syzygium aromaticum) as en plaant uun det famile faan a Myrtenplaanten (Myrtaceae). A drüget neegelken stirme stark an smääk skarep. Jo wurd hal brükt tu iinköögin. Neegelken uun Munduk, Bali, Indonesien Frisk neegelken bi't drügin Drüget neegelken Neegelkbuum uun Nuurd-Sulawesi, Indonesien Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Neegelkbuum (Syzygium aromaticum) Wikispecies hää en artiikel tu: Neegelkbuum (Syzygium aromaticum) Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


A Myrtenoortagen (Myrtales) san en order faan bloosenplaanten (Magnoliopsida). Alzateaceae Combretaceae Crypteroniaceae Lythraceae Melastomataceae, mä Memecylaceae Myrtaceae, mä Heteropyxidaceae an Psiloxylaceae Onagraceae Penaeaceae, mä Oliniaceae an Rhynchocalycaceae Vochysiaceae Commonskategorii: Myrtenoortagen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Myrtenoortagen


Myrtenplaanten (Myrtaceae) san en plaantenfamile uun det order faan a Myrtales. Diar hiar wel son 4.620 slacher tu. Acca Feijoa (Acca sellowiana) Blepharocalyx Temu (Blepharocalyx cruckshanksii) Eukalyptus (Eucalyptus) Eucalyptus radiata, Pöbermünt-Eukalyptus Eugenia Pitanga (Eugenia uniflora) Guaawen (Psidium) Guaaw (Psidium guajava) Myrten (Myrtus) Myrte (Myrtus communis) Syzygium Neegelkbuum (Syzygium aromaticum) Acca – Accara – Actinodium – Agonis – Algrizea – Allosyncarpia – Aluta – Amomyrtella – Amomyrtus – Angasomyrtus – Angophora – Archirhodomyrtus – Arillastrum – Astartea – Asteromyrtus – Astus – Austromyrtus – Babingtonia – Backhousia – Baeckea – Balaustion – Barongia – Basisperma – Beaufortia – Blepharocalyx – Callistemon – Calothamnus – Calycolpus – Calycorectes – Calyptranthes – Calyptrogenia – Calythropsis – Calytrix – Campomanesia – Chamelaucium – Chamguava – Cheyniana – Choricarpia – Cloezia – Conothamnus – Corymbia – Corynanthera – Cupheanthus – Curitiba – Darwinia – Decaspermum – Eremaea – Eucalyptopsis – Eucalyptus – Eugenia – Euryomyrtus – Gomidesia – Gossia – Harmogia – Heteropyxis – Hexachlamys – Homalocalyx – Homalospermum – Homoranthus – Hottea – Hypocalymma – Kania – Kanakomyrtus – Kardomia – Kjellbergiodendron – Kunzea – Lamarchea – Legrandia – Lenwebbia – Leptospermum – Lindsayomyrtus – Lithomyrtus – Lophomyrtus – Lophostemon – Luma – Lysicarpus


At Gurk of Gork (Cucumis sativus) as en plaantenslach uun det famile faan a Kürbisplaanten (Cucurbitaceae). Diar wurd fööraal tau suurten aptaanj, det salootgurk an det gewürtsgurk. Wikiquote: Gurk (sjiisk) Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Gurk Wikispecies hää en artiikel tu: Gurk http://www.nal.usda.gov/fnic/foodcomp/search/


Kürbisoortagen (Cucurbitales) san en order faan Bloosenplaanten (Magnoliopsida). Diar hiar aacht plaantenfamilin tu. A miasten faan jo 2.300 slacher hiar tu a Kürbisplaanten (Cucurbitaceae) an Begoonien (Begoniaceae). Anisophylleaceae Apodanthaceae Begoonien (Begoniaceae) Coriariaceae Corynocarpaceae Kürbisplaanten (Cucurbitaceae) Datiscaceae Tetramelaceae Commonskategorii: Kürbisoortagen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Kürbisoortagen


Kürbisplaanten (Cucurbitaceae) san en plaantenfamile mä 800 slacher uun det order Cucurbitales. A wichtagst plaanten san wel di (Guard-)Kürbis (Cucurbita pepo), at Sokermeloon (Cucumis melo), at Gurk (Cucumis sativus) an at Weedermeloon (Citrullus lanatus). Abobra – Acanthosicyos – Actinostemma – Alsomitra – Ampelosicyos – Anisosperma – Apodanthera – Austrobryonia – Baijiania – Bambekea – Bayabusua – Benincasa – Borneosicyos – Bryonia – Calycophysum – Cayaponia – Cephalopentandra – Cerasiocarpum – Ceratosanthes – Cionosicyos – Cionosicys – Citrullus – Coccinia – Cogniauxia – Colocynthis – Corallocarpus – Cremastopus – Ctenolepis – Cucumis – Cucurbita – Cucurbitella – Cyclanthera – Cyclantheropsis – Dactyliandra – Dendrosicyos – Diplocyclos – Doyerea – Ecballium – Echinocystis – Echinopepon – Eureiandra – Fevillea – Frantzia – Gerrardanthus – Gomphogyne – Gurania – Gynostemma – Halosicyos – Hanburia – Helmontia – Hemsleya – Herpetospermum – Hodgsonia – Ibervillea – Indofevillea – Indomelothria – Kedrostis – Khmeriosicyos – Lagenaria – Lemurosicyos – Linnaeosicyos – Luffa – Marah – Megarrhiza – Melothria – Momordica – Muellerargia – Neoalsomitra – Nothoalsomitra – Papuasicyos – Penelopeia – Peponium – Peponopsis – Polyclathra – Praecitrullus – Psiguria – Pteropepon – Raphidiocystis – Ruthalicia – Schizocarpum – Schizopepon – Scopella – Scopellaria –


Kürbisen (Cucurbita) san en skööl faan plaantenslacher uun det famile faan a Kürbisplaanten (Cucurbitaceae). C. argyrosperma – C. cordata – C. cylindrata – C. digitata – C. ecuadorensis – C. ficifolia – C. foetidissima – C. galeottii – C. lundelliana – C. maxima – C. melopepo – C. moschata – C. okeechobeensis – C. palmata – C. pedatifolia – C. pepo – C. radicans Diar wurd fiiw slacher faan aptaanj: Cucurbita argyrosperma Cucurbita ficifolia Cucurbita maxima, diar hiart uk di Hokkaidokürbis tu. Cucurbita moschata Guardkürbis (Cucurbita pepo) Cucurbita foetidissima (wil kürbis) Cucurbita maxima Cucurbita moschata Guardkürbis (pumpkin) Commonskategorii: Kürbisen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Kürbisen Wikibooks: Kürbisresepten (sjiisk)


Gurken of Gorken (Cucumis) san en plaantenskööl uun det famile faan a Kürbisplaanten (Cucurbitaceae). Diar jaft at wel son 55 slacher faan. C. aculeatus – C. aetheocarpus – C. africanus – C. althaeoides – C. anguria – C. argenteus – C. baladensis – C. bryoniifolius – C. callosus – C. canoxyi – C. carolinus – C. cinereus – C. clavipetiolatus – C. costatus – C. debilis – C. dipsaceus – C. engleri – C. ficifolius – C. globosus – C. gracilis – C. hastatus – C. heptadactylus – C. hirsutus – C. humifructus – C. hystrix – C. indicus – C. insignis – C. javanicus – C. jeffreyanus – C. kalahariensis – C. kelleri – C. kirkbridei – C. leiospermus – C. maderaspatanus – C. meeusei – C. melo – C. messorius – C. metulifer – C. metuliferus – C. myriocarpus – C. picrocarpus – C. prolatior – C. prophetarum – C. pubituberculatus – C. pustulatus – C. queenslandicus – C. quintanilhae – C. reticulatus – C. rigidus – C. ritchiei – C. rostratus – C. sacleuxii – C. sagittatus – C. sativus – C. silentvalleyi – C. thulinianus – C. umbellatus – C. variabilis – C. zambianus – C.


At Sokermeloon (Cucumis melo) of uk Hönangmeloon as en plaant faan a troopen an subtroopen, hör frücht smääkt swet an woort hal eden. Hat hiart tu a Gurken (Cucumis), an as sodenang naier mä't Gurk üs mä't Weedermeloon. Aaltumaal hiar oober tu det plaantenfamile faan a Kürbisen (Cucurbitaceae). Faan't sokermeloon jaft at en hialer rä suurten. Yubari Kakumelo Cantaloupe Canary Honeydew Ajiuri Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Sokermeloon Wikispecies hää en artiikel tu: Sokermeloon


At weedermeloon (Citrullus lanatus) komt eegentelk faan Afrikoo, woort daalang oober üüb a hialer eerd uunbaud, huar't waremenooch as. Uun't juar 2019 san efter't FAO weltwidj 100.414.933 t weedermeloonen iinbürgen wurden. Crops > Watermelons. Uun: Offizielle Produktionsstatistik der FAO für 2019. fao.org, ufrepen di 17. Janewoore 2021 (ingelsk). Commonskategorii: Weedermeloon – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Weedermeloon


Jordsön wiar jer en deensk halig uastelk fan deling List üp Söl. En 1231 skel Jordsön 2000 ha gurt wesen sen, wat saa gurt üs deling Aamrem wiar. Uk tērper en en sērk wiar diar. (lüt Johannes Mejer: Iordem, Iordem Sērk en Iarpem). Fan 1998 es Jordsön bluat jit en Sönbaank. En foriining fuar Fügeler es aurlang di Sönbaank neemt. (di Foriining Jordsand)


A (Guard-)Kürbis (Cucurbita pepo) as ään faan a wichtag Kürbisslacher för a büürerei. Diar jaft at en hialer rä suurten faan: Di grat orangj pumpkin hiart diartu an uk det letj green zucchini. Ünlik kürbissuurten Somenkabocha (Japan) Bubango (Kanaaren) Zucchini Commonskategorii: Guardkürbis (Cucurbita pepo) – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Guardkürbis (Cucurbita pepo)


Citrullus as en letj skööl faan plaantenslacher uun det famile faan a Kürbisplaanten (Cucurbitaceae). Diar hiar sööwen slacher tu, det bekäändst as at Weedermeloon Citrullus colocynthis (L.) Schrad. Citrullus ecirrhosus Cogn. Weedermeloon (Citrullus lanatus) Citrullus rehmii De Winter Citrullus naudinianus (Sond.) Hook.f. Citrullus mucosospermus Fursa Citrullus amarus Schrad. Commonskategorii: Citrullus – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Citrullus Citrullus uun Germplasm Resources Information Network (GRIN), Ministeerium för büürerei uun Ameerikoo, ARS, National Genetic Resources Program. National Germplasm Resources Laboratory, Beltsville, Maryland.


