A Bokfink, (mo.) bäkjfink (Fringilla coelebs) as en sjongfögel ütj at finkenfamile (Fringillidae). F. c. africana – F. c. alexandrovi – F. c. balearica – F. c. canariensis – F. c. caucasica – F. c. coelebs – F. c. gengleri – F. c. harterti – F. c. maderensis – F. c. moreletti – F. c. ombriosa – F. c. palmae – F. c. sarda – F. c. schiebeli – F. c. solomkoi – F. c. spodiogenys – F. c. syriaca – F. c. transcaspia – F. c. tyrrhenica Bokfink, at wiiftje. Aier faan Fringilla coelebs Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Bokfinken Wikispecies hää en artiikel tu: Bokfinken


Di Teenkstairen ön Hörnem üp Söl staan ön di Listi fan di Teenkstairen ön Sleeswig-Holstiin söner Lübeck. Di List ken bi't Lönsamt fuar Teenkstairen biluket uur. Lönsamt fuar Teenkstairen ön Sleeswig-Holstiin Di Listi fan't Lönsamt (2007)


Di Teenkstairen ön List üp Söl staan ön di Listi fan di Teenkstairen ön Sleeswig-Holstiin söner Lübeck. Di Listi ken bi't Lönsamt fuar Teenkstairen biluket uur. Lönsamt fuar Teenkstairen ön Sleeswig-Holstiin Di Listi fan't Lönsamt (2007) Di Skelter sen me frinjelk Forloof fan di "Nordwacht" maaket uuren, wat diar üppaset.


Di Teenkstairen ön Tinem üp Söl staan ön di Listi fan di Teenkstairen ön di Gimiindi Söl. Luki uk öner Teenkstairen (Gimiindi Söl). Di List es önern ön des Sir tö finj. Lönsamt fuar Teenkstairen ön Sleeswig-Holstiin Di Listi fan't Lönsamt (2007)


Bonn as en krisfri stää önj dåt tjüsch bundeslönj Nordrhin-Weestfåålen, önj di Köln Regiiringsdistrikt. Jü stää heet 329.673 inboogere (2019). Twasche 1949 än 1990 wus Bonn jü hoodstää foon Weest-Tjüschlönj. Germany: Nordrhein-Westfalen, citypopulation.de


Boor unti Borium as en keemisch elemänt ma sümbool B än atoomnumer 5. Dåt as en suurt metaloid. Boorferbininge wjarn ål önj dåt åler bekånd. Di noome kamt foon dåt arabisch Buraq for booraks, en minerool dåt dåt wichtiest ärts for e boorgewuning as. booraks as en boråt, en sålt foon boorsör. Dåt elemänt as deerüt ai sü iinjfåch fritumåågen, ouerdåt deerfor starke reduktoore nösi san, ås magnesium unti aluminium. Dåt elemänt wörd deeram jarst 1808 foon Sir Humphry Davy, Louis Gay-Lussac än Louis Jacques Thénard deerståld. Aw jüdeer wise wårt dåt boor ouers mjuksi mååged döör dåt metal. Döör ütenouderhåålen foon flüchtie halogenide koon dåt elemänt ouers ma lait mjuks deerståld wårde. Boorsör wårt foole önjwånd önj e täkstiiilindustrii. Boorsilikåtglääse san tächnisch ordi wichti. Önj iiljwärk jeeft deertufäiging foon dåt elemänt önj amorf form en smuk gräin blai. Boorferbininge wårde unersoocht än önjwånd önj en briidj späktrum foon biokeemische såågen, ås sukerdöörlätjende mämbrååne, sänsoore for koolehüdrååte, bekämping foon artriitis än önj e neutrooneterapii. 10B heet en grute werkingstwassnaas for neutroonefångst än wårt deeram uk önj e atoomindustrii önjwånd. Boraane san wälj forsloin ås rakeeteiiljinge, ouerdåt bai dåt ferbrånen deerfoon en grut mase enärgii fri wårt. Boor as wider önj


Di Teenkstairen ön Weesterlön üp Söl staan ön di Listi fan di Teenkstairen ön di Gimiindi Söl. Luki uk öner Teenkstairen (Gimiindi Söl). Di Listi es önern ön des Sir tö finj. Di Marinesiedlung es wan't Militeer becht uuren. Dit wiar fan di 30er bit hentö di 50er Jaaren, en di Uuningen wiar fuar di Aarberers bi't Militeer. Wan di Bundsweer fan Söl wechging, heer dat KLM (Kommunales Liegenschaftsmanagement) di Hüsen aurnemen, dat di Uuningen förter tö Sölringer önberen uur kür. Di Hüüsinger sen langsen en bet senerk wesen. Nü ken di sa gau uk ek ofreten uur, aurdat di öner Teenkstairensjuts staan. Lönsamt fuar Teenkstairen ön Sleeswig-Holstiin Di Listi fan't Lönsamt (2007)


At Naachtigal, (mo.) nåchtigal (Luscinia megarhynchos) as en Sjongfögel (Passeriformes) uun't Fleegensnaperfamile (Muscicapidae). So sjongt at Naachtigal.?/i Aier faan Luscinia megarhynchos Commonskategorii: Naachtigalen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Naachtigalen


A Borfink, (mo.) burfink, burfänk, krüsneeb (Loxia curvirostra) as en sjongfögel uun't finkenfamile (Fringillidae). Borfink, en wiiftje. Aier faan Loxia curvirostra Loxia curvirostra Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Borfinken Wikispecies hää en artiikel tu: Borfinken


Bottrop as en krisfri stää önj dåt tjüsch bundeslönj Nordrhin-Weestfåålen, önj di Münster Regiiringsdistrikt. Jü stää heet 117.565 inboogere (2019). Germany: Nordrhein-Westfalen, citypopulation.de


Atlantis as en mytisch ailönjkontinänt, beschraawen foon di filosoof Platon (427 bit 347 f. Chr.) önj sin årben 'Timaios' än 'Kritias'. Dåt lönj schölj önj en grut natuurnatörkatasproofe unergungen wään. Eefter naie geofüsiikalische unersäkinge foon e atlantikboom as klåår wörden, dåt sunt jü histoori foon da manschne, sü en kontinänt önj e atlantik ai bestoon heet. Uk for oudere plåtse, tum biispel Zypern unti Syrien, jeeft et nån waasenschapelik bewis. Jürgen Spanuth


Boy-Peter Möller es Skuulmaister üp Söl' wesen. Hi heer masi fuar di Söl'ring Rochtskriiwing dön. Dit "Söl'ring Uuurterbok" es fan höm en di miist Lir, wat Söl'ring skriiv wel, aarberi me des Bok. Boy-Peter Möller heer höm di Mait maaket, üttöfinjen en āptöskriiwen, fan hok Uurter ön üđer Spraaken di söl'ring Uurter kemen sen. Sin Uurterbok es bi di Söl'ring Foriining tö fo. Boy Peter Möller ön di Daatenbank fan't Nuurdfriisk Instituut Wikisource: Somernacht


At Bralan (Bucephala clangula) as en fögel ütj at Anenfamile (Anatidae). Aier faan Bucephala clangula - MHNT Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Bralanen Wikispecies hää en artiikel tu: Bralanen


Brandenborj as en bundeslönj foon Tjüschlönj. Et bundeslönj läit önjt ååsten foont lönj. Et heet 2.511.917 manschne (2018). E hoodstää foont bundeslönj as Potsdam. Da tiin grutste stääse önjt lönj san: Et lönj heet 4 krisfri stääse än 14 lönjkrise: Statistikamt faan't lun Brandenburg Arbeitslosenquoten im Mai 2018 – Länder und Kreise. Uun: statistik.arbeitsagentur.de. Statistik der Bundesagentur für Arbeit, ufrepen de 30. Mei 2018. www.destatis.de Skilen üüb a stant faan a 31. Detsember 2013. Germany: Administrative Division, citypopulation.de Germany: Brandenburg, citypopulation.de Brandenburg: State in Germany, citypopulation.de Brandenburg: State in Germany, citypopulation.de


Bratislava (aw Ungarisch: Pozsony, aw Tjüsch: Pressburg unti Preßburg) as en stää önj e Regjoon Bratislava önj as jü hoodstää foon jü Slowakäi. Deer booge 432.864 manschne (2018). Dåt gebiit foon Bratislava as 367,58 km². Jü inboogertächte as 1.167 manschne pro km². Jü pustliidjtål as 8XX XXX, di forwoolnumer as 421-2 än dåt kfz-kåntiiken as BA. Slovakia: Regions and Major Cities, citypopulation.de


p4 Di Ialtürn Oomram leit uun't süüdwaasten faan't eilun Oomram an hiart tu't gemeen Neebel. Hi hiart tu a seenksteeden faan Neebel. Uun a somer könst dü ap efter boowen trääpe an fein auer't lun luke. Üüb en ual postkoord noch saner strimler Erich Pörksen: Die Wahrzeichen der Insel Amrum. Breklumer Verlag 1987, ISBN 3-7793-1119-4. Reinhard Scheiblich: Leuchttürme an deutschen Küsten. Delius Klasing Verlag 2003, ISBN 3-7688-0920-X. Reinhard Scheiblich, Hans Helge Staack: Leuchttürme Lexikon. Ellert & Richter Verlag 2001, ISBN 3-8319-0038-8. Bernt Hoffmann, Nikolaus Schmidt: Die schönsten Leuchttürme Deutschlands. Heel Verlag 2003, ISBN 3-89880-221-3. Uwe Schnall: Leuchttürme an deutschen Küsten. Ellert & Richter Verlag 1999, ISBN 3-89234-521-X. Commonskategorii: Ialtürn Oomram – Saamlang faan bilen of filmer Fresnel-lins leuchtturm-atlas.de


Gratdün as en 27 m huuch dün an uk en regiuun uun a gemeen Neebel Trinj am Gratdün stun en hunfol hüsang bi a Tanenwai, an boowenüüb stäänt a Ialtürn Oomram. 54.6311666666678.3545833333333Koordinaaten: 54° 37′ 52,2″ N, 8° 21′ 16,5″ O


At Fresnel-Lins [fʀɛˈnɛl-] as am 1822 faan di fransöösk füüsiker Augustin Jean Fresnel erfünjen wurden an iarst bluas för ialtürner brükt wurden. Troch det bauoort küd föl materiool iinspaaret wurd. Lins faan en bääftlaacht faan en auto. Lins faan a ialtürn Breemerhuuwen. Lamp an dreilins faan a Ialtürn Oomram. Commonskategorii: Fresnel-Lins – Saamlang faan bilen of filmer Lins (Optik)


Sint Maarten as sant a 10. Oktuuber 2010 ian faan sjauer lunen uun't Könangrik faan a Neederlunen. Hat leit üüb a süüder ääg faan't eilun St. Martin uun a Kariibik. Di nuurder ääg het Saint-Martin an hiart tu Frankrik. Philipsburg (hoodstääd) mä 1.228 iinwenern Lower Prince's Quarter mä 8.123 iinwenern Dutch Cul de Sac mä 7.880 iinwenern Koolbaai mä 6.046 iinwenern Upper Prince's Quarter mä 4.020 iinwenern Little Bay (Fort Amsterdam) mä 2.176 iinwenern Simpson Bay mä 736 iinwenern Lowlands mä 232 iinwenern Koolbai Airbus A340 faan a Air France lunagt St. Martin Commonskategorii: Sint Maarten – Saamlang faan bilen of filmer 18.031944444444-63.067777777778Koordinaaten: 18° 2′ N, 63° 4′ W


Braunschweig as en krisfri stää önj dåt tjüsch bundeslönj Naarersaksen. Jü stää heet 248.561 inboogere (2020). Germany: States and Major Cities, citypopulation.de


Curaçao (Papiamentu: Kòrsou) as mä 444 km² det gratst faan jo eilunen, diar iartidjs tu a Neederluns Antilen uun a Kariibik hiard. Tuup mä Bonaire an Aruuba föör a süüd-ameerikoonsk küst het detdiar skööl uk ABC-eilunen. Sant a 10. Oktuuber 2010 as Curacao en autonoom lun uun't Könangrik faan a Neederlunen. Vurnon Anita, Futbaalspeler Frank M. Arion (Frank Efraim Martinus), Skriiwer Izaline Calister, Sjongster Diangelo Cicilia, Gitarspeler Randal Corsen, Jazzpianist an Komponist Daisy Dee, Sjongster Nydia Ecury, Skriiwer Kizzy, Sjongster an Spelster uun Ameerikoo Andruw Jones, Baseball-speler Tania Kross, Mezzosopran-sjongster Pierre Lauffer, Skriiwer Guillermo Marchena, Slachtjüüger an Sjongster Robby Müller, Kameramaan Wim Statius Muller, Pianist an Komponist Jan Gerard Palm (1831–1906), Komponist Orlando Smeekes, Futbaalspeler Martin Verdonk, Jazz-musiiker Roelly Winklaar, Bodybuilder, waner faan New York Pro 2010 Commonskategorii: Curaçao – Saamlang faan bilen of filmer Wikimedia Atlas: Curacao – Geograafisk an histoorisk koorden Statistisk Loonsamt 12.186111111111-68.989444444444Koordinaaten: 12° 11′ N, 68° 59′ W


Aruuba as tuup mä Bonaire an Curacao ian faan a trii ABC-eilunen föör a nuurdküst faan Süüd-Ameerikoo an hiart tu a Letj Antilen uun a Kariibik. Tuup mä Curacao, Sint Maarten an a Neederlunen hiart Aruuba tu't Könangrik faan a Neederlunen. Aruuba hää 8 regiuunen: CIA World Factbook: Aruba 07/2011 (ingelsk) Aruba: Division, citypopulation.de Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Aruuba Wikimedia Atlas: Aruuba – Geograafisk an histoorisk koorden 12.505833333333-69.971388888889Koordinaaten: 12° 30′ N, 69° 58′ W


Vorlage:Infobox Insel/Wartung/Höhe fehlt Bonaire as ian faan a ABC-eilunen uun a Kariibik an hiart tu a Eilunen oner a winj. Bit 2010 wiar't en dial faan a Neederluns Antilen, daalang as't tuup mä jo tau ööder BES-eilunen Sint Eustatius an Saaba en "aparte gemeen" faan a Neederlunen. Kralendijk (Koralendik) mä 12.531 iinwenern (Stant 25. April 2007) Playa (Maden) mä 1.963 iinwenern Tera Kora mä 1.610 iinwenern Nikiboko mä 2.633 iinwenern Antriol mä 3.947 iinwenern Nort Salinja mä 2.378 iinwenern Rincon mä 1.788 iinwenern Commonskategorii: Bonaire – Saamlang faan bilen of filmer


Dr. Alastair Walker (* 1949) as en wedenskapsmaan för a fresk filologii. Hi as bäären uun't Ferianagt Könangrik an hää bi't CAU uun Kiel werket. B.A. (Hons), German and Linguistics, University of Reading, England M.Phil., German, University of Reading, England Dr. phil., Friesisch, Deutsch und Allgemeine Sprachwissenschaft, Universität Kiel mä Sjölin, B. an Wilts, O.: Frasch Uurdebök, Friesisches Wörterbuch. Neumünster 1988, 276 S. mä Petersen, A., Sjölin, B. an Wilts, O.: Freesk Uurdebuk, Friesisches Wörterbuch. Neumünster 1994, 381 S. Fering-Öömrang Wurdenbuk. Wörterbuch der friesischen Mundart von Föhr und Amrum. Herausgegeben von der Nordfriesischen Wörterbuchstelle der Christian-Albrechts-Universität Kiel. Neumünster 2002, 712 S. Die nordfriesische Mundart der Bökingharde. Zu einer strukturell-dialektologischen Definition der Begriffe 'Haupt-', 'Unter-' und 'Dorfmundart'. Zeitschrift für Dialektologie und Linguistik, Beihefte 33, Wiesbaden 1980, 382 S. Die nordfriesischen Mundarten der Mittel- und Nordergoesharde. Kiel 2005 (= Estrikken/ Ålstråke 78), 225 + IV S. mä Martinen, H.: The North Frisian language in primary education in North Frisia, Federal Republic of Germany. Fryske Akademy/EMU-projekt 18/19, Ljouwert/Leeuwarden 1988, 26 S. North Frisian. The North Frisian language in education in Germany. Mercator Education, Ljouwert 1997, 22 S. North Frisian. The North Frisian language in education in Germany. 2nd edition [hialandaal auerwerket]. Mercator Education,


Sint Eustatius (sjiisk uk: St. Eustaz) as ian faan a trii BES-eilunen uun a Kariibik. Tuup mä Bonaire an Saaba as Sint Eustatius en "aparte gemeen" faan a Neederlunen. Commonskategorii: Sint Eustatius – Saamlang faan bilen of filmer


Wat menst Dü? Bremen En bundeslönj. En stää. Bremer- Bremerhuuwen


Saaba as det letjst eilun faan a Neederluns Antilen an hiart sant a 10. Oktuuber 2010 üs ian faan trii BES-eilunen tu a "aparte gemeenen" faan a Neederlunen uun a Kariibik. f1 Koord mä aal a koordinaaten: OSM Commonskategorii: Saaba – Saamlang faan bilen of filmer


A Neederluns Antilen wiar en skööl faan sääks eilunen uun a Kariibik an hiard tu't Könangrik faan a Neederlunen. Sant a 10. Oktuuber 2010 san Curaçao, Sint Maarten an Aruuba (al sant 1986) autonoom stooten uun't Könangrik faan a Neederlunen. A eilunen Bonaire, Saaba an Sint Eustatius (BES-eilunen) san "aparte gemeenen" faan a Neederlunen. Commonskategorii: Neederluns Antilen – Saamlang faan bilen of filmer Wikimedia Atlas: Neederluns Antilen – Geograafisk an histoorisk koorden


Bremen as en bundeslönj foon Tjüschlönj. Et jaft bloots tou stääse önjt bundeslönj: Bremen Bremerhuuwen Statistikamt faan't lun Bremen Arbeitslosenquoten im Mai 2018 – Länder und Kreise. Uun: statistik.arbeitsagentur.de. Statistik der Bundesagentur für Arbeit, ufrepen de 30. Mei 2018. www.destatis.de Skilen üüb a stant faan a 31. Detsember 2013.