Johannes Mejer (* 1606 uun Hüsem; † 1674) wiar en matemaatiker an kartograaf. Johannes Mejer wiar en dring faan en prääster faan Hüsem, diar de likedening nööm hed. Sin mam, Elisabeth Jüngling, wiar a orgelspeler Johannes Jüngling (1522-1627) faan Bovenau sin foomen. Sin jüst gebuurtsdootem as ei bekäänd, man det as bekäänd, dat hi de 12. Oktuuber 1606 krasnet wurd. Hi studiaret uun Kopenhuuwen matematiik an astronomii an a grünjlaagen faan't kartografii. Hi kaam 1629 tu Hüsem turag an werket do üüs skuulmääster, bejewenhaidsdachter, kalendermaager an kartograaf. Hertooch Friedrich III. faan Sleeswich-Holstian-Gottorf holep ham, üüb en stuudienrais tu a Neederlunen tu keeren. Hi began do för a hertooch en Atlas faan't Amt Aabenraa tu maagin, diarför fing hi faan de Aabenraa Amtsferwalter Joachim Danckwerth halep, wat hi 1641 klaarmaaget. 1639 teekent hi det Nova Tabula Helgolandiae, wat det äälst brükboor koord faan Haliglun as. 1647 maaget Köning Christian IV. faan Denemark Johannes Mejer köningelk matemaatiker an ded ham a üübdrach, en koord faan a waasteeg faan Sleeswich-Holstian tu maagin. Mejer teeknet tau koorden, Nuurdfresklun uun't juar 1240 an uun't juar 1634. 1652 ded Caspar Danckwerth sin werk Neue Landesbeschreibung der zwei Herzogtümer Schleswig und Holstein ütj. At buk hed 40


Greenhartbuumer (Chlorocardium) het tau plaantenslacher uun det famile faan a loorbeiplaanten (Lauraceae). Di ään slach Ch. rodiei as bekäänd för sin hard holt. Greenhart (Chlorocardium rodiei) Chlorocardium venenosum Commonskategorii: Greenhartbuumer – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Greenhartbuumer


Greenhart (Chlorocardium rodiei, Syn.: Nectandra leucantha var. rodiaei (R.H.Schomb.) Griseb., Nectandra rodioei R.H.Schomb., Ocotea rodiei (R.H.Schomb.) Mez) as en plaantenslach uun det famile faan a loorbeiplaanten (Lauraceae). Greenhartholt (ingelsk: greenheart) woort uk Demerara, Viravira of efter't klöör güül, brün, suart of witj greenhart näämd. Greenhartholt as böös hard an woort brükt för bragen an pualer, skeb an ööder huuweniinrachtangen. Commonskategorii: Greenhart – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Greenhart


Echt Sturemfögler (Procellariidae) san en famile faan fögler uun det order faan a Sturemfögler (Procellariiformes). Diar hiar 79 slacher tu. Aphrodroma – Ardenna – Bulweria – Calonectris – Daption – Fulmarus – Halobaena – Macronectes – Pachyptila – Pagodroma – Pelecanoides – Procellaria – Pseudobulweria – Pterodroma – Puffinus – Thalassoica Fulmarus Malmuk (Fulmarus glacialis) Commonskategorii: Echt Sturemfögler – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Echt Sturemfögler


Sturemswaalken (Hydrobatidae) san en fögelfamile an hiar tu a sturemfögler (Procellariiformes). Diar jaft at 21 slacher faan. Hydrobatinae Hydrobates - Oceanodroma Oceanitinae Fregetta - Garrodia - Nesofregetta - Oceanites - Pelagodroma Hydrobates Sturemswaalk (Hydrobates pelagicus) Commonskategorii: Sturemswaalken – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Sturemswaalken


Wikingern san en skööl faan nuurdgermaans an baltisk fulken, diar bi Nuurd- an Uastsia lewet haa. Di ütjdruk wikingern ment oober miast ei jo lidj, diar üs büüren of faskern lewet haa, man iarer jodiar miast jong maaner, diar uun a juaren 775 bit 1050 (at wikingertidj) tu sia foor an küstenstääden auerfool. Wan jo do en wasen rikdum tuupruuwet hed, kaam jo miast weder tüs an lewet uun frees. Faan sok minsken fertel jo ual nuurdisk sagas an a ruunenstianer. Öödern küd jo oober ei weder tu det leewent uun ääg wene, an mä jo wul do aran uk näämen muar wat tu dun haa. Üüb di Tirsted-Stian woort faan det leewent faan en stolten wikinger ferteld, di üs rik maan weder tüs kaam. Det ualnuurdisk wurd viking ment so föl üs en loong skapsrais, man en wikinger wiar en stolten stridjer, diar föl belewet hed an rik weder tüs kaam. Wikingerswörden uun't museum faan Haithabu En helem faan't 10. juarhunert Det Gokstadskap uun Oslo Efterbaud wikingerskeb uun Roskilde So hää wel en wikingersaarep ütjsen Commons: Wikingertidj – Saamlang faan bilen of filmer


Ruunenstianer san miast huuchkaant apsteld stianer, huar ruuneniinskraften üüb san. Jo san uun't nuurdisk iisentidj bit tu't wikingertidj maaget wurden mä fertelangen faan stolt wikingern. Ruunenstian faan Sandavágur üüb en freimarke faan a Färöern Skarthe-Stian uun Haithabu Ruunenstian faan Seby Tirsted-Stian Stian Sö111 faan Stenkvista Ruunenstian faan Rök Commonskategorii: Ruunenstianer – Saamlang faan bilen of filmer Commonskategorii: Bilstianer üüb Gotland – Saamlang faan bilen of filmer


Ruunen wiar ual skrafttiaken faan a germaanen. Jo siig oober ei aueraal an tu arke tidj likedenang ütj. Commonskategorii: Ruunenskraften – Saamlang faan bilen of filmer Commonskategorii: Ruunenstianer – Saamlang faan bilen of filmer Commonskategorii: Codex Runicus – Saamlang faan bilen of filmer


A Germaanen wiar fulken uun Madel- an Nuurdeuroopa. Hör kääntiaken wiar det germaans spriak. Huar a Germaanen lewet haa, wiar Germaanien. Nuurdsiagermaanen Bi Tacitus het jo Ingaevonen, det wiar Angeln, Chauken (jo san leederhen tu Saksen wurden), Fresken, Warnen. Faan a Kimbern, Teutoonen an Ambroonen snaaket uun't 1. juarhunert näämen muar. Rhein-Weser-Germaanen Det wiar Angrivarier, Bataver, Brukterer, Chamaven, Chatten, Chattuarier, Cherusker, Sigambrer, Sugambrer, Tenkterer, Ubier an Usipeter. Jo diald jo leederhen ap, a miasten san tu't fulk faan a Franken wurden, öödern slood jo a Saksen uun. Sueben A Sueben het uk Ialew-Germaanen, an det wiar Hermunduren, Langobarden, Markomannen, Quaden, Semnonen an (ferlicht uk) a Bastarnen. Jo san leederhen tu Alamannen, Bajuwaren an Thüringern wurden. A Langobarden toog tu Nuurditaalien. Nuurdgermaanen Jo het uk Uastsiagermaanen an haa üüb't Jütsk hualeweilun an uun't süüdelk Skandinaawien lewet. Jo san leederhen tu Däänsken, Sweedsken an Norweegern wurden. Enkelten tääl uk a Islunern diar noch mä tu. A Angeln an a Jüten lei sowat tesken a Nuurdgermaanen an a Nuurdsiagermaanen. Oder-Warthe-Germaanen Det san Burgunden, Lugier an Vandalen. Weichsel-Germaanen Det san Bastarnen, Gepiden, Gotonen, Rugier an Skiren. A Germaanen hed hör aanj skraft, det ruunenskraft. Tu't tidj faan a fulkenwaanrang haa a Germaanen jo efter


A nuurdgermaans spriaken hiar tu a germaans spriaken an wurd uun Nuurdeuroopa snaaket. Miast wurd a nuudgermaans spriaken iindiald efter (Uast-)Skandinaawisk uun Skandinaawien Däänsk (5,5 Mio. spreegern) Sweedsk (9 Mio.) Noorsk (5 Mio.) Waast-Skandinaawisk of Isluns-Färöisk üüb a eilunen Isluns (300.000 + 50.000) Färöisk (65.000) Norn † Germaans spriaken


w:de:Römpp Lexikon Chemie Detdiar sidj skal di (iarst ans) widjer feer. (huuchsjiisk)


Wat menst dü? D (buksteew) Sedimenten faan en struum uun en delta Delta (Colorado), stääd


At Oomram Jip ((fe.)Öömring Jip) as en priil uun a waas tesken Oomram an Feer. Hi twiiget uun't süüden faan't Nuurder Ia uf an hää sin flaakst steed tesken Noorsaarep an Ödersem, huar hi di waaswai krüsagt. At jipst steed as sowat 10 m jip, det as det madelhool. At Oomram Jip woort biletjen jiper an waanert waast efter Oomram tu.. Christian Peter Hansen: Das schleswig’sche Wattenmeer und die friesischen Inseln, Ferlach C. Flemming, 1865 C.P. Hansen bi Google Books Küstenentwicklung seit 1799 (www.schleswig-holstein.de, archiif 2013) 54.6688.411Koordinaaten: 54° 40′ 5″ N, 8° 24′ 40″ O


At Nuurder Ia as en priil uun a waas tesken Oomram an Feer üüb a nuurder ääg an A Nääs üüb a süüder ääg. Hi komt faan't Rütjergat, diar ham süüduastelk faan Oomram fertwiiget: Di nuurdelk dial woort tu't Nuurder Ia an lääpt üüb Doogebal tu. Di süüdelk dial woort tu't Söder Ia an lääpt tesken A Nääs an A Huug üüb Slütsiil tu. Tesken Oomram an Feer twiiget an Oomram Jip efter nuurdwaast uf. Christian Peter Hansen: Das schleswig’sche Wattenmeer und die friesischen Inseln, Ferlach C. Flemming, 1865 C.P. Hansen bi Google Books Letj Ialtürn Neebel 54.6823588.6099683Koordinaaten: 54° 40′ 56″ N, 8° 36′ 36″ O


En gat as en priil, di uk bi liachweeder ei drüg fäält mä en starken struum. Det wurd gat ment so föl üs hool. Hat komt uk uun speigat föör: Det as en hool uun a schans faan en skap, huar det auerkimen siaweeder weder "ütjspeid" woort. Rütjergat .. Priil Kattegat


Nantes [nɑ̃ːt] (bretoonsk Naoned; gallo: Naunnt ; latiinsk Portus Namnetus) as en stääd uun't waasten faan Frankrik. Nantes wiar ans det hoodstääd faan a Bretagne, hiart daalang oober tu't departement Loire-Atlantique. Sjiisklun Saarbrücken Georgien Tiflis, Georgien Wales Cardiff, Wales Ferianagt Stooten Jacksonville, USA Ferianagt Stooten Seattle, USA Sjiina Shashi, Sjiina Argentiinien Bahía Blanca, Argentinien Rumeenien Cluj-Napoca, Rumeenien Commonskategorii: Nantes – Saamlang faan bilen of filmer


Gallo as en fransöösk spriakwiis uun a Bretagne. Hat as oober so gud üs ütjstürwen. Buckley, Thomas (1987): La frontière linguistique breton/gallo dans les environs de Plouha", in: La Bretagne Linguistique 3, S. 169-75. Galisch Bretoonisch Langues d'oïl


Di Söl'ring Foriining jeft et sent 1905. Bigent uur jü üs "Foriining fuar Söl'ring Aart en Wiis". Āpgaav diarfan es, wat fuar di Kultuur tö dön. Di Foriining maaket uk Aarberen üs Statistiken en luket eeđer forskelig Huken üp Söl, wat jit ön jaar Natuur sen en slait di Natuursjutsbihöörden fuar, wat tö dön of tö let es. Di Foriining bikömert höör uk om di Weeterkant. Di Sölring Foriining aarbert me di Sölring Spraak. Diarfuar uur Önerrocht önberen, en di Foriining archiviaret uk Boker, hur wat aur di Histoorii fan Söl benen staant. Di Sölring Foriining aarbert me üđer Foriiningen en Instituuten töhop, wat me di Friisk Kultuur aarberi. Di Foriining heer forskelig Hüüsingen en Plaatsen, höör om tö bikömeri. Diartö jert dat "Heimatmuseum", dat "Ual Hüs" dat Stiingreev "Denghoog" ön Woningstair, en jit muar, sa üs en Ker Mensken, wat jam aur Söl'ring Brükdom bikömeri. Di Söl'ring Foriining heer jen Fuarsetendi en tau Substituuten fan des. Ön't Kontoor set jen Kontoorsföörer en en Skriifkraft. Di Foriining bitaalet jit ombi füf Aarbersplaatsen fuar Lir, wat jam aur dit Museeum en aur Plaatsen üs di Fügelkui ön Kaamp of di Denghoog bikömeri. Masi Meföligsters aarberi ön't Iarenamt fuar di Foriining. Jens


54.4911111111119.5652777777778Koordinaaten: 54° 29′ 28″ N, 9° 33′ 55″ O p1 Haithabu (ualnuurdisk: Heiðabýr, det komt faan heiðr ‚hias‘ an býr ‚büürsteed‘, öömrang: Hiasbüür) wiar en bedüüden siidlang faan däansk wikingern of sweedsk warägern. Diar wiar en wichtagen huuwen för di hanel tesken Skandinaawien, at Baltikum an at Nuurdsia-regiuun. Det siidlang leit uun't gemeen Busdorf bi Schleswig. Tuup mä't Danewerk as Haithabu det bedüüdenst ual seenksteed uun Schleswig-Holstian. Uun't juar 2018 as Haithabu en UNESCO weltkultuurarewdial wurden. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Haithabu Dorestad UNESCO welkultuurarewdial (n|dr, 02.07.2018)