ABC-Eilunen as en betiaknang för jo trii eilunen Aruuba, Bonaire an Curaçao föör't nuurdküst faan Süüd-Ameerikoo. Aruuba an Curaçao san autonoom lunen uun't Könangrik faan a Neederlunen, Bonaire as oober en "BES-eilun" an sodenang en "aparte gemeen" faan a Neederlunen. Bit tu a 10. Oktuuber 2010 wiar Bonaire an Curacao dial faan a Neederluns Antilen, Aruuba as al sant 1986 en autonoom lun. Papiamento


ünbekäänd dootem Könang Abel


At 13. juarhunert begant mä't juar 1201 an häält mä't juar 1300 ap.


ünbekäänd dootem : St. Clemens sark üüb Oomram baud.


29.Jüüne † Könang Abel (* 1218)


Bremen as en stää önj dåt tjüsch bundeslönj Bremen. Jü stää heet 566.573 inboogere (2020). Germany: States and Major Cities, citypopulation.de


At 14. juarhunert begant mä't juar 1301 an häält mä't juar 1400 ap. A iarst huuchoonker wurd baud, am ütj iisen det huuchwäärdager stial tu maagin.


At 15. juarhunert begant mä't juar 1401 an häält mä't juar 1500 ap.


At 16. juarhunert begant mä't juar 1501 an häält mä't juar 1600 ap.


At 17. juarhunert begant mä't juar 1601 an häält mä't juar 1700 ap.


At Naachtswaalk, (mo.) nåchtswulken, (wi.) hüsegüüger (Caprimulgus europaeus) as en fögelslach uun't famile faan a Naachtswaalken (Caprimulgidae). Naachtswaalk Aier faan Caprimulgus europaeus Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Naachtswaalken Wikispecies hää en artiikel tu: Naachtswaalken


Bremerhuuwen as en stää önj dåt tjüsch bundeslönj Bremen. Jü stää heet 113.557 inboogere (2020). Germany: States and Major Cities, citypopulation.de


At 18. juarhunert begant mä't juar 1701 an häält mä't juar 1800 ap.


At 19. juarhunert begant mä't juar 1801 an häält mä't juar 1900 ap. Hebreewsk woort weder mamenspriak. At industriiwerk komt ap.


At 20. juarhunert begant mä't juar 1901 an häält mä't juar 2000 ap. Mä det juar 2000 häält uk det 2. juardüüsen ap.


At 21. juarhunert begant mä't juar 2001 an häält mä't juar 2100 ap. Mä det juar 2001 begant uk det 3. juardüüsen.


At 22. juarhunert begant mä't juar 2101 an häält mä't juar 2200 ap.


Dåt Bretoonisch (Brezhoneg) as en ailönj-keltischen spräke, wat önjtiinj jü klasifikasjoon duch aw e fååstewål snåked wårt, önj e Bretanje. Dideere spräke ståmt ålsü ai foont Gallisch ouf, ouers as iir önjtstönjen üt da Brytoonische spräke, forålem üt dåt Kornisch. Lääder kömen da Bretoone eefter e Fååstewål ( 4. bit 7. iirhunert) än deerbai hääwe's harn spräke mabroocht. Ouers jütid wörd et Gallisch nuch heer än deer snååked, deer köö dåt Bretoonisch uk nuch hu eelemänte ouernümen hääwe. Önj e Bretanje wårt uk nuch Gallo snååked, wat en latjen roomanischen spräke as, äiwen as dåt Frånsch. Dåt Bretoonische wus e spräke foon dåt huuge följk bit dåt 12. iirhunert. Deereefter ouernüm di oodel dåt Frånsch ås standardspräke, wat mör onjsiien häi. Ås schraawen spräke wörd önj e Bretanje, wat bit önjt 16. iirhunert åltens ünoufhängi wus, Latinsch brüked, ouers sunt dåt 15. iirhunert ouerwün heer uk dåt Fransche. Dåt Bretoonische wårt diling nuch foon süwat 300.000 bit 500.000 manschne snååked än ferstiinjen, foole maner ås da 1.300.000 manschne, wat dåt nuch önjt iir 1930 köön. Amt iir 1900 kånd nuch mååst arke Bretoone di spräke än bål di haleft foon da inboogere snååkden dåt uk däilik. Ouerdåt di spräke diligendäis


At 12. juarhunert begant mä't juar 1101 an häält mä't juar 1200 ap.


05. önj e Uursmoune/Marts: Anton Heimreich, preester än schriwer foon di Nordfriesische Chronik († 1685) 17. Mai: Joan Pau Pujol, katalaans komponist (* 1570)


06. Febrewoore: Jaakob II. wurd köning faan Ingelun, Skotlun an Irlun. 05. Marts: Georg Friedrich Händel, tjiisk komponist († 1759) 31. Maarts: Johann Sebastian Bach, tjiisk komponist († 1750) 06. Febrewoore: Kaarl II., köning faan Ingelun, Skotlun an Irlun, 1660-1685 (* 1630) Ünbekäänd Dootem Anton Heimreich, preester än schriwster (* 1626)


1698 wiar det aacht-an-neegentigst juar faan det 17. juarhunert. 03.September: Erik Pontoppidan, deensk-noorsk skriiwer († 1764)


1707 wiar det sööwenst juar faan det 18. juarhunert. At juar begand mä’n Saninj uun de Gregoriaans kalender. 01. Mei: Ingelun an Skotlun ferianigt an wurd det Ferianigt Köningrik. 23. Mei: Carl von Linné, sweedsk natüürwedenskapsmaan († 1778)


1708 wiar det aachst juar faan det 18. juarhunert. At juar begand mä’n Söndai uun de Gregoriaans kalender. 17.(19.?) Jüüle: Hark Olufs, öömrang siamaan († 1754)


1735 wiar det fiiw-an-dörtigst juar faan det 18. juarhunert. At juar begand mä’n Saninj uun de Gregoriaans kalender. 12. Mei: Johan Ludvig Holstein wurd stootsminister faan Denemark. 23. Oktuuber: Hans Momsen, büür, matemaatiker an astronoom († 1811)


1754 wiar det fjauer-an-föftigst juar faan det 18. juarhunert. 02. Febrewoore: Charles-Maurice de Talleyrand-Périgord, fraansöösk stootsmaan an diplomaat († 1838) 23. August: Ludwig XVI., köning faan Frankrik († 1793) 09. September: William Bligh, britisk siaofisiar an guwernöör faan New South Wales († 1817) 20. Septemberjul./1. Oktuuber: Paul I., hertooch faan Holstian-Gottorf an keiser faan Rüslun († 1801) 28. Janewoore: Ludvig Holberg, deens-noorsk dachter (* 1684) 13. Oktuuber: Hark Olufs, öömrang siamaan (* 1708) 13. Deetsember: Mahmud I., keiser faan det Osmaans Rik (* 1696)


A Brüüshöön, Waalsk Han, Henskahenk, (mo.) brüskrädjer, bruuskrädjer, (go.) bruushon (Calidris pugnax, iar Philomachus pugnax) as en fögel uun't Snepenfamile (Scolopacidae). Brüüshöön uun't wonterkleet. Aier faan Calidris pugnax pugnax - MHNT Calidris pugnax - MHNT Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Brüüshööner Wikispecies hää en artiikel tu: Brüüshööner


1756 wiar det seeks-an-föftigst juar faan det 18. juarhunert. 27. Janewoore: Wolfgang Amadeus Mozart, kompoonist üt Ååstenrik († 1791)


1764 wiar det fjauer-an-söstigst juar faan det 18. juarhunert. At juar begand mä’n Söndai uun de Gregoriaans kalender. 05. September: Henriette Herz, skriiwer († 1847) 20. Detsember: Erik Pontoppidan, däänsk teoloog, histooriker an skriiwer (* 1698)


1770 wiar det sööwentigst juar faan det 18. juarhunert. At juar begand mä’n Mundai uun de Gregoriaans kalender. Aanj faan't barok (konstfurem) 20. April: James Cook siig a eeg faan New South Wales. 13. September: Johann Friedrich Struensee wurd stootsminister faan Denemark. 14. September: Uun Denemark wurd troch a minister Johann Friedrich Struensee det ünbeskrenket pressfreihaid iinfeerd. 20. Marts: Friedrich Hölderlin, tjiisk dachter († 1843) 07. April: William Wordsworth, britisk dachter († 1850) 17. Detsember (krasnet): Ludwig van Beethoven, tjüsch kompoonist († 1827)


1774 wiar det fjauer-an-sööwentigst juar faan det 18. juarhunert. At juar begand mä’n Saninj uun de Gregoriaans kalender. 21. Janewoore: Abdülhamid I. wurd sultaan faan det Osmaans Rik. 16. Marts: Matthew Flinders 07.Mei: Francis Beaufort, ingelsken hüdrograaf


1778 wiar det aacht-an-sööwentigst juar faan det 18. juarhunert. At juar begand mä’n Tüürsdai uun de Gregoriaans kalender. 08. Marts: Jean Henri Desmercières, oktroj an dikbager uun Nuurdfresklun (* 1687) 30. Mei: Voltaire, fraansöösk skriiwer an filosoof (* 1694) 02. Jüüle: Jean-Jacques Rousseau, fraansöösk skriiwer an filosoof (* 1712) 10. Janewoore: Carl von Linné, sweedsk natüürwedenskapsmaan (* 1707)


1787 wiar det sööwen-an-tachentigst juar faan det 18. juarhunert. At juar begand mä’n Mundai uun de Gregoriaans kalender. 11. Janewoore: Wilhelm Herschel foon dön Uranus muuner Oberon an Titania. 01. Jüüle: Folksteeling uun Denemark. 29. Oktuuber: Wolfgang Amadeus Mozart sin ooper Don Giovanni hed premieer uun Prag. 07. Detsember: Delaware woort dial faan a Ferianagt Stooten. 12. Detsember: Pennsylvania woort dial faan a Ferianagt Stooten. 18. Detsember: New Jersey woort dial faan a Ferianagt Stooten. 24. Janewoore: Christian Ludwig Brehm, sjiisk prääster an ornitoloog († 1864) 07. Febrewoore: Oluf Braren, fering konstmooler († 1839) 22. Nofember: Rasmus Rask, deensk indogermanist († 1832) 10. Detsember: Bende Bendsen, spräkemoon än priwootliirer († 1875) 05. Deetsember: Sven Lagerbring, sweeds histooriker (* 1707) 09. Deetsember: Bernhard Joachim Hagen, tjiisk Komponist (* 1720) 18. Deetsember: Johann Jakob Dusch, tjiisk dachter (* 1725)


1791 wiar det ian-an-neegentigst juar faan det 18. juarhunert. At juar begand mä’n Saninj uun de Gregoriaans kalender. 09. September: Washington, D.C. wurd grünjlaanjen. 25. Mei: Keiser Minh Mạng faan Wjetnam († 1841) 22. f. d. Hārefstmuun: Michael Faraday, engelsk Eksperimentālfüüsiker († 1867) 01. Oktuuber: Sergej Aksakow, rüs skriiwer († 1859) 05. Detsember: Wolfgang Amadeus Mozart, kompoonist üt Ååstenrik (* 1756)


1792 wiar det tau-an-neegentigst juar faan det 18. juarhunert. At juar begand mä’n Söndai uun de Gregoriaans kalender. 22. September: Frankrik wurd en republiik. 26.Jüüne: Christian Albrecht Jensen, däänsken mooler († 1870)


1798 wiar det aacht-an-neegentigst juar faan det 18. juarhunert. At juar begand mä'n Mundai uun de Gregoriaans kalender. 24. Jüüle: Napoleon naam Kairo. 14. Janewoore: Johan Rudolf Thorbecke, liberaal holuns poliitiker an stootsteoreetiker († 1872) 29. Jüüne: Giacomo Leopardi, italjeens dachter († 1837) 28. August: Harro Harring, rewolutjuneer, dachter an mooler († 1870) 12. Oktuuber: Peter I., keiser faan Brasiilien († 1834) 11. Janewoore: Erekle II., köning faan Kachetien an Kartlien-Kachetien (* 1720) 12. Febrewoore: Stanisław II. August, letst köning faan Poolen (* 1732)


(fe.) 2011 wiar det elwenst juar faan at 21. juarhunert. At juar begand mä’n Saninj. (mo.) 2011 wus dåt alwt iir foon dåt 21. iirhunert. Et iir beganed ma’n Saneene. (sö.) 2011 wiar dit elefst fan dit 21. Jaarhön’ert. Dit Jaar bigent me en Seninj. 11. Maarts : Uun Fukushima (Japan) gung atoomstruum-uunlagen efter en onerweeder-eerdbeewrin an en tsunami uunstaken an ferstruale det lun radioaktiif. Uun a somer san föl minsken faan't EHEC-bakteerium kraank wurden. 09. Jüüle : A Süüdsudaan woort suwereen. 3. Oktuuber: Helle Thorning-Schmidt wurd premierminister faan Denemark. 12. August: Adeline Petersen, frisistin (* 1949) 03. Deetsember: Hans Hoeg, spriakpleeger (* 2017) 17. Deetsember: Cesária Évora, kapwerdisk sjongster (* 1941) 15. Janewoore : Wikipedia woort 10 juar ual. 17. Janewoore : Nordfriisk Wikipedia woort näämd üüb tagesschau.de 19. Janewoore : Ein Friese mit eigener Marke (Nordsee Zeitung) 09. Maarts: Theno feert en nei teooterstak ap (Amrum News) April: At Nordfriisk Instituut lööwet at nei prisapgoow faan a Tams Jörgensen Fonds ütj. 04. Mei: Jenny Jürgensen as nei vize-presidentin bi a JEV sh:z-beracht Mei: A Friisk Foriining feert faan a 4. bit 10. Jüüle 2011 weder en spriakrais för jong lidj troch. Jüüne: At tjiisk-fering wurdenbuk as ütjkimen. 12.


Brēderep (Dütsk: Braderup) es en Terp wat twesken Kaamp en Munkmeesk üp di Uastersiir fan Söl liit. Die Gemeende jert töhop me Woningstair, wat weesten fan Brēderep liit. Biiring sen da di Gimiindi Woningstair-Brēderep Dit Terp heer masi Probleeme me Wainern, wat fan Woningstair en Kaamp döörköör. Diartö kum swaari Wainer fan en Betonwerk en en Kiiskuul ön Munkmeesk. Brēdereps Lönskep es bikeent fuar dit Wit Klef en di Hiir, wat ombi en halev Kilomeeter brēr es en bit hentö Kaamp giar (Ombi 2 km). Ön Brēderep es en rocht gurt Biohof me en litj Koophüs diarbi, wat höm "Körnerladen" nēmt. Üp dit salev Lön es uk dit Natuurzentrum itüüs. Fan diar es ön di Soowentiger en Tachentiger Jaaren politisch en Masi maaket uuren, hurfan di Sölringer deling jit gur haa. Ön Brēderep staant jit hok ual Hüüsing, man di miist diarfan sen forkoopet en stuun di leengst Tir fan't Jaar lerig. Üđer Tērper üp Söl


(fe.) 2007 wiar det sööwenst juar faan at 21. juarhunert. At juar begand mä’n Mundai. (mo.) 2007 wus dåt soowent iir foon dåt 21. iirhunert. Et iir beganed ma’n Moundi. (sö.) 2007 wiar dit soowenst Jaar fan dit 21. Jaarhön’ert. Dit Jaar bigent me en Mondai. (hf.) 2007 waos dat säämt iir foon dat 21. iirhonert. Et iir begaant mä en Mööndii. 27. Jüüne: Gordon Brown wurd premierminister faan dön Ferianigt Köningrik. 15. Mei † Theo Griep 30. Jüüle: Ingmar Bergman, sweedsk filmkonstler (* 1918) 06. August † Gesina Lechte-Siemer 21. September † Brunhilde Hagge


(fe.) 2001 wiar det iarst juar faan at 21. juarhunert. At juar begand mä’n Mundai. (mo.) 2001 wus dåt jarst iir foon dåt 21. iirhunert. Et iir beganed ma’n Moundi. (sö.) 2001 wiar dit jest Jaar fan dit 21. Jaarhön’ert. Dit Jaar bigent me en Mondai. (hf.) 2001 waos dat iirst iir foon dat 21. iirhonert. Et iir begaant mä en Mööndii. (go.) (Hoolmer) 2001 wås dat eerst jeer foon dat 21. jeerhunert. Dat jeer begäned mä en Moondi. 15. Janewoore: Wikipedia woort iinracht. 11. September: Nine-Eleven 8. Oktuuber: Arnold Rüütel wurd president faan Eestlun. 27. Nofember: Anders Fogh Rasmussen wurd premierminister faan Denemark. 31. Detsember : At D-Mark woort faan a Euro ufliaset. 27. Janewoore: Marie José faan Belgien, letst köningin faan Itaalien (* 1906) 18. Febrewoore: Balthus, fraansöösk konstmooler (* 1908) 04. Marts: Jean René Bazaine, fraansöösk konstmooler (* 1904) 15. Marts: Gaetano Cozzi, itaalieens histooriker (* 1922) 01. Jüüne: Köning Birendra faan Nepaal (* 1944) 27. Jüüne: Tove Jansson, fins skriiwer (* 1914) 29. Jüüle: Edward Gierek, poolsk poliitiker (* 1913) 03. Nofember: Ernst Gombrich, uasterriks-ingels konsthistooriker (* 1909)


1803 wiar det traad juar faan det 19. juarhunert. At juar begand mä’n Saninj uun de Gregoriaans kalender. 01. Marts: Ohio wurd de 17. stoot faan dön Ferianigt Stooten. Ünbekäänd Dootem Chicago wurd üüs Fort Dearborn grünjlaanjen. 25. Mei: Ralph Waldo Emerson, ameerikoons dachter an filosoof († 1882) 28. August: C. P. Hansen, Skuulmaister en Köster üp Söl († 1879) 04. Detsember: Knut Jungbohn Clement, öömrang skriiwer an wedenskapsmaan († 1873) 19. Janewoore: Marcus Herz, dochter an filosoof (* 1747) 07. April: Toussaint Louverture, uunfeerer faan det Haitisk Revolutschuun (* amanbi 1743) ünbekäänd dootem George Bass, ingels forsker (* 1771)


At 11. juarhunert begant mä't juar 1001 an häält mä't juar 1100 ap. Mä det juar 1001 begant uk det 2. juardüüsen.


1811 wiar det elwenst juar faan det 19. juarhunert. At juar begand mä’n Teisdai. 13. Febrewoore: Hamborig wurd dial faan det Fraansöösk Rik. 15. Mei: Paraguay woort suwereen. 05. Jüüle: Venezuela rept sin freihaid ütj. 30. Marts: Robert Wilhelm Bunsen, tjiisk cheemiker († 1899) 30. Mei: Karl von Richthofen, jurist († 1888) 18. Jüüle: William Makepeace Thackeray, ingels skriiwer († 1863) 22. Oktuuber: Franz Liszt, ungarisk klawiarspeler an komponist († 1886) 16. Deetsember: Thomas Romein, waastfresk architekt († 1881) 08. September: Peter Simon Pallas, sjiisk forsker (* 1741) 13. September: Hans Momsen (* 1735)


1814 wiar det fjauertanjst juar faan det 19. juarhunert. At juar begand mä’n Saninj uun de Gregoriaans kalender. 18. September: Eebenmaagin faan de Wiiner Kongres. 11. Nofember: Charles Hamilton wurd onerguwernöör faan Haliglun. 22. Ismoune/Janewoore: Eduard Zeller, teoloog än filosoof († 1908) 25. Febrewoorejul.: Taras Schewtschenko, ukrainisk dachter († 1861) 07.Nofember/Mistmoune: Johann Jannsen, frasch dächter († 1885) 19. Jüüle: Matthew Flinders, britisk nawigatoor (* 1774) 31. August: Arthur Phillip, iarsten Guvernöör faan New South Wales (* 1738)


1817 wiar det sööwentanjst juar faan det 19. juarhunert. At juar begand mä’n Weedensdai uun de Gregoriaans kalender. 10. Deetsember: Mississippi wurd de 20. stoot faan dön Ferianigt Stooten. Ünbekäänd Dootem Henry King wurd onerguwernöör faan Haliglun. 12. Jüüle: Henry David Thoreau, US-ameerikoons dachter an filosoof († 1862) 14. September: Theodor Storm, schriwster († 1888) 30. Nofember: Theodor Mommsen, nordfrasch liirer än profäsor († 1903) 27. Deetsember: Nikolos Barataschwili, georgisk skriiwer († 1845) 08. Marts: Anna Maria Lenngren, sweeds skriiwer (* 1754) 18. Jüüle: Jane Austen, britisk skriiwer (* 1775) 15. Oktuuber: Tadeusz Kościuszko, poolsk an ameerikoons generool (* 1746) 07. Deetsember: William Bligh, britisk siaofisiar an guwernöör (* 1754)


1820 wiar det twuntigst juar faan det 19. juarhunert. At juar begand mä’n Saninj. 29. Janewoore: George IV. wurd köning faan det Ferianigt Köningrik an Hannover. 14. Febrewoore: Minh Mạng wurd keiser faan Wjetnam. 15. Marts: Maine wurd de 23. stoot faan dön Ferianigt Stooten. 17. Janewoore: Anne Brontë, ingels skriiwer († 1849) 04. Nofember: Christian Johansen, skuulmääster an skriiwer († 1871) 29. Janewoore: Köning Georg III. faan det Ferianigt Köningrik an Hannover (* 1738) 03. Febrewoore: Keiser Gia Long faan Wjetnam (* 1762)


Budapest as jü hoodstää foon Ungarn. Deer booge 1.752.286 manschne (2019). E stää heet 23 distrikte: Hungary: Major Cities & Towns, citypopulation.de


1827 wiar det sööwen-an-twuntigst juar faan det 19. juarhunert. At juar begand mä’n Mundai. 05. Jüüne: Uun de greks stridj för suwereniteet moost det belaagert besaating üüb't Akropolis uun Atheen kapituliare. Osmaans saldooten besaat leederhen at steed. 06. Jüüle: Uun a ferdrach faan London beed a gratmeechten Gratbritanien, Frankrik an Rüslun hör fermadling bi't skeeben faan en suwereen Grekenlun uun. 27. September: Det Provinciaal Friesch Genootschap ter Beoefening van Friesche Geschied-, Oudheid- en Taalkunde wurd faan Franciscus Binkes, Hendrik Amersfoordt an Freerk Fontein grünjlaanjen. 20. Oktuuber: Uun a slacht faan Navarino hed skeeb faan det Ferianigt Köningrik, Frankrik an Rüslun jin Osmaans an Egüptisk skeeb wonen. 03. Janewoore: Michel Rodange, luksemburgisk dachter († 1876) 23. Deetsember: Wilhelm von Tegetthoff, vise-admiraal an komandant faan det uasterriks-ungarisk krichsmariine († 1871) 26. Marts: Ludwig van Beethoven, tjüsch kompoonist (* 1770) 12. August: William Blake, ingels skriiwer, dachter an konstmooler (* 1757) 10. Nofember: Hyltsje Hepkes van der Zee, waastfresk poliitiker (* 1754)


1834 wiar det fjauer-an-dörtigst juar faan det 19. juarhunert. At juar begand mä’n Weedensdai. 06. Marts: At steed faan York uun Kanada wurd Toronto amneemd. 10. Janewoore: Simon Reinhard Bohn, fering dachter († 1879) 06. Febrewoore: Ludwig Ingwer Nommensen, misjonåår foon da Bataker aw Sumatra († 1918) 16. Febrewoore: Ernst Haeckel, bioloog († 1919) 14. Febrewoore: Henriette Hirschfeld-Tiburtius, jerst Tērdochter ön Dütsklön, wat en Wüfhaur wiar († 1911) 24. September: Peter I., keiser faan Brasiilien (* 1798)


1839 wiar det njüügen-an-dörtigst juar faan det 19. juarhunert. At juar begand mä’n Teisdai. 02. Jüüle: Abdülmedschid I. wurd sultaan faan det Osmaans Rik. 03. Deetsember: Christian VIII. wurd köning faan Denemark. 19. Janewoore: Paul Cézanne, fraansöösk konstmooler († 1906) 20. April: Karl I., rumeens prins an köning († 1914) 18. Mei: Böle Bonken, skuulmääster († 1926) 08. Jüüle: John D. Rockefeller, US-amerikoons onernemer († 1937) 30. Oktuuber: Alfred Sisley, fraansöösk konstmooler († 1899) 22. Maarts: Oluf Braren, konstmooler faan Feer (* 1787) 03. Deetsember: Frederik VI., köning faan Denemark an (ap tu 1814) Noorweegen.


1844 wiar det fjauer-an-fiartigst juar faan det 19. juarhunert. At juar begand mä’n Mundai. 27. Febrewoore: At Dominikaans Republiik woort suwereen. 08. Marts: Oscar I. wurd köning faan Sweeden an Noorweegen. Ünbekäänd Dootem Georg Ludwig Balemann wurd bürgermääster faan Kiil. 30. Marts: Paul Verlaine, fraansöösk dachter († 1896) 03. Jüüne: Detlev von Liliencron, tjiisk dachter († 1909) 17. August: Menelik II., keiser faan Ethioopien († 1913) 15. Oktuuber: Friedrich Nietzsche, tjiisk filosoof († 1900) 22. of 23. Oktuuber: Sarah Bernhardt, fraansöösk teaaterspeler († 1923) 02. Nofember: Mehmed V., 35. sultaan faan det Osmaans Rik († 1918) 12. Marts: Karl XIV. Johan, köning faan Sweeden an Noorweegen (* 1763) 24. September: Karl Friedrich Kielmeyer, tjiisk meedisiiner, natüürforsker, cheemiker an teoretisk bioloog (* 1765)


1846 wiar det seeks-an-fiartigst juar faan det 19. juarhunert. At juar begand mä’n Tüürsdai uun de Gregoriaans kalender. 28. Deetsember: Iowa wurd de 29. stoot faan dön Ferianigt Stooten. P. A. Oelrichs skraft det buk Kleines Wörterbuch zur Erlernung der Helgolander Sprache 16. Jüüle: Friedrich Paulsen, nordfrasch filosoof än pädagooge († 1908) 25. September: Wladimir Köppen, rüs-tjiisk wedenskapsmaan, för sin süstem faan kliimaklasifikatschuun bekäänd († 1940)


1850 wiar det föftigst juar faan det 19. juarhunert. At juar begand mä’n Teisdai. 18. Marts: American Express wurd faan Henry Wells an William Fargo grünjlaanjen. 02. Jüüle: A Frees faan Berlin broocht de Sleeswich-Holstians Krich twesken de Tjiisk Bund an Denemark tu aanj. 09. September: California wurd de 31. stoot faan dön Ferianigt Stooten. 01. Oktuuber: Mä de University of Sydney Act wurd at Universiteet Sydney grünjlaanjen. 13.Janewoore: Hermann Möller, dånschen histoorischen linguist († 1923) 15. Janewoore: Mihai Eminescu, rumeens dachter († 1889) 07. Marts: Tomáš Garrigue Masaryk, grünjleier an iarst president faan't Tschechoslowakei († 1937) 10. Mei: Thomas Lipton, britisk hanelsmaan an skeper faan't teemarke „Lipton“ († 1931) 05. August: Guy de Maupassant, fraansöösk skriiwer an dachter († 1893) 13. Nofember: Robert Louis Stevenson, skots skriiwer († 1894) 20. Janewoore: Adam Oehlenschläger, deensk natschunooldachter faan't Romantiik (* 1779) 27. Febrewoore: Samuel Adams, US-amerikoons poliitiker (* 1805) 23 April: William Wordsworth, ingels dachter (* 1770) 02. Jüüle: Robert Peel, britisk stootsmaan an poliitiker (* 1788) 09. Jüüle: Zachary Taylor, US-amerikoons generool an 12. president faan de Ferianigt Stooten (* 1784) 18. August: Honoré de Balzac, fraansöösk skriiwer (* 1799) 26. August: Ludwig Philipp, Köning faan Frankrik (* 1773)


1852 wiar det tau-an-föftigst juar faan det 19. juarhunert. 17. Janewoore: De Süüdafrikoons Republiik (of Transvaal Republiik) wurd grünlaanjen. 02. Deetsember: President Charles-Louis-Napoleon Bonaparte leet ham üüs Napoleon III. tu a Keiser faan a Fransuusen krüüne. 12. Janewoore: Joseph Joffre, fransöösk generool, marschal faan Frankrik († 1931) 26. Janewoore: Pierre Savorgnan de Brazza, fraansöösk forsker faan Aafrika († 1905) 02. Febrewoore: Abdülhak Hâmit, türkisk dramaatiker an lyriker († 1937) 04. Marts: Kristján Jónsson, isluns premierminister († 1926) 25. Jüüne: Antonio Gaudi, spånsch arkitäkt († 1926) 03. August: Hans Andreas Carstensen, mooring dächter († 1917) 28. August: Ocke Nerong, fering dachter († 1909) 03. Nofember: Keiser Meiji faan Jaapaan († 1912) 25. Janewoore: Fabian Gottlieb von Bellingshausen, rüs siakeerer (* 1778) 04. Marts: Nikolai Gogolj, rüs skriiwer (* 1809) 14. September: Arthur Wellesley, 1. Duke of Wellington, britisk generool (* 1769) 27. Nofember: Ada Lovelace, britisk matemaatiker (* 1815)