Busdorf ['buːsˌdɔʁf] (däänsk: Bustrup) as en gemeen uun a kreis Schleswig-Flensborag uun Schleswig-Holstian. Uun Busdorf sat at amt faan't Amt Haddeby. Det ual wikingerstääd Haithabu leit naibi Busdorf. Hat as en bedüüden seenksteed faan Schleswig-Holstian. Sodenang as uk di Skarthestian iinuun't woopen faan Busdorf kimen. Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2021 (XLS-datei) (Widjerfeerd üüb grünjlaag faan't fulkstäälang 2011) (Halep üüb sjiisk)


A Hunertbianer (Chilopoda) san en klas faan Diarten uun det auerklas faan a Düüsenbianer (Myriapoda). Diar jaft at wel son 3.000 slacher faan. Hunertbianer san tesken ian an tjiin cm lung; enkelt slacher (Scolopendromorpha) kön oober uk 30 cm lung wurd. Craterostigmomorpha – Craterostigmidae Geophilomorpha – Eerdluupern Himantariidae Mecistocephalidae Neogeophilidae Geophilidae Oryidae Linotaeniidae Lithobiomorpha – Stianluupern Henicopidae Lithobiidae Scolopendromorpha – Riisenluupern Cryptopidae Scolopendridae Scolopocryptopidae Scutigeromorpha – Koonkerluupern Pselliodidae Scutigeridae Scutigerinidae Commonskategorii: Hunertbianer – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Hunertbianer


Wat menst dü? Strun (küst), det loonskap Strun (eilun), = Ual-Nuurdstrun


En strun as en flaaken küstenstrimel, diar suutjis tu at sia uffäält. Wi men mä en strun miast en sun-strun mä witj of grä sun. Man di sun koon üüb wulkaan-eilunen uk suart weees. Bääft en sun-strun lei miast düner. En strun koon oober uk mä grööw kiis of noch grater stianer wees, det as do en stian-strun. Commonskategorii: Strun – Saamlang faan bilen of filmer


At Kritjtidj, a wedenskaplidj sai man ianfach Kritj (faan lat. Cretaceum) as det jongst eerdtidjääler uun't eerdmadelääler (Mesozoikum). Hat begand amanbi föör 145,5 miljuun juaren efter't aanj faan't Jura an hääl ap föör 65,5 miljuun juaren mä di auergung tu't Paläogen, det äälst kirew faan't eerdneitidj (Känozoikum). Di auergung faan't Kritj tu't Paläogen woort uk üs K-T-grens (faan: Kritj-Tertiär) of K-P-grens betiakent. Föör amanbi 66 miljuun juaren as woorskiinelk en graten asteroid uun Meksiko üüb a eerd iinslaanj, an hää det miast leewent üüb a eerd tunant maaget. Diarbi san uk a Dinosauriern ütjstürwen. Süsteem: Kritj (145,5–65,5 Ma) Seerie: Boowerkritj (99,6–65,5 Ma) Kirew: Maastrichtium (70,6–65,5 Ma) Kirew: Campanium (83,5–70,6 Ma) Kirew: Santonium (85,8–83,5 Ma) Kirew: Coniacium (88,6–85,8 Ma) Kirew: Turonium (93,6–88,6 Ma) Kirew: Cenomanium (99,6–93,6 Ma) Seerie: Onerkritj (145,5–99,6 Ma) Kirew: Albium (112–99,6 Ma) Kirew: Aptium (125–112 Ma) Kirew: Barremium (130–125 Ma) Kirew: Hauterivium (133,9–130 Ma) Kirew: Valanginium (140,2–133,9 Ma) Kirew: Berriasium (145,5–140,2 Ma) Ferstianet diarten an plaanten faan't kritjtidj Ferstianet bleed A eerd uun't Turonium Kritjküst üüb Rüügen Commonskategorii: Kritjtidj – Saamlang faan bilen of filmer


Vorlage:Infobox Chemikalie/Summenformelsuche vorhanden Kööldioksiid of uk Köölstoofdioksiid as en cheemisk ferbinjang faan Köölstoof an Sürstoof mä det formel CO2. Wan't uun weeder apliaset as, woort det miast uk Köölsüren näämd. Det as oober ei gans detsalew, auer köölsüren det formel H2CO3 hää: C O 2 + H 2 O ⇌ H 2 C O 3 {\displaystyle \mathrm {\ CO_{2}+H_{2}O\ \rightleftharpoons \ H_{2}CO_{3}} } Kööldioksiid as en sür gas saner klöör an stirem, diar ham gud uun weeder apliaset. Tuup mä metal-oksiiden ferbanjt kööldioksiid ham tu tau slacher faan saalten: karbonaaten an hüdrogeenkarbonaaten. Thieme Chemistry (Hrsg.): Iindrach tu Kohlendioxid uun Römpp Online. Version 3.19. Georg Thieme Verlag, Stuttgart 2011, ufrepen di 1. Jüüne 2014. Iindraanj tu Kohlenstoffdioxid uun't GESTIS-dootenbeenk faan't IFA, ufrepen di 28. Jüüle 2014 (mä JavaScript). jcbmac.chem.brown.edu (ütjden faan) David R. Lide: CRC Handbook of Chemistry and Physics. 90. aplaag. (uun't näät: 2010), CRC Press/Taylor and Francis, Boca Raton, FL, Permittivity (Dielectric Constant) of Gases, S. 6-188. (ütjden faan) David R. Lide: CRC Handbook of Chemistry and Physics. 90. aplaag. (uun't näät: 2010), CRC Press/Taylor and Francis, Boca Raton, FL, Index of Refraction of Gases, S. 10-254. (ütjden faan) David R. Lide: CRC Handbook of Chemistry and Physics. 90.


Islamabad as en stää önj dåt lönj Pakistaan. Deer booge 1 829 180 manschne (2014).


w:de:CRC_Handbook_of_Chemistry_and_Physics Detdiar sidj skal di (iarst ans) widjer feer. (huuchschiisk)


Karbonaaten san det saalt faan't köölsüren (H2CO3). (primeer) hüdrogeenkarbonaaten mä det furem MIHCO3 t.b. Naatriumhüdrogeenkarbonaat, Natron, (NaHCO3) sekundeer karbonaaten mä det furem MI2CO3. t.b. Naatriumkarbonaat, Soda, (Na2CO3) Kaaliumkarbonaat, Potääsk, (K2CO3) Kaltsiumkarbonaat, Kalk, (CaCO3) Magnesit Strontianit Witherit Atsuriit (blä) an Malachit (green) Rhodokrosit (ruad) Smithsonit (brons of ruusa) Commonskategorii: Karbonaaten – Saamlang faan bilen of filmer Wikibooks: Karbonaat (sjiisk)


Saalten san cheemisk ferbinjangen, diar faan positiif kationen an negatiif anionen tuupsaat san. Tesken sok ionen bestäänt en ionenbinjang. Naatriumklooriid (Köögsaalt) Naatriumnitraat (Chiilesalpeeter) Naatriumkarbonaat (Sooda) Halogeen Wikibooks: Ionen an Saalten (sjiisk) Hans-Dieter Jakubke, Ruth Karcher (Hrsg.): Lexikon der Chemie. Spektrum Akademischer Verlag, Heidelberg 2001.


At Mesozoikum (greks μέσος mésos ‚maden‘ an ζῶ zo ‚lewe‘) as en eerdtidjääler an woort uk eerdmadelääler näämd. Hat begand föör 251 miljuun juaren an lingd bit föör 65,5 miljuun juaren. Hat woort efter Trias, Jura an Kritj iindiald. Det Mesozoikum leit tesken Paleozoikum (eerdualtidj) an Kenozoikum (eerdneitidj). 1. Det Mesozoikum uun't Phanerozoikum: Äon: Phanerozoikum (542–0 mya) Ära: Kenozoikum (Eerdneitidj) (65,5–0 mya) Ära: Mesozoikum (Eerdmadelääler) (251–65,5 mya) Ära: Paleozoikum (Eerdualtidj) (542–251 mya) 2. Onerdialang faan't Mesozoikum (boowen jongst, oner äälst): Ära: Mesozoikum (251–65,5 mya) Süsteem: Kritj (145,5–65,5 mya) Süsteem: Jura (199,6–145,5 mya) Süsteem: Trias (251–199,6 mya) Commonskategorii: Mesozoikum – Saamlang faan bilen of filmer


At awokaado (Persea americana MILL., uk Persea gratissima) hiart tu't famile faan a Loorbeiplaanten (Lauraceae). Uun Ameerikoo sait am diar uk böderpeer (butter pear) tu. Di awokaado-buum woort bit 15 meeter huuch. Hi komt eegentelk faan Meksiko, woort daalang oober uun flook lunen uun a troopen an subtroopen aptaanj. Diar jaft at daalang amanbi 400 suurten faan. En awokaado faan det suurt Hass En frücht faan det suurt Fuerte Guacamole as awokaado-muus Jong sprööd Commonskategorii: Awokaado – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Awokaado FAO, Faostat


Hainshalii waos en lidj halii in ju Nöördsii, östlik foon Huuge. Ju wurd in 1860 auerspeelet. Ju wurd dirfir foon en Huuger to fooderwanst bruket. 54.5733558.608475Koordinaaten: 54° 34′ 24,1″ N, 8° 36′ 30,5″ O


Ruanda [ˈʁu̯anda] (Kinyarwanda u Rwanda, fransöösk le Rwanda [lə ʁwɑ̃ˈda]) as en banenlun uun Uastafrikoo. Trinjam lei Burundi, at Demokraatisk Republiik Kongo, Uganda an Tansania. Faan 1884 bit 1916 wiar Ruanda en sjiisk kolonii, do kaam det lun oner belgisk UNO-mandaat, an 1962 as't suwereen wurden. Ruanda as sant 2009 lasmoot faan det Commonwealth of Nations. Commonskategorii: Ruanda – Saamlang faan bilen of filmer Wikimedia Atlas: Ruanda – Geograafisk an histoorisk koorden Wikivoyage Raisfeerer: Ruanda (sjiisk) Human Development Report Office: Rwanda – Country Profile: Human Development Indicators, ufrepen di 23. Oktuuber 2014 -1.983333333333329.716666666667Koordinaaten: 2° S, 30° O


Grekenlun, amtelk det Greks Republiik (üüb Greks: Ελλάδα Elláda of Ελληνική Δημοκρατία Ellinikí Dimokratía) as en lun uun a süüd uast faan Euroopa. uun a nuurdwaast leit Albaanien, uun a nuurd Nuurd-Matsedoonien an uun a nuurduast lei Bulgaarien an't Türkei. A hoodsteed as Atheen. Grekenlun leit för’t miast twesken 41° an 34° (faan a nuurd tu a süüd) an 19° an 29° (faan a waast tu a uast). At lun as amanbi triisis letjer üüs Tjiisklun. At lun dialt grensen mä fjauer lunen. Det lingst grens (472 km) faan't lun wurt mä Bulgaarien an det kurtst (192 km) mä’t Türkei diald. At lun dialt uk en 234 km lung grens mä Nuurd-Masedoonien an en 212 km lung mä Albaanien. A eeg faan Grekenlun as 13.676 km lung. De huuchst ponkt uun Grekenlun as de Mitikas toop faan dön Olymp Berger. Dön tjiin gratst steeden uun't lun san: Grekenlun hee 13 regiuunen an at Moonkrepubliik Athos: Suwereniteet 25. Marts 1821 begand det Greks Rewolutsion jin det Osmaans Rik. A rebelen loket uun Morea an föl greks eilunen wiar bal uun hör eegendoom. 7. April 1821 wurd Atheen iinnimen. Diarefter wiar ünbestendig stridjen, diaruun a griken faan lidj faan a waast faan


Madelgoosherder Breetst is en staa oon Noordfreeschlon, oon di Noordergoosherde. Hoolmer Freesch Breetst äs en stää än gemiine oun e Gooshiird oun Noordfreeschloun. E gemiine äs diil foont Amt Mädel-Noordfreeschloun. Ount noorden loit Boorlem, ount ååsten Sänebel, ount sööen Brääklem än ount weesten Reußenkuuge. E gemiine heet 5432 foolk (2016). Breetst (1895) Nordfriesland, citypopulation.de