1855 wiar det fiiw-an-föftigst juar faan det 19. juarhunert. At juar begand mä’n Mundai. 1.-2. Janewoore: A Neijuarsflud 1855 rachtet swaar uunstaken üüb dön Uastfresk Eilunen uun. 02. Marts: Aleksander II. wurd Keiser faan Ruslun. 09. September: A Briten an Fransuusen naam Sewastopol. ünbekäänd dootem Christian Johansen sin buk Arammud an Dögganhaid komt ütj. 13. Febrewoore: Paul Deschanel, fraansöösk poliitiker an president faan det Traad Republiik († 1922) 17. Febrewoore: Otto Liman von Sanders, tjiisk generool († 1929) 11. Maarts: Nis Albrecht Johannsen, hiimstounsdachter foon e Moore († 1935) 26. Jüüle: Ferdinand Tönnies, Sotsjoloog, en Ökonoom en en Filosoof († 1936) 14. Oktuuber: Gerhard Martens, matruus an konstmooler († 1946) 02. Deetsember: Ludwig Nissen, diamantehoonler än stifter foon dat Ludwig-Nissen-Hüs oun Hüsem († 1924) 02. Marts: Nikolaus I., Keiser faan Ruslun (* 1796) 06. Marts: Swen Hans Jensen, salring siamoon an bürgermääster foon Kil (* 1795) 31. Marts: Charlotte Brontë, britisk skriiwer (* 1816) 09. August: J. P. Hansen, salring skriiwer (* 1767) 11. Nofember: Søren Kierkegaard, deensk filosoof an teoloog (* 1813) 26. Nofember: Adam Mickiewicz, poolsk dachter (* 1798)


1856 wiar det sööwen-an-föftigst juar faan det 19. juarhunert. At juar begand mä’n Tüürsdai uun de Gregoriaans kalender. 01. Janewoore: At eestnisk bleed Postimees wurd grünjlaanjen. 04. Marts: James Buchanan wurd president faan dön Ferianigt Stooten. 07. Marts: Richard Pattinson wurd onerguwernöör faan Haliglun. 31. Deetsember: Victoria enskääsd hör för Ottawa üüs hoodsteed faan Kanada. 28. Janewoore: Christian Jensen, skuulmääster an regiunaalhistooriker († 1936) 22. Febrewoore: Robert Baden-Powell, britisk grünlaanjer faan’t stegelkfinjerbeweeging († 1941) 05. April: Alexander I., prins faan Bulgaarien († 1893) 18. April: Clarence Darrow, US-amerikoons afkoot († 1938) 15. September: William Howard Taft, US-amerikoons poliitiker, 27. president faan dön Ferianigt Stooten († 1930) 17. Oktuuber: Momme Andresen, tjüschen keemiker († 1951) 26. Nofember: Ferdinand de Saussure, sweitser spriikwedenskapsmaan († 1913) 21. Deetsember: Tjeerd Kuipers, waastfresk architekt († 1942) 05. Jüüle: Froukje Herbig, waastfresk skuulmääster an skriiwer (* 1781) 14. Oktuuber: Johan Christian Clausen Dahl, noorsk lunskapsmooler (* 1788) 28. Oktuuber: Louis-Eugène Cavaignac, fraansöösk premierminister faan det Naist Republiik (* 1802) 17. Detsember: Francis Beaufort, hüdrograaf faan a ingelsk admiraliteet (* 1774)


1862 wiar det tau-an-söstigst juar faan det 19. juarhunert. 31. Marts: Victor Hugo san romoon Les Misérables wurd ütjden. 25. April: Stridjkreeften oner Admiraal David Farragut naam New Orleans. 06. Jüüne: U.S. trupen naam Memphis. 22. September: Otto von Bismarck wurd minister-president faan Preussen. 31. Deetsember: Abraham Lincoln ontertiikent en gesets, dat West Virginia iin uun dön Ferianigt Stooten apnaam an Virginia iin uun tau dialen diald. ünbekäänd dootem Christian Johansen dää sin buken Die Nordfriesische Sprache an Beschreibung der Insel Amrum ütj. 23. Janewoore: David Hilbert, matemaatiker († 1943) 02. Apriljul. / 14 Aprilgreg.: Pjotr Stolypin, premier-minister faan Rüslun († 1911) 26. August: Theodor Siebs, tjüschen germanist († 1941) 22. Nofember: Otto Bremer, sjiisken germanist († 1936) 18. Janewoore: John Tyler, president faan dön Ferianigt Stooten (* 1790) 04. April: Harmen Sytstra, waastfresk skriiwer (* 1817) 24. Jüüle: Martin Van Buren, president faan dön Ferianigt Stooten (* 1782)


Bukarest as jü hoodstää foon Rumänien. Deer booge 1.883.425 manschne (2019). Sunt 1968 heet e stää 6 sektoore (sectoare): Sektoor 1 Sektoor 2 Sektoor 3 Sektoor 4 Sektoor 5 Sektoor 6 Jordaanien Amman önj Jordanien sunt 1999. Turkei Ankara önj e Türkäi. Grichenlun Athen önj Griikenlönj sunt 1993. Ferianagt Stooten Atlanta önj da Feriind Stoote sunt 1994. Palastina Autonomiegebiete Bethlehem önj Palästina sunt 1996. Sjiina Peking önj China sunt 2005. Ungarn Budapest önj Ungarn sunt 1997. Moldaawien Chișinău önj Moldawien. Romania: Counties and Major Cities, citypopulation.de


1864 wiar det fjauer-an-söstigst juar faan det 19. juarhunert. 01. Febrewoore: de Naist Sleeswich-Holstian Krich begand, üüs prüüsisk saldooten skreed auer a Eider. 10. Marts: Ludwig II. wurd köning faan Bayern. 02.-07. September: En armee faan dön Ferianigt Stooten naam Atlanta. 30. Oktuuber: de Naist Sleeswich-Holstian Krich kaam tu aanj. 31. Oktuuber: Nevada wurd de 36. stoot faan dön Ferianigt Stooten. 08. Nofember: Presidentskapswool uun dön Ferianigt Stooten: Abraham Lincoln wurd weler mä 55% faan a stemen tu a president weelet. 22. Febrewoore: Jákup Jakobsen, feeröisk spriikwedenskapsmaan († 1918) 11. Jüüne: Richard Strauss, tjiisk komponist an dirigent († 1949) 14 Jüüne: Alois Alzheimer, tjiisk dochter († 1915) 24. Nofember: Henri de Toulouse-Lautrec, fraansöösk konstmooler († 1901) 23.Jüüne: Christian Ludwig Brehm, sjiisk prääster an ornitoloog (* 1787)


1865 wiar det fiiw-an-söstigst juar faan det 19. juarhunert. 02. April: Trupen faan dön Ferianigt Stooten naam at hoodsteed faan dön Konföderiaret Stooten, Richmond uun Virginia. 09. April: De Ameerikoons Bürgerkrich naam en aanj. 15. April: Abraham Lincoln, president faan dön Ferianigt Stooten, wurd uun en atentaat uun Ford's Theatre uun Washington ambroocht. Andrew Johnson wurd president. Tiitelsidj faan det New York Times auer a aanj faan de Ameerikoonsk Bürgerkrich 17. Marts: Gabriel Narutowicz, president faan Poolen († 1922) 13. Jüüne: William Butler Yeats, irsk dachter († 1939) 19. Jüüne: Alfred Hugenberg, tjiisk kuupmaan († 1951) 26. Jüüle: Philipp Scheidemann, riksministerpresident faan det Weimar Republiik († 1939) 24. August: Köning Ferdinand I. faan Rumeenien († 1927) 19.Oktuuber: Andreas Hübbe, Aur-See- of Eksport-Koopman († 1941) 02. Nofember: Warren G. Harding, 29. president faan dön Ferianigt Stooten († 1923) 08. Deetsember: Jean Sibelius, fins komponist († 1957) 30. Deetsember: Rudyard Kipling, ingels skriiwer an dachter († 1936) 15. April: Abraham Lincoln, president faan dön Ferianigt Stooten (* 1809) 21. Mei: Christian Jürgensen Thomsen, histooriker (* 1788) 10. Deetsember: Köning Leopold I. faan Belgien. (* 1790)


1870 wiar det sööwentigst juar faan det 19. juarhunert. At juar begand mä’n Saninj uun de Gregoriaans kalender. 01. Marts: De Tripel-Allians-Krich kaam uun Paraguay tu aanj. 15. Jüüle: Manitoba wurd en prowins faan Kanada. 19. Jüüle: De Tjiisk-Fraansöösk Krich begand mä det fraansöösk krichsferklaaring uun Preussen. 04. September: Keiser Napoleon III. wurd ufsaatet. Began faan det Traad Fraansöösk Republiik. 19. September: Det Belaagring faan Pariis begand. 20. September: Italjeens saldooten besaatet Room. 02. Oktuuber: Room wurd hoodsteed faan Itaalien. 02. Janewoore: Ernst Barlach, tjiisk skriiwer, biljhauer an teekner († 1938) 03. Janewoore: Henry Handel Richardson, austraalisk skriiwer († 1946) 06. Janewoore: Gustav Bauer, tjiisk poliitiker, ministerpresident an rikskansler († 1944) 06. Janewoore: Eduard Stemplinger, tjiisk skriiwer († 1964) 08. Janewoore: Miguel Primo de Rivera, spaans generaal an diktatoor († 1930) 10. Janewoore: Hans von Raumer, tjiisk poliitiker an riksminister († 1965) 13. Janewoore: Henryk Opieński, poolsk kompoonist († 1942) 16. Janewoore: Ludwig Kohlen, tjiisk poliitiker († 1951) 02. Febrewoore: Annette Kolb, tjiisk skriiwer († 1967) 03. Febrewoore: Ada Negri, italjeens skriiwer († 1945) 16. Febrewoore: Dirk Jelles Troelstra, waastfresk dachter († 1902) 22. April: Wladimir Leenin, rüs rewolutschoneer an feerer faan't Sowjetunioon († 1924) 26. April: Benedikt Momme Nissen,


1873 wiar det trii-an-sööwentigst juar faan det 19. juarhunert. 30. Janewoore: De romoon Le Tour du monde en quatre-vingts jours (Rais am a Eerd uun 80 Daar) faan Jules Verne kaam tu'n föörskiin. 11. Febrewoore: Spanje wurd en republiik. 01. Jüüle: Prince Edward Eilun wurd en prowins faan Kanada. 01. April: Sergei Rachmaninow, rüs klawiarspeler, komponist an dirigent († 1943) 17. Mei: Henri Barbusse, fraansöösk poliitiker an skriiwer († 1935) 09. Nofember: Fritz Thyssen, tjiisk onernemer († 1951) 09. Janewoore: Napoleon III., fraansöösk president an Keiser faan dön Fransuusen (* 1809) 01. Mei: David Livingstone, skots aafrikaforsker (* 1813) 08. Mei: John Stuart Mill, ingels filosoof an ökonoom (* 1806) 22. Mei: Alessandro Manzoni, italjeens dachter an skriiwer (* 1785) 07. Oktuuber: Knut Jungbohn Clement, öömrangen skriiwer an wedenskapsmaan (* 1803)


1875 wiar det fiiw-an-sööwentigst juar faan det 19. juarhunert. At juar begand mä’n Freidai uun de Gregoriaans kalender. ünbekäänd dootem Di Ialtürn Oomram as klaar. 23. Janewoore: Emil Hansen, dachter († 1955) 26. Marts: Syngman Rhee, iarst süüdkoreaansk president († 1965) 01. Gjarsmoune: Edgar Wallace, änglisch schriwster († 1932) 08. April: Albert I., Köning faan dön Belgiern († 1934) 11. Mei: Harriet Quimby, US-ameerkoons fliiger († 1912) 03. Jüüne: Georges Bizet, fraansöösk komponist (* 1838) 04. August: Hans Christian Andersen, deensk dachter an skriiwer (* 1805) 15. Oktuuber: Lorenz Friedrich Mechlenburg, prääster an wedenskapsmaan för't öömrang spriak (* 1799) 22. Detsember: Bende Bendsen, spräkemoon än priwootliirer (* 1787)


1879 wiar det njüügen-an-sööwentigst juar faan det 19. juarhunert. Ünbekäänd Dootem Karl Heinrich Boetticher wurd boowerpresident faan det Sleeswich-Holstian Prowins. 01. Janewoore: E. M. Forster, ingels skriiwer († 1970) 27. Febrewoore: Mads Nielsen, deensk skriiwer († 1958) 01. Marts: Aleksandar Stambolijski, bulgaars poliitiker († 1923) 05. Marts: William Henry Beveridge, ingels ökonoom († 1963) 14. Marts: Albert Einstein, teoreetisk füüsiker († 1955) 17. August: Katharine Ingwersen, mooring schriwster († 1968) 15. September: Joseph Lyons, premier-minister faan Austraalien († 1939) 26. Oktuuberjul. / 7. Nofembergreg.: Leo Trotski, komunistisk poliitiker (* 1940) 08. Mei: Simon Reinhard Bohn, fering dachter (* 1834) 09. Detsember: C. P. Hansen, söl'ring skuulmaister en skriiwer (* 1803)


1885 wiar det fiiw-an-tachentigst juar faan det 19. juarhunert. At juar begand mä’n Tüürsdai uun de Gregoriaans kalender. 11. Janewoore: Lorenz Conrad Peters, fering skriiwer an histooriker († 1949) 09. Febrewoore: Jens Mungard, söl'ring Buer en Dechter († 1940) 17. April: Karen Blixen, deensk skriiwer († 1962) 01. Jüüle: Dorothea Mackellar, austraalisk skriiwer († 1968) 22. September: Ben Chifley, premier-minister faan Austraalien († 1951) 08. Oktuuber: Khải Định, keiser faan Vietnam († 1925) 22. Mei: Victor Hugo, fraansöösk dachter (* 1802) 06. September: Johann Jannsen, frasch dächter (* 1814) 29. Jüüle: Henri Milne Edwards, fransöösk bioloog (* 1800)


1888 wiar det aacht-an-tachentigst juar faan det 19. juarhunert. At juar begand mä’n Söndai uun de Gregoriaans kalender. 09. Marts: Friedrich III. wurd keiser faan Tjiisklun. 16. April: Nauru wurd en tjiisk kolonii. 15. Jüüne: Wilhelm II. wurd keiser faan Tjiisklun. 18. September: Uun Hamborig wurd det Tjiisk-Austraalisk Dampskaps-Seelskap grünjlaanjen. 27. Nofember: Arthur Cecil Stuart Barkly wurd de letst britisk guwernöör faan Haliglun. Ünbekäänd dootem Otto Bremer dää sin buken Einleitung zu einer amringisch-föhringischen Sprachlehre an Ferreng an ömreng Stacken I ütj. 5. Marts: Max Bossen, Söl'ring Snetker en Dechter († 1958) 11. Maarts: Nis Albrecht Johannsen di jungere († 1967) 21. April: Ludwig Ankenbrand, tjiisk freireligiöös geistelk, skriiwer an jurnalist († 1971) 17. Jüüle: Samuel Josef Agnon, israeelisk skriiwer († 1970) 08. Oktuuber: Hermann Janssen, saaterfrasch autoor († 1971) 14. Oktuuber: Katherine Mansfield, nei-sialuns skriiwer († 1923) 29. Janewoore: Edward Lear, ingelsk mooler, tiakner an skriiwer (* 1812) 07. Marts: Karl von Richthofen, jurist (* 1811) 09. Marts: Wilhelm I., keiser faan Tjiisklun (* 1797) 15. Jüüne: Friedrich III., keiser faan Tjiisklun (* 1831) 04. Jüüle: Theodor Storm, schriwster (* 1817)


1893 wiar det trii-an-neegentigst juar faan det 19. juarhunert. 13. Detsember: Ernst Löfstedt, unersäker foon e nordfrasch spräke († 1978) 17. Detsember: Arthur Kruse, öömrang skriiwer (* 1968) 17. Janewoore: Rutherford B. Hayes, president faan dön Ferianigt Stooten (* 1822) 01. Mei: Alexander Kaufmann, tjiisk skriiwer (* 1817) 23. Jüüne: William Fox, premier-minister faan Neisialun (* 1812) 26. Jüüne: Konstantin Karlowitsch Albrecht, rüs komponist (* 1836) 06. Jüüle: Guy de Maupassant, fraansöösk skriiwer an dachter (* 1850) 25. September: Louise von François, tjiisk skriiwer (* 1817) 01. Oktuuber: Carl Rasmussen, deensk konstmooler (* 1841) 11. Oktuuber: Ford Madox Brown, britisk konstmooler (* 1821) 18. Oktuuber: Charles Gounod, fraansöösk komponist (* 1818) 06. Nofember: Pjotr Iljitsch Tschaikowski, rüs komponist (* 1840)


1891 wiar det ian-an-neegentigst juar faan det 19. juarhunert. At juar begand mä’n Tüürsdai uun de Gregoriaans kalender. ünbekäänd dootem Det onernemen Agfa patentiaret "Rodinol"; det as en p-Aminophenol, wat Momme Andresen ütjfünjen hää. 15. Febrewoore: Roy Rene, australisk koomiker an schauspeler († 1954) 02. April: Max Ernst, tjiisk konstmooler († 1976) 02. Deetsember: Otto Dix, tjiisk konstmooler († 1969) 05. Deetsember: Peter II., keiser faan Brasiilien (* 1825)


Bulgaarien Bulgaarien, åmtlik e Republiik Bulgaarien, as en lönj önjt söödweesten foon Euroopa. Et lönj wårt önjt norden foon Rumäänien, önjt ååsten foon jü Suurt Siie, önjt sööden foon e Türkäi än Griikenlönj än önjt weesten foon Serbien begränsed. Deer booge 6.916.548 manschne (2020). E hoodstää foont lönj as Sofia. Da tiin grutste stääse önjt lönj san: Bulgaarien as lasmoot foon e Feriind Nasjoone, än sunt di 29de önj e Uursmoune 2004 foon di NATO. Dåt as sunt 2007 lasmoot foon jü Europäisch Unjoon. Bulgaria: Administrative Division, citypopulation.de Bulgaria: Major Cities, citypopulation.de


(fe.) 1907 wiar det sööwenst juar faan at 20. juarhunert. At juar begand mä’n Teisdai uun de Gregoriaans kalender an mä'n Mundai uun de Juliaans kalender. (mo.) 1907 wus dåt soowent iir foon dåt 20. iirhunert. Et iir beganed ma’n Täisdi önj di Gregoriåånsch Kaläner än ma’n Moundi önj di Juliåånsch Kaläner. 16. Nofember: Oklahoma wurd de 46. stoot faan dön Ferianigt Stooten. ünbekäänd dootem Di Ferian Jordsand woort grünjlaanj. Detlev von Bülow wurd boowerpresident faan det Sleeswich-Holstian Prowins. 19. Mei: Hans Jaenisch, konstmooler an profeser († 1989) 06. Jüüle: Frida Kahlo, meksikoonsk mooler († 1954) 05. September: Jürgen Spanuth († 1998) 30. August: Ilia Tschawtschawadse, georgisk skriiwer (* 1837)


(fe.) 1908 wiar det aachst juar faan at 20. juarhunert. At juar wiar en skregeljuar an begand mä’n Weedensdai uun de Gregoriaans kalender an Teisdai uun de Juliaans kalender. (mo.) 1908 wus dåt oocht iir foon dåt 20. iirhunert. Et iir beganed ma’n Weensdi önj di Gregoriåånsch Kaläner än ma’n Täisdi önj di Juliåånsch Kaläner. 01. Febrewoore: Manuel II. wurd köning faan Portugal. 27. April: Olympisk Somerspalen uun London. 03. Jüüle: Det Jongtürkisk Rewolutschoon begand. 05. Oktuuber: Bulgaarien wurd suwereen. 03. Nofember: Presidentskapswool uun dön Ferianigt Stooten: wool faan William Howard Taft tu a president. 13. Nofember: Andrew Fisher wurd de füft premierminister faan Austraalien. ünbekäänd dootem St. Clemens sark üüb Oomrem feit en türn. 24. April: Józef Gosławski, poolsk konstler († 1963) 23. August: Arthur Adamov, fraansöösk dramaatiker († 1970) 16. Oktuuber: Enver Hoxha, diktaatöör faan Albaanien († 1985) 01. Febrewoore: Kaarl I. (Portugal), föörletst köning faan Portugal (* 1863) 05. Jüüne: Edward Faragher, manks skriiwer (* 1831) 14. August: Friedrich Paulsen, nordfraschen filosoof än pädagooge (* 1846)


(fe.) 1909 wiar det njüügenst juar faan at 20. juarhunert. At juar begand mä’n Freidai uun de Gregoriaans kalender an mä'n Tüürsdai uun de Juliaans kalender. (mo.) 1909 wus dåt nüügent iir foon dåt 20. iirhunert. Et iir beganed ma’n Fraidi önj di Gregoriåånsch Kaläner än ma’n Törsdi önj di Juliåånsch Kaläner. 04. Marts: William Howard Taft wurd 27. president faan dön Ferianigt Stooten. 27. April: Sultaan Abdülhamid II. faan det Osmaans Rik wurd ufsaat. San bruler Mehmed V. wurd sultaan. 02. Jüüne: Alfred Deakin wurd weler premierminister faan Austraalien. 31. Jüüle: Frederik Paulsen, dochter uun a medesiin († 1997) 17. Oktuuber: Johannes Petersen, di leeste foon möre wånderliirere, wat eefter e "Spracherlass" foon 1927 trinam önj nordfrasch toorpschoule frasch unerruchteden († 1992) 22. Jüüle: Detlev von Liliencron, tjiisken dachter an skriiwer faan fertelingen an teaaterstaken (* 1844) ünbekäänd dootem Ocke Nerong, fering dachter (* 1852)


(fe.) 1911 wiar det elwenst juar faan at 20. juarhunert. At juar begand mä’n Söndai uun de Gregoriaans kalender an mä’n Saninj uun de Juliaans kalender. (mo.) 1911 wus dåt alwt iir foon dåt 20. iirhunert. Et iir beganed ma’n Sandi önj di Gregoriåånsch Kaläner. 05. Septemberjul. / 18. Septembergreg.: Premier-minister Pjotr Stolypin faan Rüslun wurd uun en atentaat ambroocht. 10. Oktuuber: At Schiineesk Rewolutschoon faan 1911 begand mä'n rebeljuun in Wuchang. 06. Febrewoore: Ronald Reagan, di 40. president faan Ameerikoo († 2004) 24. September: Konstantin Tschernenko, generoolsekreteer faan det Komunistisk Partei faan det Sowjetunioon 1984-1985 († 1985) 13. Oktuuber: Gesina Lechte-Siemer, saaterfrasch autoorin († 2007) 25. August: Henriette Hirschfeld-Tiburtius, di jerst Tērdochter ön Dütsklön (* 1834) 05. Septemberjul. / 18. Septembergreg.: Pjotr Stolypin, premier-minister faan Rüslun (* 1862)


(fe.) 1916 wiar det seekstanjst juar faan at 20. juarhunert. At juar wiar en skregeljuar an begand mä’n Saninj uun de Gregoriaans kalender an mä’n Freidai uun de Juliaans kalender. Det wiar det traad juar faan de Iarst Wäältkrich. (mo.) 1916 wus dåt seekstäinst iir foon dåt 20. iirhunert. Et iir beganed ma’n Saneene önj di Gregoriåånsch Kaläner 21. Febrewoore: A Slacht am Verdun begand. 01. Jüüle: A Slacht bi’t Somme saatet iin. 27. August: Rumeenien ferklaaret Uasterrik-Ungarn a krich. 07. Nofember: Presidentskapswool uun dön Ferianigt Stooten: welerwool faan Woodrow Wilson tu a president. 21. Nofember: Karl I. wurd keiser faan Uasterrik-Ungarn. 10. Janewoore: Bernard Binlin Dadié, skriiwer faan't Elfenbianküst († 2019) 11. Jüüle: Gough Whitlam, 21. premierminister faan Austraalien († 2014) 13. Oktuuber: Asger Juul Linding Lindinger, deenski Skepsreeder, Generalkonsul, Forfater en Politiker († 1999) 27. Oktuuber: Theo Griep, saaterfrasch schriwer († 2007) 19. Febrewoore: Ernst Mach, uasterriks füsiker, filosoof an teoreetiker faan’t wedenskap (* 1838) 28. Mai: Iwan Franko, ukrainisk skriiwer (* 1856)


(fe.) 1917 wiar det sööwentanjst juar faan at 20. juarhunert. At juar begand mä’n Mundai uun de Gregoriaans kalender an mä’n Söndai uun de Juliaans kalender. Det wiar det fjuard juar faan de Iarst Wäältkrich. (mo.) 1917 wus dåt soowentäinst iir foon dåt 20. iirhunert. Et iir beganed ma’n Moundi önj di Gregoriåånsch Kaläner. 08. Marts: det Febrewoorerewolutschoon begand uun Rüslun. 11. Marts: Britisk saldooten naam Bagdad. 15. Marts: Keiser Nikolaus II. faan Rüslun toonket uf. 06. April: Dön Ferianigt Stooten ferklaaret a krich jin Tjiisklun. 16. April: Wladimir Leenin kaam iin uun de Fins Boonhoof uun Petrograd uun. 05. September: Tjiisk saldooten naam Riga. 07. Nofember: det Oktuuberrewolutschoon begand uun Rüslun. 05. Deetsember: Woopenrau twesken Rüslun an det Osmaans Rik. 06. Deetsember: Finlun wurd suwereen. 16. Janewoore: Hans Hoeg, Pleeger fan di Sölring Spraak († 2011) 06. Febrewoore: Zsa Zsa Gabor, US-ameerikoons-ungaars schauspeler († 2016) 25. April: Ella Fitzgerald, jazz sjongster († 1996) 26. Jüüne: Elisabeth Karin von Arronet, tjiisk-baltisk konstmooler, graafiker an konstleerer († 2006) 10. Oktuuber: Thelonious Monk, US-amerikoonsk jazz musiiker († 1982) 21. Oktuuber: Dizzy Gillespie, US-amerikoonsk jazz musiiker († 1993) 04. Janewoore: Carl Ludwig Jessen, nuurdfresk konstmooler (* 1833) ünbekäänd dootem Hans Andreas Carstensen, mooring


(fe.) 1918 wiar det aagetanjst juar faan at 20. juarhunert. At juar begand mä’n Teisdai uun de Gregoriaans kalender an mä’n Mundai uun de Juliaans kalender. Det wiar det letst juar faan de Iarst Wäältkrich, wat 11. Nofember tu aanj kaam. Uk uun detheer juar ging det Tjiisk Keiserrik oner. (mo.) 1918 wus dåt oochtäinst iir foon dåt 20. iirhunert. Et iir beganed ma’n Täisdi önj di Gregoriåånsch Kaläner. Önj dåtheer iir köm di Jarst Wråålkrich tu iinje. Det Sjiisk Keiserrik gongt oner. 22. Janewoore: Ukraine wurd suwereen. 16. Febrewoore: Liitauen wurd suwereen. 24. Febrewoore: Eestlun wurd suwereen. 03. Marts: De freesferdrach faan Brest-Litowsk twesken Sowjetrüslun an Tjiisklun wurd onertiiknet: Sowjetrüslun skääsd de Iarst Wäältkrich ütj. 25. Marts: Witjruslun wurd suwereen. 03. Jüüle: Mehmed VI. wurd sultaan faan det Osmaans Rik. 30. August: Wladimir Leenin, föörmaan faan a Riad faan a Folkskomisaaren faan det Rüs SFSR, wurd bi'n atentaat swaar ferwundert. 29. September: Bulgaarien slood mä dön Alliiarten en woopenrau. 03. Oktuuber: Boris III. wurd keiser faan Bulgaarien efter a turagtreed faan san aatj Ferdinand I.. 07. Oktuuber: Poolen wurd suwereen. 28. Oktuuber: At Tschechoslowakei wurd suwereen. 30. Oktuuber: Det Osmaansk Rik slood mä dön Alliiarten en woopenrau. 03. Nofember:


(fe.) 1919 wiar det njüügentanjst juar faan at 20. juarhunert. At juar begand mä’n Weedensdai uun de Gregoriaans kalender an mä’n Teisdai uun de Juliaans kalender. (mo.) 1919 wus dåt nüügentäinst iir foon dåt 20. iirhunert. Et iir beganed ma’n Weensdi önj di Gregoriåånsch Kaläner. 15. Janewoore: Rosa Luxemburg an Karl Liebknecht wurd uun Berliin ambroocht. 18. Janewoore: Det 1919 Freeskonferens faan Pariis begand uun Versailles. 17. Marts: Heinrich Kürbis wurd boowerpresident faan det Sleeswich-Holstian Prowins. 03. September: Jan Smuts wurd premier-minister faan Süüdaafrika. 19. Marts: Peter Abrahams, süüdaafrikoons skriiwer († 2017) 15. Detsember: Willy Schröder, bēren Muasemböör († 2015) 09. August: Ernst Haeckel, bioloog (* 1834) 07. Oktuuber: Alfred Deakin, austraalisken politiker an premierminister (* 1856)


(fe.) 1923 wiar det trii-an-twuntigst juar faan det 20. juarhunert. At juar begand mä’n Mundai uun de Gregoriaans kalender. 09. Febrewoore: Stanley Bruce wurd de aachst premierminister faan Austraalien. 02. August: Calvin Coolidge wurd a president faan dön Ferianigt Stooten. 29. Oktuuber : Det Osmaansk Rik gongt oner an a Türkei woort grünjlaanj. Mustafa Kemal Atatürk woort president faan't lun. 11. Februwaari: Brunhilde Hagge, Skuulmaister fan Kairem († 2007) 27. Mei: Henry Kissinger, US-amerikoonsk politiker († 2023) 12. Detsember: Ernst Nicol, Skapsbauinjenöör († 2022) 09. Janewoore: Katherine Mansfield, nei-sialuns skriiwer (* 1888) 10. Febrewoore: Wilhelm Röntgen, tjiisk füsiker an ütjfinjer faan a röntgenstrualen (* 1845) 26. Marts: Sarah Bernhardt, fraansöösk teaaterspeler (* 1844) 02. August: Warren G. Harding, 29. president faan dön Ferianigt Stooten (* 1865) 05. Oktuuber: Hermann Möller, dånsch histoorischen linguist (* 1850)


(fe.) 1924 wiar det fjauer-an-twuntigst juar faan det 20. juarhunert. At juar wiar en skregeljuar an begand mä'n Teisdai uun de Gregoriaans kalender. 04. Mei-27. Jüüle: Aachst Olympisk Spalen faan’t naitidj wiar uun Pariis. 30. Jüüne: J. B. M. Hertzog wurd premier-minister faan Süüdaafrika. 04. Nofember: Presidentskapswool uun dön Ferianigt Stooten: wool faan Calvin Coolidge tu a president. 12. Janewoore: Johann Lorenzen († 2003) 07. Marts: Kōbō Abe, jaapaans skriiwer († 1993) 11. Maarts: Tams Jörgensen, spriakwedenskapsmaan († 1987) 08. Oktuuber: Marie Tångeberg, nuurđfriisk Pedagoogin en Autoorin 07. Deetsember: Mário Soares, portugiisisk poliitiker an stootspresident († 2017) 21. Janewoore: Wladimir Leenin, rüs rewolutschoneer an feerer faan't Sowjetunioon (* 1870) 03. Jüüne: Franz Kafka, böömisk skriiwer (* 1883)


At Buumfalk, (mo.) buumfalke (Falco subbuteo) hiart tu at fögelfamile faan a Falken (Falconidae). Aier faan Falco subbuteo - MHNT Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Buumfalken Wikispecies hää en artiikel tu: Buumfalken