At Sjiisk Digitaal Bibleteek (üüb sjiisk:DDB) as en digitaal bibleteek, huar 30.000 kultuur- an wedenskapsiinrachtangen uun Sjiisklun uun tuupwerke skel. En began as di 31. Marts 2014 maaget wurden, an diar kön al 5,6 miljuun objekten uunwiset wurd. At DDB skal leederhen uun det europeesk näät Europeana iinbünjen wurd. DDB wääbsteed Informatjuunen faan't bundesregiarang tu't DDB


Selskap, (mo.) seelschap, (sö.) selskep as en begrip ütj a Sotsiologii. Uun a wedenskap as det wurd 1887 iinfeerd wurden faan Ferdinand Tönnies mä sin buk Gemeinschaft und Gesellschaft. Uun en gemianskap gongt at am fertrauen an ferbünjenhaid. Uun en selskap gongt at am reegeln, hü a minsken mäenööder ütjkem. En labenen ütjdruk faan selskapelk dun as det tuupfinjen uun ferianer: Leewentshelp Gesellschaft für bedrohte Völker Ferian Jordsand Öömrang Ferian


At Sjiisk Biografii (sjiisk: DB) as en dootenbeenk mä frei tugengelk biograafisk dooten. Hat lingt faan't madelääler bit daalang. Uun Deetsember 2014 as det dootenbeenk auerwerket wurden an hää sowat 268.000 iindracher. Wääbsteed Deutsche Biographie


A pest (latiinsk pestis ‚schocht‘) as en auer a miaten uunsteegen kraankes. Hat woort faan det bakteerium Yersinia pestis ütjliaset. Hat komt eegentelk faan gnaudiarten üs rooten of buumkaater. Auerdraanj woort a pest miast faan insekten, diar detdiar bakteerium uun jo haa, fööraal faan noopen. "Det as a pest" sait am uk tu ales mögelke, wat ään jin a streg gongt an wat am ei luas wurd koon. Commonskategorii: Pest – Saamlang faan bilen of filmer Wikiquote: Pest (sjiisk) Wikisource: Pest (sjiisk)


Yersinia pestis as en bakteerium uun't famile faan a Enterobacteriaceae, diar a pest ütjliaset. Yersinia pestis as 1894 faan Alexandre Émile Jean Yersin fünjen wurden. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Yersinia pestis Wikispecies hää en artiikel tu: Yersinia pestis


At Ingels (üüb Ingels English) as en waastgermaans spriik, wat faan amanbi 380 miljuunen mensken snaaket wurt, fööraal uun at Ferianigt Köningrik, a Ferianigt Stooten faan Ameerika, Kanada, Nei-Sialun, Irlun, Australien an a süüd faan Aafrika. Ferglik mä Fering, Waastfresk an Tjiisk: Amtelk spriiken faan Süüdaafrika: Afrikaans, Ingels, Nuurd-Sotho, Sotho, Süüd-Ndebele, Swaasi, Tsonga, Tswana, Venda, Xhosa, Zulu.


Aafrika as ian faan a wäältdialen. Uun a nuurd leit at Madlunsia, uun a nuurduast at Ruadsia, uun a uast det Indisk Ootseaan an uun a waast det Atlantisk Ootseaan. de nuurdermiast ponkt: Ras ben Sakka uun Tuneesien. de süüdermiast ponkt: Kap Agulhas uun Süüdaafrika. de uastermiast ponkt: Kap Guardafui uun Somaalia. de waastermiast ponkt: Cap Vert uun Seenegal. www.citypopulation.de


Ferdinand Tönnies (*26. Juuli 1855 bi Oldenswort, † 9. April 1936 ön Kiil) es en Sotsjoloog, en Ökonoom en en Filosoof wesen. He heer 1887 dat Bok "Gemeinschaft und Gesellschaft" skrefen, wat en Grün fuar di nii weetenskep aur di Sotsjologii lair. Commonskategorii: Ferdinand Tönnies – Saamlang faan bilen of filmer


[001] THE HALLIG: OR, THE SHEEPFOLD IN THE WATERS. A TALE OF Humble Life on the Coast of Schleswig. TRANSLATED FROM THE GERMAN OF BIERNATZKI, BY MRS. GEORGE P. MARSH. WITH A BIOGRAPHICAL SKETCH OF THE AUTHOR. "On that lone shore loud moans the sea." BOSTON: GOULD AND LINCOLN, 59 WASHINGTON STREET. NEW YORK: SHELDON, BLAKEMAN & CO., CINCINNATI: GEORGE S. BLANCHARD. 1856. [002] Entered, according to Act of Congress, in the year 1866, by GOULD AND LINCOLN, In the Clerk's Office of the District Court of the District of Massachusetts. STEREOTYPED BY THOMAS B. SMITH, 92 & 84 Beekman St.. N. Y. [003] TRANSLATOR'S PREFACE –––– The work now offered to the public for the first time, as it is supposed, in an English dress, has received much commendation in Germany as a highly interesting contri- bution to the physical geography of a part of Europe lying quite beyond the reach of ordinary observation, and as a genial and faithful sketch of human life under conditions which are hardly paralleled elsewhere. Its descriptive portions are believed to be scrupulously ac- curate, and though a thread of fiction has been woven into the narrative, yet its leading incidents are historicsd


Neederluns At Holuns (üüb Holuns Nederlands) as en waastgermaans spriik, wat faan amanbi 26 miljuunen mensken snaaket wurt, fööraal uun Holun an Belgien.


At Sweedsk (üüb Sweedsk Svenska) as en skandinaawisk spriik, wat faan amanbi 10 miljuunen mensken snaaket wurt, fööral uun Sweeden and Finlun. Tup mä Deensk bildet at a uastskandinaawisken twiich faan a nuurdgermaans spriiken. Ferglik mä öler spriiken: Sweedsk hee seeks sköölen faan spriikwiisen: Norrlandisk Spriikwiisen Finluns Sweedsk Svealandisk Spriikwiisen Gotlandisk Spriikwiisen Götalandisk Spriikwiisen Süüd Sweedsk Spriikwiisen Hoodwurden haa tau genera: Utrum (en-wurden) an Neutrum (ett-wurden).


At Noorsk (üüb Noorsk norsk) as en skandinaawisk spriik, wat faan amanbi 5 miljuunen mensken snaaket wurt, fööral uun Norweegen. At jaft tau amtelk gudkäänd noorsk spriiken - Bokmål an Nynorsk. Commons: Noorsk – Saamling faan biljen of filmer


At Isluns (üüb Isluns Íslenska) as en skandinaawisk spriik, wat faan amanbi 330.000 mensken snaaket wurt, fööral uun Islun. Hat hee ham uun a letst düüsen juar uun a berik faan a morfologii knaap feranert. Bispal faan en menelk hoodwurd (hestur 'hingst').


Uasterrik as en lun uun a maden Euroopa. Uun a nuurd lei Tjiisklun an Tschechien, uun a süüd Sloweenien an Itaalien, uun a uast at Slowakei an Ungarn an uun a waast a Sweits an Liechtenstein. At hoodsteed as Wien. Diar wene 8.401.940 mensken (2011). Dön tjiin gratst steeden uun't lun san: Uasterrik hee njüügen bundeslunen: Tjiisk as det amtelk spriik faan't lun. Burgenlandkroatisk, Romani, Slowaakisk, Sloweensk, Tschechisk an Ungaars san uk snaaket. Ap tu 1806 wiar Uasterrik dial faan at Halig Röömsk Rik. 1806 wurd at Keiserrik faan Uasterrik faan keiser Frants I. grünjlaanjen. 1867 wurd at keiserrik en dopelmonarchii üüs Uasterrik-Ungarn. Mä a uftookin faan a Karl I. uun 1918 wurd Uasterrik en republiik. At tjiisk armee marschiaret 1938 uun in Uasterrik iin an at lun wurd dial faan Tjiisklun ap tu 1945. Efter a Naist Wäältkrich wiar at lun faan a Ferianigt Stooten, a Ferianigt Köningrik, Frankrik an a Sowjetunioon besaatet. Uasterik wurd 1955 weler suweeren. Austria, citypopulation.de Austria: Major Cities, citypopulation.de


Di artiikel Neederluns/Holuns jaft at üüb öömrang üüb fering


At ufstemet welttidj jaft at sant 1968 an het üüb ingelsk universal time coordinated, so komt at tu di ütjdruk UTC. UTC as muar of maner at salew üs a ingelsk wontertidj. Uun Nuurdfresklun san wi Ingelun ian stünj föörütj, diaram skraft am bi üs UTC+1. At leetst wegaanj uun Maarts stel wi a klook ian stünj föör üüb somertidj, do san wi Ingelun imer noch ian stün föörütj, auer Ingelun uk üüb a somertidj amsteld, oober UTC dää det ei, diaram haa wi uun a somer UTC+2. Aanj Oktuuber stel wi a klook weder ian stünj turag, uun a wonter haa wi weder at normool tidj. Greenwich Mean Time


Efter't Weimar Republiik auernaam 1933 a NSDAP oner Adolf Hitler at regiarang an feerd at Sjiisk Rik iin uun a Ööder Weltkriich. Det tidj faan 1933 bit 1945 woort uk Nazi-Sjiisklun of at Traad Rik näämd.


Wilhelmshuuwen as en kreisfrei stääd uun't nuurdwaasten faan Sjiisklun. Hat leit bi't Jadebocht nai bi't Nuurdsia. Hat hää 76.089 iinwenern an hiart diarmä tu a tjiin gratst stääden uun't bundeslun Niidersaksen. Wilhelmshuuwen bi't Jadebocht an Bremerhuuwen bi a müs faan a Weeser Satelitenbil faan't regiuun Di huuwen faan Wilhelmshuuwen At riadhüs Stäädwoopen faan 1892 bit 1939 Woopen faan Rüstringen faan 1911 bit 1937 Stäädwoopen faan 1939 bit 1946 Stäädwoopen sant 1948 Frankrik Vichy (Frankrik), sant 1965 Ferianagt Stooten Norfolk (USA, Virginia), sant 1976 Ferianagt Könangrik Dunfermline (Ferianagt Könangrik, Skotlun), sant 1979 Poolen Bydgoszcz (Poolen), sant 2006 Ööder ferbinjangen: Sjiisklun Bad Harzburg (Sjiisklun, Niidersaksen), sant 1988 Sjiina Qingdao (Sjiina), sant 1992 Spoonien Logroño (Spoonien) A stääddialen Sengwarden an Fedderwarden hual ferbinjang mä: Uasterrik Bromberg (Uastenrik), sant 1980 Commonskategorii: Wilhelmshuuwen – Saamlang faan bilen of filmer Wikisource: Wilhelmshaven (sjiisk) Wikivoyage Raisfeerer: Wilhelmshuuwen (sjiisk) Wääblink-kataloog tu Wilhelmshuuwen uun't Curlie Project (iar:DMOZ, üüb huuchsjiisk) Landesamt für Statistik Niedersachsen, LSN-Online Regionaldatenbank, Tabelle 12411: Fortschreibung des Bevölkerungsstandes, Stant 31. Detsember 2019. (Halep üüb sjiisk)


Delmenhorst (plaatsjiisk: Demost) as en kreisfrei stääd uun Nuurdwaastsjiisklun. Hat hiart tu a tjiin gratst stääden faan't bundeslun Niidersaksen. Allonnes, Frankrik Frankrik, sant 1976 Borissoglebsk, Ruslun Ruslun, sant1994 Eberswalde, Sjiisklun Sjiisklun, sant 1990 Kolding, Denemark Denemark, sant 1979 Lublin, Poolen Poolen, sant 1992 Commonskategorii: Delmenhorst – Saamlang faan bilen of filmer Wikisource: Delmenhorst uun't Topographia Westphaliae (Mathäus Merian) (sjiisk) Wikivoyage Raisfeerer: Delmenhorst (sjiisk) Literatüür faan of auer Delmenhorst uun a kataloog faan't Sjiisk Natsionaalbibleteek Landesamt für Statistik Niedersachsen, LSN-Online Regionaldatenbank, Tabelle 12411: Fortschreibung des Bevölkerungsstandes, Stant 31. Detsember 2019. (Halep üüb sjiisk)


At Jadebocht as en 190 km² grat bocht faan a Nuurdsia. Hat leit tesken a Onerweeser an Uastfresklun. Commonskategorii: Jadebocht – Saamlang faan bilen of filmer


Ismoune as di jarste moune foon et iir. E noome foon e moune kamt üt da üüljfrasche uurde īs än mōnath. E moune håt uk Januar; dåtheer uurd kamt üt et Latiinsch (mensis) Ianuarius. Et as di oudere moune foon Wunter önj e Nordhuulewkuugel än di oudere moune foon Samer önj e Söödhuulewkuugel. Et heet 31 deege. Fiirdeege önj diheere moune san: Nai-iir (di 1. önj e Ismoune) Bejääwenhäide önj e Ismoune


Uursmoune as di treede moune foon et iir. E noome foon e moune kamt üt da üüljfrasche uurde wars än mōnath. E moune håt uk Martsmoune, Marts unti Märts; daheere uurde kaame üt et Latiinsch (mensis) Martius. Et as di jarste moune foon Uurs önj e Nordhuulewkuugel än di jarste moune foon Härfst önj e Söödhuulewkuugel. Et heet 31 deege. Poosche as samtids önj e uursmoune. Önj 2024 san e Gräintörsdi (e törsdi for e Poosche), e Stalfraidi än e Pooschedäi önj e Uursmoune, ouers as di Läädere Pooschedäi önj Gjarsmoune. Önjt Dånsch as e Gräintörsdi (aw Dånsch: Skærtorsdag) en fiirdäi.


Gjarsmoune as di fiirde moune foon et iir. E noome foon e moune kamt üt da üüljfrasche uurde gers än mōnath; uk aw Üüljdånsch wus e noome foon e moune græsmåned. E moune håt uk April; dåtheer uurd kamt üt et Latiinsch (mensis) Aprilis. Et as di oudere moune foon Uurs önj e Nordhuulewkuugel än di oudere moune foon Härfst önj e Söödhuulewkuugel. Et heet 30 deege. Poosche as ooft önj e gjarsmoune. Önj 2024 san e Gräintörsdi (e törsdi for e Poosche), e Stalfraidi än e Pooschedäi önj e Uursmoune, ouers as di läädere pooschedäi önj Gjarsmoune. Önjt Dånsch as e Gräintörsdi (aw Dånsch: Skærtorsdag) en fiirdäi.


Samermoune as di seekste moune foon et iir. E noome foon e moune kamt üt da üüljfrasche uurde sumer än mōnath. E moune håt uk Juuni; dåtheer uurd kamt üt et Latiinsch (mensis) Junius. Et as di jarste moune foon Samer önj e Nordhuulewkuugel än di jarste moune foon Wunter önj e Söödhuulewkuugel. Uk sü önj diheere moune as e Samersanwiinj önj e Nordhuulewkuugel än e Wuntersanwiinj önj e Söödhuulewkuugel. Et heet 30 deege. Da Paingstdeege san önjtwider önj e Krülemoune unti önj e Samermoune.


Foodermoune as di soowente moune moune foon et iir. E noome foon e moune kamt üt da üüljfrasche uurde fōder än mōnath. E moune håt uk Juuli; dåtheer uurd kamt üt et Latiinsch (mensis) Iulius. Et as di oudere moune foon Samer önj e Nordhuulewkuugel än di oudere moune foon Wunter önj e Söödhuulewkuugel. Et heet 31 deege.


Deetsember as de twaalewst muun faan at juar uun a gregoriaans kalender. Hi hee 31 daar. A nööm faan a muun komt ütj at latiinsk (mensis) December. Uun a rööms kalender wiar Deetsember de tjiinst muun faan't juar, auer dat at juar uun Marts uun de röömsk kalender begand. Decem as det latiinsk wurd för tjiin. Üüb Mooring het a muun Jülmoune. Deetsember as de iarst muun faan de meteoroloogisk wonter uun a nuurdhualewkuugel. Uun a süüdhualewkuugel as Deetsember de iarst muun faan somer. At wontersankiar as uun deheer muun uun a nuurdhualewkuugel an at somersankiar uun a süüdhualewkuugel. Deetsember faan Määster Venceslao (1390-1400) Bejewenhaiden uun a Deetsember


Mistmoune as di alwte moune foon et iir. E noome foon e moune kamt üt da üüljfrasche uurde mist än mōnath. E moune håt uk Nowämber; dåtheer uurd kamt üt et Latiinsch (mensis) November. Et as di treede moune foon Härfst önj e Nordhuulewkuugel än di treede moune foon Uurs önj e Söödhuulewkuugel. Et heet 30 deege.


Beeridmoune as di oochte moune foon et iir. E moune håt uk August; dåtheer uurd kamt üt et Latiinsch (mensis) Augustus. Et as di treede moune foon Samer önj e Nordhuulewkuugel än di treede moune foon Wunter önj e Söödhuulewkuugel. Et heet 31 deege.


Stormmoune as di tiinte moune foon et iir. E noome foon e moune kamt üt da üüljfrasche uurde storm än mōnath. E moune håt uk Uktoober; dåtheer uurd kamt üt et Latiinsch (mensis) October. Et as di oudere moune foon Härfst önj e Nordhuulewkuugel än di oudere moune foon Uurs önj e Söödhuulewkuugel. Et heet 31 deege. Fiirdeege önj diheere moune san: Däi foon dåt Tjüsch Inhäid (Di 1. Stormmoune)


Härfstmoune as di nüügente moune foon et iir. E noome foon e moune kamt üt da üüljfrasche uurde herfst än mōnath. E moune håt uk Septämber; dåtheer uurd kamt üt et Latiinsch (mensis) September. Et as di jarste moune foon Härfst önj e Nordhuulewkuugel än di jarste moune foon Uurs önj e Söödhuulewkuugel. Et heet 30 deege.


Jülmoune as di tweelewte moune foon et iir. E noome foon e moune kamt üt dåt üüljdånsch uurd iūl än dåt üüljfrasch uurd mōnath. E moune håt uk Detsämber; dåtheer uurd kamt üt et Latiinsch (mensis) December. Et as di jarste moune foon Wunter önj e Nordhuulewkuugel än di jarste moune foon Samer önj e Söödhuulewkuugel. Uk sü önj diheere moune as e Wuntersanwiinj önj e Nordhuulewkuugel än e Samersanwiinj önj e Söödhuulewkuugel. Et heet 31 deege. Fiirdeege önj diheere moune san: Jül (di 25. Jülmoune)


Djannewoore es de iaars Muunt fan ’t Djooar uun de gregoriaansk Kalender. Hi hat 31 Doagen. De Neem fan 'e Muunt komt fan Latiinsk (mensis) Iānuārius.


A harewst as een faan a fjauer juarstidjen. Hat kom efter somer an föör wonter. Hat as a tidj faan a fung. Uun det meteoroloogisk juar wooret harewst faan September tu Nofember uun a nuurdhualewkuugel an faan Marts tu Mei uun a süüdhualewkuugel. De astronoomisk harewst begant mä a harewstponkt, wat twesken de 21. an 24. September as. At wurd harewst komt faan Ualgermaans *harbistaz (Ualfresk: herfst), wat faan Uur-Indogermaans *kerp- (“plooke”) komt. De italjeens komponist Antonio Vivaldi stääld a harewst uun sin werk Dön Fjauer Juarstidjen diar: Üüb a süüdhualewkuugel de 20. Marts.


A juarstidjen dial at juar uun onerskiaselk dialen iin efter klimaatisk of astronoomisk eegenskapen. Uun föl dialen faan a wäält jaft at fjauer juarstidjen (nemelk wonter, wos, somer an harewst), man uun hög dialen faan a wäält kön et so letjet üüs tau juarstidjen of so föl üüs seeks juarstidjen jiiw. Uun a troopen wurt at juar iindiald uun rintidj an drügtidj. At eerdaaks stäänt sküüns tu't boon faan a eerd am a san. Sodenang wiset uun a (nuurd-)somer det nuurdelk eerdheleft muar hen tu a san, an uun a (nuurd-)wonter det süüdelk eerdheleft. Do as diar (süüd-)somer. Kiarkreis


Armeenien (armeensk Հայաստան, amskrewen: Hajastan of Hajasdan) as en banenlun uun a Kaukasus uun Fööraasien. Hat leit uun a berger tesken Georgien, Aserbaidschan, di Iraan an Türkei. Det lun as auerblewen faan en armeensk regiuun, diar iar föl grater wiar. Uun't süüduasten leit Bergkarabach, diar ham 1991 faan Aserbaidschan ufliaset hää an ham mä Armeenien ferbünjen feelt. Armeensk kalender A gratst stääden an hör iinwenertaalen (2005): Jerewan: 1.312.956 Gjumri: 148.383 Wanadsor: 107.394 Etschmiadsin: 49.514 Hrasdan: 40.796 Faan 1918 tu 1920 wiar at lun en suwereen republiik. Do wurd det faan det Ruad Armee besaat. 1920-1922 wurd det en suwereen sowjetisk republiik. 1922-1936 wurd det dial faan't Sowjetunioon üüs det Transkaukaasisk SSR. 1936-1991 wurd det det Armeens SSR. 1991 wurd at lun weler en suwereen republiik. At lun holep det amstreeden regiuun Bergkarabach uun sin krich (1988-1994) jin Aserbaidschaan. Commonskategorii: Armeenien – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Armeenien (sjiisk) Wikimedia Atlas: Armeenien – Geograafisk an histoorisk koorden Wikiquote: Armeensk spreegwurden (sjiisk) 'Wikibooks: Armeenien' (sjiisk) Wikisource: Armeenien (sjiisk) National Statistical Service of the Republic of Armenia International Monetary Fund, World Economic Outlook Database, April 2011 Human Development Report Office: Armenia – Country Profile: Human Development Indicators, ufrepen di 25. Oktuuber


At list faan ISO 3166-2-Codes för Armeenien wiset di code för 11 prowinsen. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Armeenien AM), di ööder as di code för det prowins. Nian feranerang faan di code sant 1998. ISO 3166-2, toofel faan lun-codes ISO 3166-1, toofel faan domain-codes Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk)


1 Ian (1, röömsk I) as en natüürelk taal tesken nul an tau. Hat as en ünlik taal, en kwadroottaal, en kubiiktaal an uk en triihuktaal. Wan det taal 1 üs taalwurd tuup mä en substantiif brükt woort, skel dü üüb di slach aachte: 1 maan - ään maan 1 wüf - ian wüf oober ei ferwaksle mä di ünbestemet artiikel en: en maan, en wüf Det taal ian as det neutraal element bi't moolnemen of dialen. Det ment, wan dü irgent en taal mä ian moolnamst of troch ian dialst, komt leewen detsalew taal weder ütj. Hoolmer Hoorninger Commonskategorii: Taal 1 – Saamlang faan bilen of filmer


2 Tau (2, röömsk II) as en natüürelk taal tesken ian an trii. Hat as en lik taal an uk en primtaal. Hoolmer Hoorninger Commonskategorii: Taal 2 – Saamlang faan bilen of filmer


3 Trii (3, röömsk III) as en natüürelk taal tesken tau an schauer. Hat as en ünlik taal, en primtaal an uk en triihuktaal. Commonskategorii: Taal 3 – Saamlang faan bilen of filmer


0 Nol (0) as en hial taal tesken ian oner nol an ian. Det taal 0 as det neutraal element bi't tuuptäälen an uftjien. Det ment, wan dü tu irgent en taal nol diartutäälst of uftjochst, komt leewen detsalew taal weder ütj. Commonskategorii: Taal 0 – Saamlang faan bilen of filmer


-1 Ian oner nol (-1) of miinus ian as en hial taal tesken tau oner nol an nol. Hat as en ünlik taal an det jintaal tu ian. Wan dü det taal -1 mä det jintaal 1 tuuptäälst, komt diar leewen nol bi ütj, auer nol det neutraal element bi't tuuptäälen as. Commonskategorii: Taal -1 – Saamlang faan bilen of filmer


Wat menst dü? Röömsk Rik Röömsk taal Röömsk kalender Röömsk-katuulsk hööw Of ferlicht: Room, hoodstääd faan Itaalien Metropolitanstääd Room, iar: Prowins Room


Röömsk taalen san taaltiakens, diar uun't Röömsk Rik apkimen san. Daalang brük wi miast araabisk taalen, man uk a röömsk taalen san noch uun brük. Wi skriiw jo daalang miast mä grat latiinsk buksteewen üs I (1), V (5), X (10), L (50), C (100), D (500) an M (1000). A röömsk taalen wurd ianfach bääftenööder tuupsaat (ual skriiwwiis): Am dat diar ei 4 likedenang tiakens bääftenööder stun (CCCC) of (IIII), as diar leeder det "uftji-reegel" iinfeerd wurden. Det gongt so: Commonskategorii: Röömsk taalen – Saamlang faan bilen of filmer