(fe.) 1926 wiar det seeks-an-twuntigst juar faan det 20. juarhunert. At juar begand mä’n Freidai uun de Gregoriaans kalender. 12.-14. Mei: Putsch uun Poolen: at regiaring faan president Stanisław Wojciechowski an premier-minister Wincenty Witos wurd faan Marschal Józef Piłsudski ufsaat. 15. Mei: A marschal faan't natschunaalfersoomling, Maciej Rataj, wurd weler stelfertreeden president faan Poolen. 04. Jüüne: Ignacy Mościcki wurd president faan Poolen. ünbekäänd dootem Di Voith-Schneider uundrift woort ütjfünjen. 02. Febrewoore: Valéry Giscard d'Estaing († 2020) 21. April: Elisabeth II., könangin faan't Ferianagt Könangrik († 2022) 26. Mei: Miles Davis, US-amerikoonsk jazz musiiker († 1991) 31. Mei: James Krüss, Diitsk en Friisk dichter en skriiwer fan künnerbukker († 1997) 01. Jüüne: Marilyn Monroe, amerikoonsk spelster († 1962) 23. September: John Coltrane, amerikoonsk jazzmusiiker († 1967) 10. April: Böle Bonken, skuulmääster an skriiwer (* 1839) 16. Mei: Mehmed VI., letst sultaan faan det Osmaans Rik (* 1861) 21. Mei: Friedrich Kluge, sjiisk filoloog (* 1856) 10. Jüüne: Antonio Gaudi, spånsch Arkitäkt (* 1852) 05. Deetsember: Claude Monet, fraansöösk konstmooler (* 1840)


(fe.) 1927 wiar det sööwen-an-twuntigst juar faan det 20. juarhunert. At juar begand mä’n Saninj uun de Gregoriaans kalender. 09. Mei: Canberra wurd at hoodsteed faan Austraalien. 01. Jüüle: A Hindenburgdoom wurd eebenmaaget. 16. Febrewoore: Hein Hoop, sjiisk skriiwer an konstler († 1986) 06. Marts: Gabriel García Márquez, kolumbiaans skriiwer († 2014) 16. April: Joseph Aloisius Ratzinger, baskop faan Room üüs Beenedikt XVI. 15. August: Aké Loba, skriiwer faan't Elfenbianküst († 2012) 24. Nofember: Ahmadou Kourouma, skriiwer faan't Elfenbianküst († 2003) 05. Deetsember: Bhumibol Adulyadej, köning faan Thailun († 2016) 13. Mei: Stine Andresen, ferang skriiwer (* 1849) 20. Jüüle: Köning Ferdinand I. faan Rumeenien (* 1865)


1931 wiar det ian-an-dörtigst juar faan det 20. juarhunert. At juar begand mä’n Tüürsdai uun de Gregoriaans kalender. 16. Febrewoore: Pehr Evind Svinhufvud wurd president faan Finlun. 13. Mei: Paul Doumer wurd president faan Frankrik. 02. Marts: Michail Gorbatschow, letst generoolsekreteer faan det Komunistisk Partei faan det Sowjetunioon. 16. Janewoore: Johannes Rau, president faan Tjiisklun († 2006) 21. Jüüle: Jean Pliya, beniinisk skriiwer († 2015) 07.August: Nils Århammar, wedenskapsmaan för a fresk filologii 16. August: Erk-Uwe Schrahé 07. Oktuuber: Desmond Tutu, süüdaafrikoons anglikaans geistelkmaan an menskenrochtmaan. 05. Nofember: Prof. Bo Sjölin, wedenskapsmaan uun a fresk filologii († 2016) 01. Janewoore: Hjalmar Bergman, sweeds dachter (* 1883) 23. Janewoore: Anna Pawlowa, rüs daanser (* 1881) 23. Febrewoore: Nellie Melba, austraalisk sopraan schongster (* 1861) 06. August: Bix Beiderbecke, jazz musiiker (* 1903) 18. Oktuuber: Thomas Alva Edison, US-ameerikoons ütjfinjer (* 1847)


(fe.) 1934 wiar det fjauer-an-dörtigst juar faan det 20. juarhunert. At juar begand mä’n Mundai uun de Gregoriaans kalender. 12. – 16. Febrewoore: Bürgerkrich uun Uasterrik. 23. Febrewoore: Leopold III. wurd köning faan a Belgiern. 12. Marts: Putsch uun Eestlun. 15. Mai: Putsch uun Letlun. 19. Mai: Militeerputsch uun Bulgaarien. 25. Jüüle: Natschunaalsosialistisch putsch uun Uasterrik: En ferschük faan Naatsis at regiaring amtukapin, kaam ei tu brud. A bundeskansler Engelbert Dolfuß wurd ambroocht. 30. Jüüle: Kurt Schuschnigg wurd bundeskansler faan Uasterrik. 03. Marts: Hark Martinen, Skuulmaister fan Aamrem († 2016) 09. Maarts: Juri Gagarin, weltrümkeerer († 1968) 05. April: Roman Herzog, tjiisk jurist, poliitiker an bundespresident († 2017) 19. August: Michael Naura, jazz-musiker († 2017) 20. September: Margaretha Grosser, saaterfrasch autoorin. ünbekäänd dootem Georg Quedens, fotogroof, skriiwer an regiunaalhistooriker. 17. Febrewoore: Albert I., köning faan dön belgiern (* 1875) 23. Febrewoore: Edward Elgar, ingels komponist (* 1857) 04. Jüüle: Marie Curie, poolsk-fraansöösk cheemikerin an füsikerin (* 1867) 25. Jüüle: Engelbert Dollfuß, uasterriks poliitiker an bundeskansler (* 1892) 09. Oktuuber: Louis Barthou, fraansöösk poliitiker (* 1862) 15. Oktuuber: Raymond Poincaré, fraansöösk stootsmaan (* 1860)


(fe.) 1935 wiar det fiiw-an-dörtigst juar faan det 20. juarhunert. At juar begand mä’n Teisdai uun de Gregoriaans kalender. 13. Janewoore: Folksufsteming uun Saarlun. 01. Febrewoore: Det Hagia Sophia uun Istanbul, iarst hoodsark faan det Büsantiinisk Rik an do faan 1453 moschee, wurd üüs museeum eebenmaaget. 02. Marts: Köning Rama VII. faan Thailun toonket uf. Sin nefe Ananda Mahidol wurd köning üüs Rama VIII.. 27. April: At Wäältüjtsteling 1935 uun Brussel wurd eebenmaaget. 15. Mai: Det iarst liinje faan det Moskau Metro twesken a statschuunen Sokolniki an Park Kultury wurd eebenmaaget. 12. Jüüne: A Chacokrich twesken Boliwien an Paraguay kaam tu aanj. 03. Oktuuber: Italjeens saldooten marschiaret uun in Abesiinien iin. 03. Nofember: Det 1924 proklamiaret republiik uun Grekenlun wurd apliaset. Köning Georg II. kaam üüb sin troon turag. 06. Deetsember: Michael Joseph Savage wurd 23. premier-minister faan Nei-Sialun. ünbekäänd dootem Prääster Erich Pörksen fanjt ian ütjgoow faan't Missale Slesvicense uun en ual skaab üüb Oomram. 08. Janewoore: Elvis Presley, amerikoons muusiker († 1977) 11. September: Arvo Pärt, eestnisk komponist. 26. Deetsember: Gnassingbé Eyadéma, president faan Toogo, 1967-2005 († 2005) 29. Detsember: Andreas Brandt, konstmooler († 2016) ünbekäänd dootem Dieter Staacken, nuurdfresk konstler Christian Sönksen, moolermääster 07. Febrewoore: Nis Albrecht


1936 wiar det seeks-an-dörtigst juar faan det 20. juarhunert. At juar wiar en skregeljuar an begand mä’n Weedensdai uun de Gregoriaans kalender. 20. Janewoore: Eduard VIII. wurd köning faan det Ferianigt Köningrik. 05. Mai: Det italjeens armee naam Addis Abeba. 17. Jüüle: Bürgerkrich begand uun Spaanien. 01. August-16. August: Elwenst Olympisk Somerspalen wiar uun Berliin. 03. Nofember: Presidentskapswool uun dön Ferianigt Stooten: welerwool faan Franklin Delano Roosevelt tu a president. 11. Deetsember: Köning Edward VIII. faan det Ferianigt Köningrik toonket uf. San bruler George VI. wurd köning. 07. Maarts: Pyt Kramer, wedenskapsmaan för't Fresk. 11. Mei: Carla Bley († 2023) 06. September: Brian Stowell, manks skriiwer († 2019) 17. Deetsember: Jorge Mario Bergoglio, leeder Poop Fransiskus faan det Rööms-Katuulsk Sark. 20. Janewoore: Georg V., britisk köning (* 1865) 29. Febrewoore: Christian Jensen, skuulmääster an regiunaalhistooriker (* 1857) 09. April: Ferdinand Tönnies, sosjoloog, ökonoom an fiilosoof (* 1855) 18. Jüüne: Maxim Gorki, rüs dachter (* 1868) 08. August: Otto Bremer, sjiisk germanist (* 1862) 19. August: Federico García Lorca, spoons skriiwer (* 1899) 21. September: Antoine Meillet, fraansöösk spriikwedenskapsmaan (* 1866)


1938 wiar det aacht-an-dörtigst juar faan det 20. juarhunert. At juar begand mä’n Saninj uun de Gregoriaans kalender. 12. Marts: Adolf Hitler leet tjiisk saldooten iin uun Uasterrik iinmaschiare an foltoog mä Onernemen Otto de iarst staap för a uunslus tu det Tjiisk Rik. 24. April: Konstantin Päts wurd president faan Eestlun. 08. April: Kofi Annan, sööwenst generoolsekreteer faan dön Feriand Natschuunen († 2018) 12. Jüüne: Massa Makan Diabaté, maalisk skriiwer († 1988) 24. Oktuuber: Marron Fort, ameerikaanisch-tjüsch spräkewaasenschapsmoon fort Saaterfrasch än Plååttjüsch. 29. Oktuuber: Ellen Johnson Sirleaf, 2006-2018 presidentin faan Libeeria. 01. Marts: Gabriele D’Annunzio, italjeens skriiwer (* 1863) 13. Marts: Clarence Darrow, US-amerikoons afkoot (* 1857) 24. Oktuuber: Ernst Barlach, tjiisk skriiwer, biljhauer an teekner (* 1870) 10. Nofember: Mustafa Kemal Atatürk, iarst president faan a Türkei (* 1881) 25. Deetsember: Karel Čapek, tschechisk skriiwer (* 1890) 27. Deetsember: Osip Mandelstam, rüs dachter (* 1891)


(fe.) 1939 wiar det njüügen-an-dörtigst juar faan det 20. juarhunert. At juar begand mä’n Söndai uun de Gregoriaans kalender. Det wiar det iarst juar faan de Naist Wäältkrich. Tweed Wråålkrich begant. 01. April: De Spaans Bürgerkrich kaam tu aanj. 01. September: Det tjiisk armee marschiaret uun in Poolen iin. A began faan de Naist Wäältkrich. 03. September: Det Ferianigt Köningrik, Frankrik, Nei-Sialun, Austraalien an Inje ferklaaret a krich jin Tjiisklun. 05. September: Jan Smuts wurd weler premier-minister faan Süüdaafrika. 17. September: Det rüs armee marschiaret uun in Poolen iin. 30. Nofember: De Wonterkrich twesken det Sowjetunioon an Finlun begand. 26. Aprilmuun: Alfred Bartling 18. Mei: Hark Bohm, sjiisken teooter- an filmkonstler, en skriiwer, rejesöör an filmemaager 18. Jüüne: Inge Gieppner-Carstensen 02. September: Tilman Zülch († 2023) 09. Nofember: Erika Hansen 23. Nofember: Maike Ossenbrüggen, Fuarseter fan di Söl'ring Foriining († 2014) 23. Mei: Margarete Böhme, sjiisk skriiwer (* 1867) 29. Nofember: Philipp Scheidemann, riksministerpresident faan det Weimar Republiik (* 1865)


(fe.) 1940 wiar det fiartigst juar faan det 20. juarhunert. At juar wiar en skregeljuar an begand mä’n Mundai uun de Gregoriaans kalender. (mo.) 1940 wus dåt fäärtist iir foon dåt 20. iirhunert. (hf.) 1940 waos dat fiirdist iir foon dat 20. iirhonert. 01. April: Peter Fraser wurd 24. premier-minister faan Nei-Sialun. 09. April: Tjiisk saldooten begand at Onernemen Weserübung Süüd mä a iinmarsk iin uun Denemark. Det deensk armee sted bluat bi steeden weler. Al ääder de inj as’t lun tutool besaatet. 10. Mai: De tjiisk Waastfialtooch begand: det tjiisk armee marschiaret uun Holun, Belgien an Luksemborig iin. Winston Churchill wurd premierminister faan det Ferianigt Köningrik. 10. Jüüne: Itaalien ferklaaret Frankrik an Ferianigt Köningrik a krich. 14. Jüüne: Tjiisk saldooten besaat Pariis. 22. Jüüne: Woopenrau twesken Frankrik an Tjiisklun. 10. Jüüle: A Lochtslacht am Ingelun saat iin. 07. September: Det London Blitz begand. 28. Oktuuber: Italjeens saldooten marschiaret uun Grekenlun iin. 05. Nofember: Presidentskapswool uun dön Ferianigt Stooten: welerwool faan Franklin Delano Roosevelt tu a president. Koord faan Euroopa a began faan juar 1940 Koord faan Euroopa at aanj faan juar 1940 24. Janewoore: Joachim Gauck, 11. bundespresident faan't bundesrepubliik faan Tjiisklun. 16. April: Margrethe II., köningin faan Denemark.


(fe.) 1941 wiar det ian-an-fiartigst juar faan det 20. juarhunert. At juar begand mä’n Weedensdai uun de Gregoriaans kalender. 06. April: Tjiisk saldooten marschiaret uun in Jugoslaawien an Grekenlun iin. 12. April: Tjiisk saldooten naam Belgrad. 27. April: Tjiisk saldooten naam Atheen. 06. Mei: Joosef Staalin wurd Föörmaan faan a Ministerriad faan't Sowjetunioon. 22. Jüüne: Tjiisk saldooten marscharet uun in't Sowjetunioon iin. 09. Jüüle: Sowjetisk saldooten uun Minsk kapituliaret. 07. Deetsember: Jaapaans mariinlochtstridjkreeften greeb üüb Pearl Harbor uun. Dön Ferianigt Stooten treed iin uun de Naist Wäältkrich uun. 25. Deetsember: Britisk an Kanaadisk saldooten uun Hong Kong kapituliaret. Koord faan Euroopa a began faan juar 1941 Koord faan Euroopa at aanj faan juar 1941 01. Janewoore: Jean-Marie Adiaffi, skriiwer faan't Elfenbianküst († 1999) 26. Marts: Richard Dawkins, britisk wedenskapsmaan. 27. April: Aminata Sow Fall, senegaleesk skriiwer. 12. Jüüne: Chick Corea, US-amerikoonsk jazz musiiker († 2021) 03. August: Hage Geingob, president faan Namiibia sant 2015. 27. August: Cesária Évora, kapwerdisk sjongster († 2011) 13. September: Knut Kiesewetter, musiiker († 2016). 28. Marts: Virginia Woolf, britisk skriiwer (* 1882) 15. Mei: Andreas Hübbe, Aur-See- of Eksport-Koopman (* 1865) 28. Mei: Theodor Siebs, tjüsch germanist (* 1862) 04. Jüüne: Wilhelm II., keiser faan


Bytča as en stää önj e Regjoon Žilina önj jü Slowakäi. E stää läit önjt weesten foon e regjoon. Deer booge 11.414 manschne (2021). Dåt gebiit foon Bytča as 43,17 km². Jü inboogertächte as 269 manschne pro km². Jü pustliidjtål as 014 01, di forwoolnumer as 421-41 än dåt kfz-kåntiiken as BY. Slovakia: Žilinský kraj, citypopulation.de