En skap as en ferkiarsmedel för di ferkiar üüb sia. Hat woort üüb en werew baud. Di skak faan en skap hinget diarfaan uf, huar't för brükt woort (luke bi -> siafaard). A buuch as det hoodaanj faan a romp. At „bomb“ hiart tu a kiil an skal braanstoof spaare. A anker häält det skap uun a grünj. Bakbuurd as di lachter ääg faan en skap. At skrüüw draft det skap uun. At hek as det bääftaanj faan en skap. A skoorstian püstet a ufgaasen faan't maskiin ütj. Apbauten san ales, wat auer't dek stäänt. At dek slot di romp efter boowen uf. Sjüürbuurd as di rochter ääg faan en skap. Wikiquote: Skap (sjiisk) Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Skap


Siafaard as nuadag, am minsken an waaren tu skebin. Diar wurd skeb för brükt. Di ferkiar lääpt tesken kontinenten of grater eilunen, det as siaferkiar. Man uk maden uun a lunen lääpt skapsferkiar üüb a struumer, det as banenferkiar. Di ferkiar tesken letjer huuwner an eilunen as küstenferkiar. Hün slach faan skap brükt woort, hinget diarfaan uf, huar't för brükt woort: Tankskeb för luupen waaren üs t.b. ööle Frachtskeb för luas waaren üs t.b. kööl Containerskeb för staud waaren uun containern Keelskeb för frisk waaren RoRo-skeb för waaren, diar üüb lastwaanjer staud san Uk jo grater linjindampern uun Nuurdfresklun san RoRo-skeb, miast för letjer priwoot-autos Grater of letjer ütjfluchsdampern för pasajiiren An do san diar noch en hiale rä spezial-skeb t.b. am autos of diarten tu skebin, huuwenslebern, luatsenbuaten an flook öödern Kriichskeb, U-buaten Faskereiskeb, det san letjer faskkodern of grater trawlern. Ruibuaten, siilbuaten of motoorbuaten för a freitidj Commonskategorii: Siafaard – Saamlang faan bilen of filmer Wikisource: Seefahrt (sjiisk)


Auerk as det kreisstääd faan di Lunkreis Auerk uun Uastfresklun. Hat as diar det öödergratst stääd efter Emden. Uun Auerk seed uun't madelääler a uastfresk föörsten, naibi as di Upstalsboom. Commonskategorii: Auerk – Saamlang faan bilen of filmer Wikisource: Aurich uun't Topographia Westphaliae (Mathäus Merian) (sjiisk) Wikiquote: Auerk (sjiisk) Wikivoyage Raisfeerer: Uastfresklun (sjiisk) Landesamt für Statistik Niedersachsen, LSN-Online Regionaldatenbank, Tabelle 12411: Fortschreibung des Bevölkerungsstandes, Stant 31. Detsember 2019. (Halep üüb sjiisk)


Di Lunkreis Auerk leit uun't nuurdwaasten faan Niidersaksen. Diar lewe 190.000 minsken üüb 1287 kwadrootkilomeetern. (Iinwenern di 31. Detsember 2019) Ianhaidsgemeenen Samtgemeenen mä hör gemeenen (* Ferwaltangssteed) Saner gemeen Eilun Memmert (5,17 km², ei bewenet) Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Lunkreis Auerk Landesamt für Statistik Niedersachsen, LSN-Online Regionaldatenbank, Tabelle 12411: Fortschreibung des Bevölkerungsstandes, Stant 31. Detsember 2019. (Halep üüb sjiisk) Landesamt für Statistik Niedersachsen, LSN-Online Regionaldatenbank, Tabelle 12411: Fortschreibung des Bevölkerungsstandes, Stant 31. Detsember 2019.


Psi (Ψι, grat Ψ, letj ψ) as di 23. buksteew faan't greks alfabeet.


En primtaal as en natüürelk taal mä tau dialern: ian (1) an det primtaal salew. Det letjst primtaal as tau (2) an do gongt det widjer mä: 2, 3, 5, 7, 11, 13, 17, 19, 23, 29, 31, 37, 41, 43, 47, 53, 59, 61, 67, 71, 73, 79, 83, 89, 97 … Diar as nian gratst primtaal, man jo grater primtaalen lei miast widjer ütjenööder. Likes jaft at uk bi griisegrat primtaalen primtaal-twanlangen, diar bluas am tau ütjenööderlei, t.b. 1019 an 1021. Wan en natüürelk taal nian primtaal as, do as hat tuupsaat. Det ment, dü könst mä moolnemen faan primtaalen üüb detdiar natüürelk taal kem. Bispal: 35 as nian primtaal, auer hat mä jo primtaalen 5 mool 7 bereegent (tuupsaat) wurd koon. An at jaft uk nian ööder primtaalen, diar mäenööder moolnimen üüb 35 kem. Det wurd primtaal komt ütj at latiinsk: numerus primus, an det ment iarst taal. Arke natüürelk taal läät ham iandüüdag apdial tu sin primfaktooren. Primtaalen haa bluas ään primfaktor, det as det primtaal salew. A iarst 20 taalen an hör apdialang tu primfaktooren: At jaft nian gratst primtaal. Det wost al Euklid. Hi hää det "indirekt" bewiset: Wi stel üs föör, at jaft


At neutraal element as en betiaknang uun a algebra. Hat sait, dat detdiar element di wäärs faan en ööder element ei feranert. Bi't tuuptäälen faan reel taalen as 0 {\displaystyle 0} (nul) det neutraal element: 0 + x = x + 0 = x {\displaystyle 0+x=x+0=x} Bi't moolnemen faan reel taalen as 1 {\displaystyle 1} (ian) det neutraal element: 1 ⋅ x = x ⋅ 1 = x {\displaystyle 1\cdot x=x\cdot 1=x} Bi't tuuptäälen faan n × n {\displaystyle n\times n} -matrizen as det nolmatrix 0 n , n {\displaystyle 0_{n,n}} det neutraal element: 0 1 , 1 = ( 0 ) , 0 2 , 2 = ( 0 0 0 0 ) , . . . {\displaystyle 0_{1,1}={\begin{pmatrix}0\end{pmatrix}},0_{2,2}={\begin{pmatrix}0&0\\0&0\end{pmatrix}},...} Bi't moolnemen faan n × n {\displaystyle n\times n} -matrizen as det ianhaidsmatrix I n {\displaystyle I_{n}} det neutraal element: I 1 = ( 1 ) , I 2 = ( 1 0 0 1 ) , I 3 = ( 1 0 0 0 1 0 0 0 1 ) , . . . {\displaystyle I_{1}={\begin{pmatrix}1\end{pmatrix}},\ I_{2}={\begin{pmatrix}1&0\\0&1\end{pmatrix}},\ I_{3}={\begin{pmatrix}1&0&0\\0&1&0\\0&0&1\end{pmatrix}},\ ...} Bi't tuuptäälen faan vektoren as di nolvektor 0 → {\displaystyle {\vec {0}}} det neutraal element.


En vektor as en matemaatisken ütjdruk, di det paraleel fersküüwen beskraft. Wan en geomeetrisk objekt paraleel fersköwen woort, do bedüüdet det, dat arke ponkt faan detdiar objekt likewidj an üüb disalew wai fersköwen woort. Oober hü widj an hün wai det gongt, det beskraft di vektor. Uun det bispal mä det triihuk (rochts) wurd jo trii hukponkter A, B an C mä disalew vektor fersköwen: v → = A A ′ → = B B ′ → = C C ′ → {\displaystyle {\vec {v}}={\overrightarrow {AA'}}={\overrightarrow {BB'}}={\overrightarrow {CC'}}} Dü könst di vektor beskriiw mä: 7 hoken rochts auer an 3 amhuuch. Det skriiwwiis as do: v → = ( 7 3 ) {\displaystyle {\vec {v}}={\tbinom {7}{3}}} Wan dü a koordinaaten faan en ponkt käänst, könst dü jo nei koordinaten mä detdiar skriiwwiis gau ütjreegne. Nem wi ans di ponkt A faan det triihuk A ( − 6 | − 1 ) {\displaystyle A(-6|-1)} . Do fu wi gau a koordinaaten faan di nei ponkt A ′ {\displaystyle A'} ütj: ( ( − 6 ) + 7 ( − 1 ) + 3 ) = ( 1 2 ) {\displaystyle {\begin{pmatrix}(-6)+7\\(-1)+3\end{pmatrix}}={\begin{pmatrix}1\\2\end{pmatrix}}} . Di nei ponkt A' leit do üüb A ′


At Sitronaatsitroon of uk a Juudenaapel (Citrus medica) as en buum an en Citrusfrücht (Citrus) uun det famile faan a Winrütjplaanten (Rutaceae). Diar woort miast sitronaat of sukaade faan maaget. Bloosen C. medica var. sarcodactylis Sitronaatsitroonen Sitronaat Commonskategorii: Sitronaatsitroon – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Sitronaatsitroon


At Austraalisk Wüüstenlimet (Eremocitrus glauca of uk Citrus glauca) as di iansagst plaantenslach uun det skööl Eremocitrus faan a Winrütjplaanten(Rutaceae). Eremolemon – (E. glauca × Citrus × limon 'Meyer') Citrangeremo – (E. glauca × Citrange) Eremorange – (E. glauca × Citrus × sinensis) Eremoradia – (E. glauca × Citrus × aurantium) Eremocitrus glauca Australian Outback Lime Eremolemon Commonskategorii: Austraalisk Wüüstenlimet – Saamlang faan bilen of filmer


Kumquats (Fortunella) san plaantenslacher uun det famile Rutaceae. Jo like aapelsiinen an hiar tu a citrusplaanten. Fortunella crassifolia Fortunella hindsii Fortunella japonica (Syn. Citrus japonica) Fortunella margarita Fortunella obovata Fortunella polyandra Kumquats san uk iinkrüsagt wurden mä mandariinen an limeten: Kalamondiin (Citrofortunella microcarpa) (= Fortunella margarita × Citrus reticulata) Limquat (Citrus × floridana) (= Fortunella margarita × Citrus aurantiifolia) Commonskategorii: Kumquats – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Kumquats Loquat


Washington, D.C. [ˈwɔʃɪŋtn̩] as det hoodstääd faan a Ferianagt Stooten. Det ufkörtang D.C. stäänt för District of Columbia. Det as en bundesdistrikt, oober nään bundesstoot faan Ameerikoo. Hi hiart uk tu nään bundesstoot an as bluas di amerikoonsk kongres onersteld. Det stääd as näämd efter George Washington, di iarst president faan Ameerikoo. An di distrikt as näämd efter Christoph Kolumbus. Uun Washington stäänt det Witj Hüs, diar wenet an regiaret di amerikoonsk president. Ei widj diar faan wech as det Kapitol, diar sat a kongres, det as at amerikoonsk parlament. Tu a kongres hiar a senaat an at representantenhüs (at hüs). Uk det traad wichtag regiarangsiinrachtang sat uun Washington, det as at huuchst gericht (Supreme Court). Uun Washington sat uk noch ööder wichtag iinrachtangen, so üs di Internatsionaal Müntfond, at Weltbeenk an at OAS. Sjauer kwadranten Aacht wards Neighborhoods Satelitenbil, 2021 Geograafisk woort Washington iindiald tu sjauer kwadranten Northwest (NW), Southwest (SW), Northeast (NE) an Southeast (SE). Huar jo tuupstupe, as at Kapitol. At ferwaltang dialt Washington ap tu aacht wards (stääddialen) mä en hialer rä neighborhoods (kwartiiren). A struaten san miast lik an ferluup uun en rochten winkel tu enööder, faan nuurd tu süüd haa's numern, an faan uast


At Weltbeenk as en ferbant faan fiiw iinrachtangen, diar för stabiil finansen üüb a eerd surge skel. Hat sat uun Washington, D.C. (USA) an as 1945 grünjlaanj wurden, am a lunen efter a Ööder Weltkriich weder aptubauen. At Weltbeenk as en iinrachtang faan a UNO an nai mä di Internatjunaal Müntfond (IMF). IBRD (International Bank for Reconstruction and Development, World Bank) IDA (International Development Association) IFC (International Finance Corporation) MIGA (Multilateral Investment Guarantee Agency) ICSID (International Centre for Settlement of Investment Disputes) Commonskategorii: Weltbeenk – Saamlang faan bilen of filmer Wääbsteed faan't Weltbeenk