(fe.) 1951 wiar det ian-an-föftigst juar faan det 20. juarhunert. At juar begand mä’n Mundai uun de Gregoriaans kalender. 25. Jüüne: Friedrich Wilhelm Lübke wurd minister-president faan Sleeswich-Holstian. 26. Oktuuber: Winston Churchill wurd weler premierminister faan det Ferianigt Köningrik. 16. Nofember: Kneppelfreed uun Leeuwaarden uun Waastfresklun. 20. Febrewoore: Gordon Brown, britischer Premierminister. 13. Mei: Li Hongzhi, schineesk buddhist, grünjleier faan Falun Gong. 03. Jüüne: Jill Biden, US-ameerikoons skuulmääster an president Joe Biden sin wüf. 11. August: Róža Domašcyna, sorbisk lüüriker an auersaater. 19. August: Jean-Luc Mélenchon, fraansöösk poliitiker. 27. September: Thomas Steensen, nuurdfresk histooriker. Ünbekäänd Dootem Volkert Faltings, nuurdfresk spriakwedenskapsmaan. 12. Janewoore: Momme Andresen, tjüsch keemiker (* 1857) 12. Marts: Alfred Hugenberg, tjiisk kuupmaan (* 1865) 29. April: Ludwig Wittgenstein, uasterriks filosoof (* 1889)


1955 wiar det fiiw-an-föftigst juar faan det 20. juarhunert. At juar begand mä’n Saninj uun de Gregoriaans kalender. 6. April: Anthony Eden wurd premierminister faan det Ferianigt Köningrik. 28. Janewoore: Nicolas Sarkozy, president foon Frånkrik (2007-2012). 20. Maarts: Birgit Hussel, Söl'ring Skuulmaister, Skriiwer en Laboor-Asistentin bi dit Alfred-Wegener-Institut ön List. 17. Janewoore: Ingeborg Andresen, skuulmääster an skriiwer faan romoonen an teooterstaken (* 1878) 12. Marts: Charlie Parker, US-amerikoonsk jazz komponist (* 1920) 18. April: Albert Einstein, teoreetisk füüsiker (* 1879) 04. Mei: George Enescu, rumeens komponist (* 1881) 29. Oktuuber: Emil Hansen, mooring dachter (* 1875)


1965 wiar det fiiw-an-söstigst juar faan det 20. juarhunert. At juar begand mä’n Freidai uun de Gregoriaans kalender. 11. Nofember: Süüdrhoodeesien wurd suwereen. 31. Jüüle: J. K. Rowling, britisk skriiwer. ünbekäänd dootem Claas Riecken 24. Janewoore: Winston Churchill, britisk premierminister uun de Naist Wäältkrich (* 1874) 27. August: Le Corbusier, architekt (* 1887) 25. Nofember: Myra Hess, britisk klawiarspeler (* 1890) 16. Deetsember: William Somerset Maugham, ingels skriiwer (* 1874)


1967 wiar det sööwen-an-söstigst juar faan det 20. juarhunert. 13. Janewoore: Putsch uun Toogo; ufsaating faan president Nicolas Grunitzky. 14. April: Gnassingbé Eyadéma wurd president faan Toogo. 23. April: Lundaiswool uun Sleeswich-Holstian. 21. Deetsember: Micheil Saakaschwili, 2004-2013 president faan Georgien. 19. April: Konrad Adenauer, iarst bundeskansler faan det Bundesrepubliik Tjiisklun (* 1876) 03. Jüüne: Arthur Ransome, britisk skriiwer (* 1884) 17. Jüüne: John Coltrane, amerikoons jazzmusiiker (* 1926) 15. August: Nis Albrecht Johannsen di jungere, schriwster (* 1888)


(fe.) 1968 wiar det aacht-an-söstigst juar faan det 20. juarhunert. At juar wiar en skregeljuar. 10. Janewoore: John Gorton wurd premier-minister faan Austraalien 23. Janewoore: Nuurdkorea naam at skap USS Pueblo. 30. Janewoore: At ofensiiw faan Tet begand uun Vietnam. 31. Janewoore: Nauru wurd suwereen. 12. Marts: Mauritsius wurd suwereen. 11. April: Feerer faan studenten Rudi Dutschke wurd faan Josef Bachmann schööden. 20. April: Pierre Elliott Trudeau wurd premier-minister faan Kanada. 06. September: Swaasilun (daalang Eswatini) wurd suwereen. 12. Oktuuber: Ekwatoriaal-Guinea wurd suwereen. 05. Nofember: Presidentskapswool uun dön Ferianigt Stooten: wool faan Richard Nixon tu a president. 14. Janewoore: Dorothea Mackellar, austraalisk skriiwer (* 1885) 27. Maarts: Juri Gagarin, weltrümkeerer (* 1934) 04. April: Martin Luther King, US-ameerikoons bürgerrochtsmaan (* 1929) 17. Mei: Katharine Ingwersen, mooring schriwster (* 1879) 28. August: Arthur Kruse, öömrang skriiwer (* 1893)


1969 wiar det njüügen-an-söstigst juar faan det 20. juarhunert. 21. Oktuuber: Willy Brandt wurd fjuard bundeskansler faan at Bundesrepubliik Tjiisklun. 05. Maarts: Antje Arfsten, spriaklektoorin bi’t Nordfriisk Instituut. 21. Marts: Gustav Fuchs, tjiisk poliitiker (* 1900) 28. Marts: Dwight Eisenhower, president faan dön Ferianigt Stooten (* 1890) 27. September: Nicolas Grunitzky, naist president faan Toogo (* 1913)


1971 wiar det ian-an-sööwentigst juar faan det 20. juarhunert. At juar begand mä’n Freidai uun de Gregoriaans kalender. 25. April: Lundaiswool uun Sleeswich-Holstian. 24. Mei: Gerhard Stoltenberg wurd minister-president faan Sleeswich-Holstian. 28. Jüüne: Elon Musk, kanaadisk-US-onernemer. Ünbekäänd Dootem Peter Klint, dütsk Konstmaaler. 05. April: Hermann Janssen, saaterfrasch autoor (* 1888) 06. Jüüle: Louis Armstrong, jazz musiiker (* 1901) 14. Oktoober: Berthold Bahnsen, friisk Politiker (* 1913) Ünbekäänd Dootem Ludwig Ankenbrand, tjiisk freireligiöös geistelk, skriiwer an jurnalist (* 1888) Reinhard Arfsten, ferang skuulmääster an skriiwer (* 1897)


1978 wiar det aacht-an-sööwentigst juar faan det 20. juarhunert. 03. Nofember: Domiinika woort suwereen. 29. Deetsember: At Snäkatastroof uun Nuurdtjiisklun 1978/1979 begand. 31. August: Tineke Postma, waastfresk saksofoonspeler. 06. August: Paul VI., baskop faan Room (* 1897) 28. September: Johanes Paul I., baskop faan Room (* 1912) 21. Oktuuber: Ernst Löfstedt, unersäker foon e nordfrasch spräke (* 1893) Ünbekäänd Dootem Hinrich C. Hinrichsen


1986 wiar det seeks-an-tachentigst juar faan det 20. juarhunert. 01. Janewoore: Spanje an Portugal wurd dial faan det Europeesk Wiartskapsgemianskap. 24. Janewoore-25. Febrewoore: Det ameerikoons rümsond Voyager 2 floog at planeet Uranus föörbi. 28. Jüüle: Camille Bertault, fransöösk schongster. 25. Mei: Hein Hoop, sjiisk skriiwer an konstler (* 1927) 14. Jüüne: Jorge Luis Borges, argentiins skriiwer (* 1899) 31. Jüüle: Chiune Sugihara, japaans diplomaat (* 1900)


1987 wiar det sööwen-an-tachentigst juar faan det 20. juarhunert. At juar begand mä’n Tüürsdai uun de Gregoriaans kalender. 13. September: Lundaiswool uun Sleeswich-Holstian. 02. Oktuuber: Henning Schwarz wurd minister-president faan Sleeswich-Holstian. 22. Deetsember: Robert Mugabe wurd president faan Simbabwe. 21. Jüüne: Olena Tokar, ukrainisk sjongster Ünbekäänd dootem Norma Schulz, fering sjongster 22. Febrewoore: Andy Warhol, amerikoonsk konstler (* 1928) 28. Oktuuber: André Masson, fraansöösk konstmooler (* 1896) Ünbekäänd dootem Tams Jörgensen, spriakwedenskapsmaan (* 1924)


Naarersaksen (Seelterfrasch: Läichsaksen) as en diiljstoot önjt nordweesten foon Tjüschlönj. Deer booge 7.982.448 manschne (2018). E hoodstää foont bundeslönj as Hannover. Da tiin grutst stääse önjt lönj san: Germany: Administrative Division, citypopulation.de Germany: Niedersachsen, citypopulation.de


Bälgien, åmtlik et Kiningrik Bälgien, as en lönj önjt weesten foon Euroopa. Et lönj wårt önjt norden foon da Neederlönje, önjt ååsten foon Tjüschlönj, önjt söödååsten foon Luksemborj, önjt sööden foon Frånkrik än önjt weesten foon e Kanool begränsed. Deer booge 11.521.238 mansche (önjfång 2021). E hoodstää foont lönj as Brussel. Bälgien heet tiin prowinse: Bälgien as sunt di 27de önj e Jülmoune 1945 lasmoot foon e Feriind Nasjoone. Et lönj as sunt e began (1957, as et dåt Europäisch Wjartschapsgemiinschap wus) lasmoot foon jü Europäisch Unjoon. Et lönj as uk sunt e began (1949) foon NATO. Belgium: Administrative Division, citypopulation.de Belgium: Administrative Division, citypopulation.de


1992 wiar det tau-an-neegentigst juar faan det 20. juarhunert. At juar wiar en skregeljuar an begand mä’n Weedensdai uun de Gregoriaans kalender. 09. Janewoore: At Republika Srpska woort grünjlaanj. 07. Biikenmoune/Febrewoore: Di fertråch foon Maastricht wörd unertiikned: jü Europäisch Unjoon wörd grünläid. 05. April: Lundaiswool uun Sleeswich-Holstian. 24. Mei: Thomas Klestil wurd tu a president faan Uasterrik weelet. 06. Oktuuber: Lennart Meri wurd president faan Eestlun. 03. Nofember: Presidentskapswool uun dön Ferianigt Stooten: wool faan Bill Clinton tu a president. 02. Febrewoore: Johannes Petersen, leest foon e wånderliirere, wat önj nordfrasch toorpschoule frasch unerruchteden (* 1909) 09. Marts: Menachem Begin, israelisk poliitiker (* 1913) 06. April: Isaac Asimov, US-ameerikoons biocheemiker an skriiwer (* 1920) 06. Mei: Marlene Dietrich, tjiisk-US-ameerikoons schauspeler an schongster (* 1901) 21. Jüüne: Joan Fuster, valenciansk skriiwer üüb katalaansk (* 1922) 01. Oktuuber: Petra Kelly, tjiisk poliitiker (* 1947) 08. Oktuuber: Willy Brandt, fjuard bundeskansler faan det Bundesrepubliik Tjiisklun (* 1913) 07. Nofember: Alexander Dubček, tschechoslowaakisk poliitiker (* 1921)


1997 wiar det sööwen-an-neegentigst juar faan det 20. juarhunert. 02. Mei: Tony Blair wurd premierminister faan dön Ferianigt Köningrik. 02. Jüüne: Bundeswoolen uun Kanada. 08. Deetsember: Jenny Shipley wurd 36. premier-minister faan Nei-Sialun. 19. Febrewoore: Deng Xiaoping, schiinees poliitiker (* 1904) 19. Marts: Willem de Kooning, holuns konstmooler (* 1904) 12. Mai: Hans Bradtke, dütsk Tekst-Techter, Teekner en Karikaturist (* 1920) 03. Jüüle: Frederik Paulsen, dochter uun a medesiin an grünjlaanjer faan Ferring Pharmaceuticals (* 1909) 02. August: James Krüss, Diitsk en Friisk dichter en skriiwer fan künnerbukker (* 1926)


1998 wiar det aacht-an-neegentigst juar faan det 20. juarhunert. At juar begand mä’n Tüürsdai uun de Gregoriaans kalender. 01. Janewoore: Flavio Cotti wurd weler bundespresident faan a Sweits. 04. Janewoore: Valdas Adamkus wurd president faan Liitauen. 19. Marts: Atal Bihari Vajpayee wurd premier-minister faan Inje. 09. April: Robert Kotscharjan wurd president faan Armeenien. 08. Jüüle: Viktor Orbán wurd minister-president faan Ungarn. 10. August: Jamil Mahuad wurd president faan Ekwadoor. 25. September: Mikuláš Dzurinda wurd minister-president faan't Slowakei. 27. Oktuuber: Gerhard Schröder wurd sööwenst bundeskansler faan't Bundesrepubliik Tjiisklun. 15. April: Pol Pot, kambodschaanisk poliitiker (* 1928) 14. Mei: Frank Sinatra, US-ameerikoons schauspeler an schongster (* 1915) 17. Oktuuber: Jürgen Spanuth (* 1907)


1963 wiar det trii-an-söstigst juar faan det 20. juarhunert. At juar begand mä’n Teisdai. 07. Janewoore: Helmut Lemke wurd minister-president faan Sleeswich-Holstian. 13. Janewoore: Putsch uun Toogo; a president Sylvanus Olympio wurd ambroocht. 19. Janewoore Nicolas Grunitzky wurd president faan Toogo. 16. Oktuuber: Ludwig Erhard wurd öler bundeskansler faan at Bundesrepubliik Tjiisklun. 19. Oktuuber: Alec Douglas-Home wurd premierminister faan det Ferianigt Köningrik. Ünbekäänd Dootem Jürgen Borstelmann, Pianist en Organist fan Söl'. 23.Janewoore: Józef Gosławski, poolsk konstler (* 1908)


1767 wiar det sööwen-an-söstigst juar faan det 18. juarhunert. At juar begand mä’n Tüürsdai uun de Gregoriaans kalender. 08. Jüüle: J. P. Hansen († 1855)


(fe.) 1903 wiar det traad juar faan at 20. juarhunert. At juar begand mä’n Tüürsdai uun de Gregoriaans kalender an mä'n Weedensdai uun de Juliaans kalender. (mo.) 1903 wus dåt treed iir foon dåt 20. iirhunert. Et iir beganed ma’n Törsdi önj di Gregoriåånsch Kaläner än ma’n Weensdi önj di Juliåånsch Kaläner. 24. September: Alfred Deakin wurd de öler premierminister faan Austraalien. 03. Nofember: Di uastelk dial faan Panama woort suwereen faan Kolumbien. 08. Febrewoore: Tunku Abdul Rahman, malayisk poliitiker († 1990) 10. Febrewoore: Malcolm Guthrie, linguist († 1972) 10. Marts: Bix Beiderbecke, jazz musiiker († 1931) 25. Jüüne: George Orwell, britisk skriiwer († 1950) 02. Jüüle: Alec Douglas-Home, britisk premier-minister († 1995) 02. Jüüle: Olav V., köning faan Noorweegen († 1991) 07. Jüüle: Steven Runciman, britisk histooriker († 2000) 07. August: Louis Leakey, britisk paleoanthropoloog († 1972) 28. Oktuuber: Evelyn Waugh, britisk skriiwer († 1966) 01. Nofember: Theodor Mommsen, nordfraschen liirer än profäsor önj da klasische fääge (* 1817).


Jü Böökinghiird as en loonschap än en üülj hiird önj Nordfraschlönj. Naibel Deesbel e Gåå Wäieeker Klookris Lonham Risem Moosjarn Galmsbel Naigalmsbel Doogebel Foortuft Waiguurd Oudere hiirde oun Nordfraschlönj: Wisinghiird, Böökinghiird, Kårhiird, Gooshiird.