Begoonien (Begoniaceae) san en plaantenfamile uun det order faan a Kürbisoortagen (Cucurbitales). Diar jaft at wel son 1.400 bit 1.500 slacher faan. Fölen wurd üs guardbluumen aptaanj. Bit üüb ään slach hiar's aaltumaal tu det skööl Begonia. Begonia, ~ 1.500 slacher Hillebrandia, 1 slach Hillebrandia sandwicensis Commonskategorii: Begoonien – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Begoonien


Begoonien (Begonia) san det gratst plaantenskööl uun det famile faan a Begoonien (Begoniaceae). Diar hiar wel son 1.400 bit 1.500 slacher tu. Flook slacher haa smok bloosen an bleeden an wurd üs guardbluumen aptaanj. Begonia corallina Begonia Corallina-krüsang 'President Carnot' Begonia-Elatior Begonia aconitifolia Begonia pustulata Begonia-Rex-krüsang Begonia exotica En baad mä Begonia-Semperflorens-krüsangen Begonia-Tuberhybrida Begonia-Tuberhybrida-Pendula Commonskategorii: Begoonien (Begonia) – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Begoonien (Begonia)


A Butelkürbis (Lagenaria siceraria) as wel ian faan a äälst kultuurplaanten üüb a welt. Hi wääkst uun a troopen, fööraal uun Afrikoo. Faan butelkürbisen san al loong butler maaget wurden. Jo het kalebasen. Man uk musiikinstrumenten jaft at diar faan. En kalebas üs drankbutel En kalebas üs kop En musiikinstrument (kora) Konstobjekten Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Butelkürbis Commonskategorii: Kalebasen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Butelkürbis


Troopenwalt as en loonskap uun a troopen. Dü fanjst ham uun Süüdameerikoo, Afrikoo an uun Aasien. Hi leit trinjam a ekwaator bit amanbi 10 graad nuurd an süüd. Diar rinjt at auer 2.000 mm uun't juar. Nuurdermuar an süüdermuar san a wakselwiat troopen. Ian kääntiaken faan a troopenwalt as, dat diar arke etaasj mä plaanten an diarten besiidelt as: A grünj mä ruter, diar as ei föl wäärdag materiool uun. Ufstürwen plaanten ferrööde so gau, dat jo geliks weder faan diarten an ööder plaanten apnimen wurd. Krüüsen waaks bit sowat 1,5 m huuch. Aalwat huuger bit 5 m waaks bosker an letj buumer. A buumer waaks miast bit 40 m huuch. Uun a troopenwalt rinjt at arken dai so am a madetidj Buumer haa flaak ruter, gratendials auer a grünj Di skraal grünj koon a plaanten ei fäästhual Diar wene man enkelt natuurfulken Commons: Troopenwalt – Saamlang faan bilen of filmer


A Wakselwiat Troopen san regiuunen uun a Troopen nuurdermuar faan amanbi 10 graad nuurd an süüdermuar faan 10 graad süüd. Diartesken leit a troopenwalt. Uun a wakselwiat troopen jaft'at uk ans drüg tidjen, jo haa man 9½ bit 7 wiat muuner, uun a troopenwalt san't 12 bit 9½. Likes rinjt at diar noch fiks, diar faal 1.000 bit 2.000 mm rin. Efter nuurden an süüden woort at biletjen drüger, diar slütj a Wakseldrüg Troopen uun. Uun a wakselwiat troopen lewe grater diarten, diar muar steeds tu lewin brük: Lööwen, Kengeruus, Seebras, Antiloopen, Elefanten, Girafen, Hipos.


A Drüg Troopen san regiuunen uun a Troopen tesken a Wakseldrüg Troopen an a Wüüsten. Diar jaft at loong drüg tidjen an man 4½ bit 2 wiat muuner. An diar faal man 250 bit 500 mm rin. At loonskap as skraal mä enkelt bosker. Diar lewe man enkelt slacher faan insekten, koonkern an fögler, an jo san miast am naachtem uun a gang. Loonskap uun Namiibia Commonskategorii: Wüüsten an Drüg Troopen – Saamlang faan bilen of filmer Sahel


A Wakseldrüg Troopen san regiuunen faan gäärslun uun a Troopen tesken a Wakselwiat Troopen an a Drüg Troopen. Diar jaft at loong drüg tidjen an man 7 bit 4½ wiat muuner. Likes faal diar noch 500 bit 1.000 mm rin. Sodenang as at loonskap temelk skraal mä enkelt grater buumer. Loonskap uun Tansania


En Föriskep es en Skep, hur em me fan jen Weeterkant aur't Weeter hentö di üđer kum ken. Aaftinoch ken em diar uk me di Wain üp mefaar. Sok Skeepen faar fan di Ailönen en Haligen naa't Fastlön en töbeek. Fan Söl giar en Föriskepsliinie me di Sylt Express naa Rømø (Sii: Römöö, of üp Sölring Rem en üp Dütsk: Röm), en dit diari Ailön es dör en Straatendam me't Deensk Fastlön forbünen. Fan Föör, di Haligen en Aamrem faart di W.D.R. me soks Fören hentö Daagibel en Schliksiil. Fan Söl ken em uk aur di Hindenborig-Dam me en Waintoch tö Naibel köör. Fan Aamrem, Föör en di Haligen sen di Föriskeepen di iinsingst Wai, me di Wain hentö't Fastlön tö kum. Twesken Nuurđströn en Pelworem es di Nii Pelworemer Dampskepfaarts-GmbH (N.P.D.G.) me tau Föriskeepen önerwai. Fan Nuurđströn ken em da me di Wain aur en Dam hentö't Fastlön' köör. Di litj Haligen haa uk en litj Föri: Di Rungholt faart fan Schüttsiel naa Hoogi, Ual Lön en Gröödi. Ali Föriskeepen haa Diesel-Maskiinen fan 570 bit hentö 4.600 kW, man di maaki forskeligi Saaken diarme: Di "Sylt Express" maaket elektrisk Energii fan di Diesel. Di Diesel-Maskiinen driif Generatooren ön, wat


Di ekwaator as en (soochten) kreis trinjam a eerd, diar luadrocht tu't eerdaaks stäänt. Hi dialt a eerd uun a maden ap tu en nuurdelk an süüdelk eerdheleft. Sodenang komt hi uk tu san nööm. Ütj at latiinsk auersaat het ekwaator soföl üs likedenang maager. Mä di ekwaator began a geograafisk breetjin tu täälen, hi hää det breetje 0°. An efter nuurden an süüden täält am do bit 90° nuurd (nuurdpuul) an 90° süüd (süüdpuul). Trinjam a ekwaator lei a troopen. Di ekwaator as 40.075,017 km lung an hää en (madelten) trochmeeder faan 12.756,274 km. Uk det lengde faan en siamiil (sm) hää mä det lengde faan di ekwaator tu dun. Hat as ans fäästlaanj wurden üs di söstagst dial (= ian minüüt) faan ian breetjingraad faan a eerd. Doomools ging am faan en eerdraadius faan 6.370 km ütj, an sodenang wiar det siamiil 1853 m. Daalang as det siamiil 1852 m lung. Commons: Ekwaator – Saamlang faan bilen of filmer


Wat menst dü ? Taiwan (Eilun) Taiwan (Republiik)


At list faan ISO 3166-2-Codes för Republik China (Taiwan) wiset di code för 16 Distrikte, fünf Städte und zwei Sonderdistrikte. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Republik China (Taiwan) TW), di ööder as di code för den Distrikt und die Stadt. Di code as tuleetst di 10. Detsember 2002 (PDF) feranert wurden. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk) ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden.


Det Sjineesk Republiik Taiwan (sjineesk 中華民國, Pinyin Zhōnghuá Mínguó, IPA (huuchsjineesk) [ʈ͡ʂʊ́ŋxu̯ɑ̌ mǐnku̯ɔ̌]) woort uk Republiik Sjiina üüb Taiwan (ROC) näämd an as en lun uun Uastaasien. Di gratst dial maaget det eilun Taiwan ütj, man diar hiar uk noch en hiale rä letjer eilunen tu. Diar lewe amanbi 23,3 miljuun minsken. Efter at rewolutsioon faan 1911 ging det Qing-Dünastii oner, an a 1. Janewoore 1912 wurd det Republiik Sjiina ütjrepen. Hör iarst president wiar Sun Yat-sen, man hi küd sin määcht ei hual, an so wooks diar regiunaal määchten ap, diar ööder föörstelangen hed. Faan 1926 bit 1949 wiar diar flook bürgerkriigen, diar tuleetst faan't Fulksbefreiangsarmee wonen wurd. An hat hää det Fulksrepubliik Sjiina ütjrepen, di iarst uunfeerer wiar Mao Zedong. At Republiik Sjiina of uk Natsionaalsjiina wurd muar of maner apliaset, hat küd ham bluas noch üüb det eilun Taiwan hual. At Fulksrepubliik Sjiina sjocht Taiwan üs dial faan't Fulksrepubliik uun, man Taiwan sjocht ham salew üs suwereenen stoot. Didiar konflikt as bit daalang noch ei apliaset. Commonskategorii: Republiik Taiwan – Saamlang faan bilen of filmer Wikimedia Atlas: Taiwan – Geograafisk an histoorisk koorden Wikivoyage Raisfeerer: Taiwan (sjiisk) 23.716666666667120.85Koordinaaten: 24° N, 121° O World Economic Outlook Database, April


At list faan ISO 3166-2-Codes för Aruba wiset di code för Aruba. At jaft ei muar onerdialangen. Diheer code bestäänt bluas ütj ään dial. Diheer wiset di code efter ISO 3166-1 (för Aruba AW). Seit der Aktualisierung 2011 gilt für Aruba parallel der Code NL-AW in ISO 3166-2:NL für die Niederlande. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk) ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden.


ISO 3166-3 ist ein internationaler Standard, der ausgelaufene Länderkürzel nach dem ISO 3166-1-Standard definiert und ist der dritte Teil des ISO 3166. Wenn nach 1974 Staaten in einem anderen aufgingen (zum Beispiel die DDR in der Bundesrepublik Deutschland) auseinandergefallen sind (zum Beispiel die Tschechoslowakei) ihren Namen geändert haben (zum Beispiel Obervolta) werden ihre Kürzel aus ISO 3166-1 gelöscht und mit zwei zusätzlichen Buchstaben in ISO 3166-3 eingefügt. Dabei stellen die ersten zwei Buchstaben das ursprüngliche Länderkürzel aus ISO 3166-1 dar und die zwei letzten Buchstaben das neue Länderkürzel aus ISO 3166-1. Gibt es keinen eindeutigen Nachfolger des ursprünglichen Landes, sind die beiden letzten Buchstaben HH. Im Falle von Serbien und Montenegro, welches als Bundesstaat das Kürzel CS hatte, wurde 2006 CSXX statt CSHH festgelegt, da CSHH bereits für die ehemalige Tschechoslowakei verwendet wurde. Beispiele: Die Deutsche Demokratische Republik (DD) trat der Bundesrepublik Deutschland (DE) bei, damit endete ihre Existenz. Somit lautet in ISO 3166-3 das Länderkürzel der Deutschen Demokratischen Republik DDDE. Die Tschechoslowakei (CS) zerfiel in die Tschechische Republik (CZ) und in die Slowakische Republik (SK). Somit lautet in ISO 3166-3 das Länderkürzel der Tschechoslowakei CSHH. Obervolta (HV) nannte sich in Burkina Faso (BF) um. Somit lautet in ISO 3166-3


Georges Jean Raymond Pompidou (5. Juuli 1911 önj Montboudif, Cantal (Frankrik) – 2. April 1974 önj Paris (Frankrik)) wus en frånsch politiker, president foon Frånkrik än koföörst foon Andorra foon 1969 bit 1974. Presidente foon Frånkrik (Füft Räpubliik): Charles de Gaulle (1959-1969), Georges Pompidou (1969-1974), Valéry Giscard d'Estaing (1974-1981), François Mitterrand (1981-1995), Jacques Chirac (1995-2007), Nicolas Sarkozy (2007-2012), François Hollande (2012-2017), Emmanuel Macron (2017-). Commons: Georges Pompidou – Soomling foon bile än filme


At list faan ISO 3166-2-Codes för Anguilla wiset di code för Anguilla. At jaft ei muar onerdialangen. Diheer code bestäänt bluas ütj ään dial. Diheer wiset di code efter ISO 3166-1 (för Anguilla AI). Nian feranerang faan di code sant 1998. ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk)


At list faan ISO 3166-2-Codes för Antarktikaa wiset di code för Antarktikaa. At jaft ei muar onerdialangen. Diheer code bestäänt bluas ütj ään dial. Diheer wiset di code efter ISO 3166-1 (för Antarktikaa AQ). Nian feranerang faan di code sant 1998. ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk)


At list faan ISO 3166-2-Codes för Belgien wiset di code för belgisk regiuunen. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Belgien BE), di ööder as di code för at regiuun. A ISO 3166-2-codes för Belgien (BE) beskriiw 5 prowinsen uun Flandern an 5 prowinsen uun a Wallonii. Di iarst faan a trii buksteewen betiakent det regiuun (V of W) an jo ööder tau buksteewen det prowins. Det regiuun Brüssel as en aanj prowins an hää en aanjen code. Stant: 1. Janewoore 2020 Stant: 1. Janewoore 2008 Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk) Loop van de bevolking/pop1992-mov_fr.xlsx Mouvement de la population en 2020. (XLSX; 2,56 MB) Uun: statbel.fgov.be. Statbel – Direction générale Statistique – Statistics Belgium, ufrepen di 4. Jüüle 2021 (fransöösk). NUTS:BE (EU-Statistikregiuunen) ISO 3166-2, Tabel mä lun-codes ISO 3166-1, Tabel mä lun-codes uun TLDs


ISO 3166-2:BQ ist die ISO-3166-2-Norm für die Besonderen Gemeinden der Niederlande, sie enthält die Codes für die 3 Gemeinden. Die Codes bestehen aus zwei Teilen, die durch einen Bindestrich voneinander getrennt sind. Der erste Teil gibt den Landescode gemäß ISO 3166-1 (für die Besonderen Gemeinden der Niederlande BQ), der zweite den Code für die Gemeinde wieder. Der aktuelle Landescode wurde im Newsletter II-3 vom 13. Dezember 2011 (PDF) zuletzt aktualisiert. Die Gemeinden verfügen auch jeweils über einen ISO-3166-2-Code unter dem Eintrag ISO 3166-2:NL für die Niederlande. Änderungen an den ISO-Codes (englisch) ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden.


Futbaal as en baalsport mä tau maanskapen, diar jinenööder spele an eder muar tooren üs det ööder sjit wel. Uk di baal för det spal het futbaal. Det spal düüret normoolerwiis tweisis 45 minüüten. Bi enkelt turniiren woort oober noch tweisis 15 minüüten efterspelet, bit ian maanskap wonen hää. Wan do uk noch nään waner fääststäänt, jaft at uk noch det elwen-meeter-sjiten. Tu ian maanskap hiar elwen spelern, tjiin üüb't fial an ään uun't toor. Bit tu trii spelern mut uun a luup faan't spal ütjwakselt wurd. Di baal woort mä a fut auer't fial skööden, man di toormaan mut di baal uk uun a hun nem. A fialspelern mut di baal bluas uun a hun nem, wan hi ütj at spalfial skööden wurden as. Do mut jo ham mä tau hunen weder iin uun't spalfial smitj. Det spal as uun't ääder 19. juarhunert uun't Ferianagt Könangrik apkimen. Uun't leeder 19. juarhunert kaam det muude do uk auer üüb a europeesk kontinent. Uuntesken woort üüb a hialer welt futbaal spelet. Futbaal EM 2012 Futbaal WM 2022 Futbaal EM 2024 Wikiquote: Futbaal (sjiisk) Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Futbaal Wääblink-kataloog tu Futbaal uun't Curlie Project (iar:DMOZ, üüb huuchsjiisk)


At wilag (Salix caprea) as en buum uun det famile faan a wilagplaanten (Salicaceae). Hat bleut ääder an as sodenang en wichtag fuderplaant för't im. Hör twiigen wurden uk hal uun hüüs apsteld. Bloos, maskuliin Bloos, feminiin Frücht (ketje) Tiaknang Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Salix caprea Wikispecies hää en artiikel tu: Salix caprea


Wilger (Salix) san en skööl faan plaanten uun det famile faan a Wilagplaanten (Salicaceae). Diar hiar son 450 slacher tu. Jo lewe uun't nuurdelk miatag kliima. Enkelt slacher fanjst dü oober uk uun a troopen. Jo mei hal wiaten grünj. S. subg. Chamaetia – S. subg. Chosenia – S. subg. Longifoliae – S. subg. Salix – S. subg. Vetrix Wilag (Salix caprea) Pualemrut (Salix repens) Faan jong twiigen kön kurwer bünjen wurd. Wilger waaks hal uun muuren an sluater. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Wilger (Salix) Wikispecies hää en artiikel tu: Wilger (Salix) Wikisource: Die Cultur und Verarbeitung der Weiden in Deutschland (sjiisk)


Wilagplaanten (Salicaceae) san en plaantenfamile uun det kategorii faan a Malpighiales, an hiar tu a bloosenplaanten. Abatieae – Bembicieae – Flacourtieae – Homalieae – Prockieae – Saliceae – Samydeae – Scolopieae – Scyphostegieae Abatia – Aphaerema – Azara – Banara – Bartholomaea – Bembicia – Bennettiodendron – Bivinia – Byrsanthus – Calantica – Carrierea – Casearia – Dissomeria – Dovyalis – Euceraea – Flacourtia – Gerrardina – Hasseltia – Hasseltiopsis – Hecatostemon – Hemiscolopia – Homalium – Idesia – Itoa – Laetia – Lasiochlamys – Ludia – Lunania – Macrohasseltia – Mocquerysia – Neopringlea – Neoptychocarpus – Olmediella – Oncoba – Ophiobotrys – Osmelia – Phyllobotryon – Phylloclinium – Pineda – Pleuranthodendron – Poliothyrsis – Populus – Priamosia – Prockia – †Pseudosalix – Pseudoscolopia – Pseudosmelia – Ryania – Salix – Samyda – †Saxifragispermum – Scolopia – Scyphostegia – Tetrathylacium – Tisonia – Trimeria – Xylosma – Zuelania Commonskategorii: Wilagplaanten (Salicaceae) – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Wilagplaanten (Salicaceae)


Muuren san wiat loonskapen mä liager plaanten. Auer diar tuföl weeder stäänt, kön plaanten ei rocht ferrööde, jo wurd tu türew. An di türew wääkst mä a juaren amhuuch. Det weeder saamelt ham üüb a liachst ponkt. En weederliasang skal en muur ütjdrüge. Türew woort ufbaud. Commonskategorii: Muuren – Saamlang faan bilen of filmer


Waasterhias as di waastelk dial faan't gemeen Neebel üüb Oomram. Hi leit tesken at öömrang lunstruat an a düner. 1987 haa diar 115 minsken lewet. Waasterhias leit temelk uun a maden faan't eilun Oomram. Üs efter a Ööder Weltkriich flook minsken en nei aran soocht, hää det gemeen Neebel uun't waasten nei baulun ütjwiset. Sodenang as det taal faan a Neebelaanjgen dobelt so grat wurden. Daalang wurd flook hüsang ferhüürd an san bluas noch uun a somer bewenet. Westerheide. Iindrach bi di ferian för computergenealogii (gov.genealogy.net) Georg Quedens: Amrum. Christian Jensen, Breklum 1971, S. 55. 54.6522222222228.3419444444444Koordinaaten: 54° 39′ N, 8° 21′ O


Ernst Meier-Hedde as en reter faan't DGzRS an di iarst faan det nei 28-m-klas, diar stak för stak det 27,5-m-klas ufliase skal. Hi leit uun Witjdün üüb Oomram an hää uun a somer 2015 san föörgunger Vormann Leiss ufliaset. Di reter uun bau At maskiin woort iinbaud Commons: Ernst Meier-Hedde – Saamlang faan bilen of filmer Typbeskriiwang faan SAR 28.


At Öömrang Iisenboon wiar en smäälspöörboon mä en spöörwidje faan 900 mm üüb Oomram. Hat as bedrewen wurden faan 1893 bit 1939. Heinz-H. Schöning: Die Amrumer Inselbahn. Verlag Kenning, Nordhorn 1996, ISBN 3-927587-55-9. Georg Quedens: Wi fohrn, wenn ick mien Punsch ut heff – Geschichte und Geschichten der Amrumer Inselbahn. Verlag Jens Quedens, Amrum 2001, ISBN 3-924422-66-4. Gerd Wolff: Deutsche Klein- und Privatbahnen, Teil 1: Schleswig-Holstein/Hamburg. Zeunert, Gifhorn 1972, ISBN 3-921237-14-9. Hans Wolfgang Rogl: Die Nordsee-Inselbahnen. 6. Auflage, alba, Düsseldorf 1996, ISBN 3-87094-230-4. Gerd Wolff: Deutsche Klein- und Privatbahnen, Band 13: Schleswig-Holstein 2 (westlicher Teil). EK-Verlag, Freiburg 2012, ISBN 978-3-88255-672-8. Bilen an histoore üüb www.inselbahn.de


At Feer-Oomram Beenk (RaiBa) as en sjiisk mootskapsbeenk uun A Wik üüb Feer. Uun Neebel üüb Oomram as en filiaalsteed. Det beenk werket mä muar grat onernemen tuup: DZ Beenk R+V Ferseekerang Bauspaarkas Schwäbisch Hall Teambeenk VR Leasing Union Investment Bilanssum = 128,9 Mio. Euro Iinlaagen = 85,3 Mio. Euro Ütjliand krediiten = 104,5 Mio. Euro Uunstelden = 46 Steeden = 2 (+ 3 automooten-steeden) Lasmooten = 2.571 Feer-Oomram Beenk eG (sant 2000) Fering Beenk eG (bit 2000) Fering Fulksbeenk eG (bit 1991) (diarföör Fering Krediitferian e.G.m.b.H.) Raiffeisenbeenk Feer eG (bit 1991) (diarföör Fering Spaar- an Darleenskas eG) Raiffeisenbeek Oomram eG (bit 2000) Uun't juar 2020 hää't Feer-Oomram Beenk ham mä't Kaltenkirchener Bank tuupslööden, an het nü Ferianagt VR Beenk eG. Wääbsteed faan't Feer-Oomram Beenk eG Wääbsteed faan't Ferianagt VR Beenk eG Feer-Oomram Beenk uun det onernemensdootenbeenk faan't BaFin 54.691748.56476Koordinaaten: 54° 41′ 30,3″ N, 8° 33′ 53,1″ O


Kualplaanten (Brassica) san en plaantenskööl uun det famile faan a krüsbloosen (Brassicaceae). Diar hiar flook wichtag kultuurplaanten tu. B. aucheri – B. baldensis – B. balearica – B. barrelieri – B. beytepeensis – B. bivoniana – B. bourgeaui – B. cadmea – B. carinata – B. cretica – B. deflexa – B. deserti – B. desnottesii – B. dimorpha – B. drepanensis – B. elongata – B. fruticulosa – B. glabrescens – B. gravinae – B. hilarionis – B. incana – B. insularis – B. jordanoffii – B. juncea – B. macrocarpa – B. maurorum – B. montana – B. napus – B. nigra – B. nivalis – B. oleracea – B. oxyrrhina – B. procumbens – B. rapa – B. repanda – B. rupestris – B. somalensis – B. souliei – B. spinescens – B. tournefortii – B. trichocarpa – B. tyrrhena – B. villosa Abessiinsk Senep (Brassica carinata) Brün Senep (Brassica juncea) Suart Senep (Brassica nigra) Raps (Brassica napus) Onerslach: Steegrööw, Güül rööw?, Kualrööw ? Böderrööw ? (Brassica napus rapifera) Rööwsiad, Kualrööwen ? (Brassica rapa) Onerslacher: Sjiinakual, Meirööw, Rööwstaal Kual (slach) (Brassica oleracea) Onerslacher: Bluumenkual, Hoodkual, Ruusenkual, Kualroobe, Brokoli, Greenkual Commonskategorii: Kualplaanten – Saamlang faan bilen of filmer


Wat menst dü? Kualplaanten (Brassica) Kual (slach) (Brassica oleracea)