1849 wiar det njüügen-an-fiartigst juar faan det 19. juarhunert. At juar begand mä’n Mundai. 18. Janewoore: Edmund Barton, iarst premierminister faan Austraalien († 1920) 22. Janewoore: August Strindberg, sweedsk skriiwer an dramaatiker († 1912) 13. Febrewoore: Randolph Churchill, britisk poliitiker († 1895) 26. Marts: Armand Peugeot, fraansöösk onernemer († 1915) 30. Jüüne: Nann Peter Mungard, Pleeger fan di Nuurdfriisk Spraak († 1935) 23. Detsember: Stine Andresen, ferang skriiwer († 1927) 17. Marts: Wilhelm II., holuns köning (* 1792) 10. Mei: Katsushika Hokusai, japoonsk konstler (* 1760) 28. Mei: Anne Brontë, ingels skriiwer (* 1820) 15. Jüüne: James K. Polk, 11. president faan dön Ferianigt Stooten (* 1795) 07. Oktuuber: Edgar Allan Poe, US-amerikoons skriiwer (* 1809) 17. Oktober: Frédéric Chopin, poolsk komponist (* 1810)


A Lerchen (Larix) san slacher faan det buumfamile Pinaceae an hiar sodenang tu a Näädelbuumer (Coniferopsida). Uun Euroopa an Aasien Europeesk Lerche (Larix decidua Mill.) Dahuurisk Lerche (Larix gmelinii (Rupr.) Kuzen.): Larix gmelinii (Rupr.) Kuzen. var. gmelinii Larix gmelinii var. japonica (Regel) Pilger Larix gmelinii var. principis-rupprechtii (Mayr) Pilger Larix gmelinii var. olgensis (Henry) Ostenfeld & Syrach Larsen (Syn.: Larix olgensis Henry) Sikkim-Lerche (Larix griffithii Hook. f.) Larix griffithii var. griffithii Larix griffithii var. speciosa, Synonym Larix speciosa Japoonsk Lerche (Larix kaempferi (Lambert) Carriére) Larix kongboensis Larix mastersinia Rehder & E.H.Wilson in Sargent Larix potaninii Batalin, mä sjauer onerslacher: Larix potaninii var. australis A.Henry ex Hand.-Mazz. (Syn.: Larix potaninii var. macrocarpa Y.W.Law) Sjineesk Lerche (Larix potaninii var. chinensis L.K.Fu & Nan Li, Syn.: Larix chinensis Beissner, not Miller) Himalaya-lerche (Larix potaninii var. himalaica, Synonym Larix himalaica W.C.Cheng & L.K.Fu) Larix potaninii Batalin var. potaninii Sibiirisk Lerche (Larix sibirica Ledeb.) Uun Nuurd-Ameerikoo Uastamerikoonsk Lerche (Larix laricina (DuRoi) K.Koch) Felsenberag-Lerche (Larix lyallii Parlatore) Waastamerikoonsk Lerche (Larix occidentalis Nutt.) Commonskategorii: Lerchen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Lerchen Dü mendst ei ferlicht ? Laasken


Californien as sunt 1850 en diiljstoot foon da Feriind Stoote. E diiljstoot läit önj't weesten foon't lönj. Önj't norden läit Oregon, önj't ååsten Nevada, önj't söödååsten Arizona, önj't sööden Meksiko än önj't weesten e Pasiifik. Dåt heet 39.512.223 manschne (2019). E hoodstää foon e diiljstoot as Sacramento. Californien as di treedgrutst diiljstoot önj da Feriind Stoote. Önjt norden: Klamath Mountains Cascade Range Coast Ranges Sierra Nevada Önjt sööden: Transverse Ranges Peninsular Ranges Da tiin grutste stääse önj e diiljstoot san: E diiljstoot heet oocht-än-füftig counties (intål: county). Kiik uk deer: List ma counties foon California IM SD RV OR SB LA KE VE BR LO MT BN FR KG TL IN MN AL TU MR MD ME SC SZ SM SF AM CC SJ ST CA AD ED SA SL YO NA MA SN MC LA CO SR YU PL NV SE BU GL TE PM LS MO SH SK TR HU DN For 1848 wus Californien diilj foon Meksiko. Commons: Californien – Soomling foon bile än filme USA: States, citypopulation.de USA: California, citypopulation.de 37-120Koordinaaten: 37° 0′ N, 120° 0′ W


Chemnitz (önj DDR tid Karl-Marx-Stadt) as en krisfri stää önj dåt tjüsch bundeslönj Saksen. Jü stää heet 244.401 inboogere (2020). Germany: States and Major Cities, citypopulation.de


At list faan ISO 3166-2-Codes för Ruslun wiset di code för 83 Föderationssubjekte. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Ruslun RU), di ööder as di code för das Föderationssubjekt. Di code as mä di Newsletter II-2 faan a 30. Jüüne 2010 (PDF) feranert wurden. Zu den Föderationssubjekten gehören: 21 Republiken. Diese besitzen eine eigene Verfassung und Gesetzgebung. Republiken sind in den Hauptsiedlungsgebieten der größeren nicht-russischen Ethnien errichtet worden und zumeist aus Autonomen Sozialistischen Sowjetrepubliken (ASSR) der Sowjetunion hervorgegangen. Außer Tatarstan und Tschetschenien haben alle Republiken den Föderationsvertrag vom 31. März 1992 mit Russland unterzeichnet. 9 Regionen (Krai) 46 Gebiete (Oblast) 2 Städte föderalen Ranges 1 Autonomes Gebiet (Awtonomnaja Oblast) 4 Autonome Kreise (Awtonomny Okrug) Näheres zur Verwaltungsgliederung Russlands im Artikel: Politische Gliederung Russlands Diese Föderationssubjekte existieren auf Grund von Zusammenschlüssen oder Anschluss an andere Föderationssubjekte nicht mehr. Ihre ISO-3166-2-Codes sind damit obsolet. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk) ISO 3166-2 Luncodes ISO 3166-1 Luncodes uun domainnöömer


Podolsk Podolsk (rüsk Подольск) as en stääd un Ruslun, sowat 40 km süüdelk faan Moskau. Hat as at ferwaltangssteed faan't Rajon Podolsk an hää amanbi 183.100 iinwenern (Stant 2010). Ruslun Engels, Oblast Saratow Uasterrik Amstetten, Uastenrik Witjruslun Baryssau, Witjruslun Armeenien Wanadsor, Armeenien Bulgaarien Kawarna, Bulgaarien Tschechien Kladno, Tschechien Georgien Liager Kartlien, Georgien Abchaasien Georgien Sochumi, Abchaasien,Georgien Frankrik Saint-Ouen, Frankrik Sjiisklun Verbandsgemeinde Trier-Land, Sjiisklun Sjiina Hengyang, Sjiina Ukraine Czernowitz, Ukraine Bulgaarien Schumen, Bulgaarien Commonskategorii: Podolsk – Saamlang faan bilen of filmer


UTC+4 as en tidjsoon bi amanbi 60° uastelk lengde. Armeenien Armeenien Aserbaidschaan Aserbaidschaan Georgien Georgien Mauritsius Mauritsius Omaan Omaan Reunion Réunion uun Ruslun: Astrachaan Oblast Oblast Astrachaan Samaara Oblast Oblast Samaara Saratow Oblast Oblast Saratow Uljanowsk Oblast Oblast Uljanowsk Udmuurtien Republiik Republiik Udmuurtien Seychellen Seychellen Ferianagt Araabisk Emiraaten Ferianagt Araabisk Emiraaten Commonskategorii: UTC+4 – Saamlang faan bilen of filmer


Sina Sina as en lönj önj Asien. Deer booge amenbai 1,3 miliard mansche än as deerma dåt inboogerrikste lönj aw e jard. Eefter Ruslönj, Feriind Stoote än Kanada as China dåt fiirdgrutste lönj. Jü politiik önj China heed bloot iinj partai, dåt as jü kommunistische partai. Eefter di Tweed Wråålkrich jeeft et noch niinj freese önj China. Bit 1949 stride da kommuniste iinj da Kuomintang. Önj 1949 wårt di följksrepubliik grünläid.


At Sweedsk Fögelbei (Sorbus intermedia) as en buum an hiart tu't famile faan a Ruusenplaanten (Rosaceae). Krüün faan en sweedsk fögelbei mä früchten. Faan det holt wurd hal tolstooker, keegler an keegelkuugeln maaget. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Sweedsk fögelbeien Wikispecies hää en artiikel tu: Sweedsk fögelbeien


Christian Jensen (* 28. Janewoore 1857 uun Galmsbel; † 29. Febrewoore 1936 uun Schleswig) wiar skuulmääster an regiunaalhistooriker. Uun Tondern hää Jensen üüb skuulmääster liard an ging 1878 tu Archsem üüb Sal. Uun Keitem freid'er det kopteinsdoochter Laura Lorenzen, an jo hed mäenööder trii dringer: Christian Cornelius (1883-1940), Dietrich Andreas (1889–1974) an Karl (1890–?). Üüb Sal frinjet hi mä di skriiwer C. P. Hansen, di ham mud maaget, ham mä't fresk histoore tu befaadin. Efter C.P. Hansen san duas hää Jensen ham föl mä det materiool befaadet, wat Hansen saamelt hää. Diar san flook buken bi ütjkimen. Die nordfriesischen Inseln Sylt, Föhr, Amrum und die Halligen vormals und jetzt. Mit besonderer Berücksichtigung der Sitten und Gebräuche der Bewohner. Verlagsanstalt u. Druckerei Actien-Gesellschaft, Hamborag 1891 Vom Dünenstrand der Nordsee und vom Wattenmeer. B. Schramm, Kiel 1981 (Efterdrük faan det ütjgoow faan 1900), ISBN 978-3-921361-21-4 Literatüür faan of auer Christian Jensen uun a kataloog faan't Sjiisk Natsionaalbibleteek


Podolsk (rüsk Подольск) es en Stat ön Ruslön'. Hat liit ombi 40 km süđern fan Moskau. Podolsk es di Forwaltingsstat fan't Rajon Podolsk, en diar uuni ombi 183.100 Mensken (Stant 2010). Ruslun Engels, Oblast Saratow Uasterrik Amstetten, Uastenrik Witjruslun Baryssau, Witjruslun Armeenien Wanadsor, Armeenien Bulgaarien Kawarna, Bulgaarien Tschechien Kladno, Tschechien Georgien Niederkartlien, Georgien Abchaasien Georgien Sochumi, Abchasien,Georgien Frankrik Saint-Ouen, Frankrik Sjiisklun Verbandsgemeinde Trier-Land, Sjiisklun Sjiina Hengyang, Sjiina Ukraine Czernowitz, Ukraine Bulgaarien Schumen, Bulgaarien


At 10. juarhunert begant mä't juar 901 an häält mä't juar 1000 ap. Mä det juar 1000 häält uk det 1. juardüüsen ap.


At 9. juarhunert begant mä't juar 801 an häält mä't juar 900 ap.


Christian Johansen (* 4. Nofember 1820 uun Noorsaarep üüb Oomram, † 26. Jüüle 1871 uun Schleswig) wiar en skuulmääster an skriiwer. Christian Johansen wurd bäären üs sön faan Johannes Christians an Mettgen, b. Martinen. Üs Christian 16 as, ferünloket san aatj 1836 üüb sia föör Norweegen. Sin mam befreit ham 1840 weder mä Matz Matzen. Oober uk hat stareft jong uun't juar 1844. Christian woort skuulhalper, iarst üüb Oomram an do üüb Sal bi C. P. Hansen an leederhen skuulmääster uun Oldersbek an Schleswig. Diar stareft hi mä 50 juar auer sin ambrastaghaid. Sagen und Erzählungen Arammud an Dögganhaid bi-rköödar. Schleswig 1855, 16 sidjen Hü't tuging, diär a nei Liär üb Aamram kåm - Efterföörteld fån Freskfrinj. Uun: LFM (Hamburg), :Nr. 10a. 1849 (hoonskraftelk) Beschreibung der nordfriesischen Insel Amrum Die nordfriesische Sprache nach der Föhringer und Amrumer Mundart. Kiel 1862. Öömrang Teelen An Staatjin, ütjden faan Reinhard Jannen, Jens Quedens Ferlach, Oomram, 1995 Wikisource: Arammud an Dögganhaid Wikisource: Beschreibung der nordfriesischen Insel Amrum (mä öömrang fialnöömer) Wikisource: Die nordfriesische Sprache Wikisource: Fan a hüspuk efter: Öömrang Archiif. Archiwiaret faan det originool di 4. Maarts 2016. Ufrepen di 27. Nofember 2012.


At 8. juarhunert begant mä't juar 701 an häält mä't juar 800 ap.


At 7. juarhunert begant mä't juar 601 an häält mä't juar 700 ap.


At 6. juarhunert begant mä't juar 501 an häält mä't juar 600 ap.


At 5. juarhunert begant mä't juar 401 an häält mä't juar 500 ap.


At 4. juarhunert begant mä't juar 301 an häält mä't juar 400 ap.


Colorado [kɑləˈɹɑdoʊ] as sunt 1876 en diiljstoot foon da Feriind Stoote. E diiljstoot läit önj't weesten foon't lönj. Önj't norden läit Wyoming, önj't nordååsten Nebraska, önj't ååsten Kansas, önj't söödååsten Oklahoma, önj't sööden New Mexico än önj't weesten Utah. Dåt heet 5.758.736 manschne (2019). E hoodstää foon e diiljstoot as Denver. Colorado as di oochtgrutste diiljstoot önj da Feriind Stoote. E Rocky Mountains lade önj't weesten foon e diiljstoot. E Great Plains lade önj't ååsten. Colorado heet 64 counties: Kiik uk deer: List foon Counties önj Colorado Da tiin grutste stääse önj e diiljstoot san: USA: States, citypopulation.de USA: Colorado, citypopulation.de Commons: Colorado – Soomling foon bile än filme 39-105.5Koordinaaten: 39° N, 106° W


At 3. juarhunert begant mä't juar 201 an häält mä't juar 300 ap.


At 2. juarhunert begant mä't juar 101 an häält mä't juar 200 ap.


Connecticut (ütspräke: [kəˈnɛtᵻkət] hiir tu?/i) as sunt 1788 en diiljstoot foon da Feriind Stoote. E diiljstoot läit önj't nordååsten foon't lönj. Önj't norden läit Massachusetts, önj't ååsten Rhode Island, önj't sööden e Atlantik än önj't sööden än weesten New York. Dåt heet 3.565.287 manschne (2019). E hoodstää foon e diiljstoot as Hartford. Connecticut as diilj foon Nai-Änglönj. Di wichtist struum önj e diiljstoot as di Connecticut Struum, wat foon't norden tu't sööden in önj Long Island Sound låpt. Da tiin grutst stääse önj e diiljstoot san: Connecticut heet 8 counties. Schörk önj e stää Cheshire Stroote önj e stää Middletown Iiljtörn önj e stää New Haven Commons: Connecticut – Soomling foon bile än filme USA: States, citypopulation.de USA: Connecticut, citypopulation.de USA: Administrative Division, citypopulation.de 41.666666666667-72.666666666667Koordinaaten: 41° 40′ N, 72° 40′ W


At 1. juarhunert begant mä't juar 1 an häält mä't juar 100 ap. En 0. juarhunert jaft at ei. Mä det juar 1 begant uk det 1. juardüüsen.


At 1. juarhunert föör Krast begant mä't juar 100 f.Kr. an häält mä't juar 1 f.Kr. ap. En 0. juarhunert jaft at ei. Mä det juar 1 f.Kr. hääl uk det 1. juardüüsen f.Kr. ap.


At 2. juarhunert föör Krast begant mä't juar 200 f.Kr. an häält mä't juar 101 f.Kr. ap.


(fe.) 2002 wiar det öler juar faan at 21. juarhunert. At juar begand mä’n Teisdai. (mo.) 2002 wus dåt ouder iir foon dåt 21. iirhunert. Et iir beganed ma’n Täisdi. (sö.) 2002 wiar dit taust Jaar fan dit 21. Jaarhön’ert. Dit Jaar bigent me en Tiisdai. (hf.) 2002 waos dat tweed iir foon dat 21. iirhonert. Et iir begaant mä en Taisdii. (go.) (Hoolmer) 2002 wås dat tweed jeer foon dat 21. jeerhunert. Dat jeer begäned mä en Teesdi. 1. Janewoore : Di Euro woort üs baarjil iinfeerd an liaset at D-Mark uf. 08. Janewoore: Aleksander Prochorow, rüs füüsiker (* 1916) 13. Marts: Hans-Georg Gadamer, tjiisk filosoof (* 1900) 17. Janewoore: Camilo José Cela, spaans skriiwer (* 1916) 18. April: Thor Heyerdahl, noorsk forsker (* 1914) 27. April: George Alec Effinger, amerikoons skriiwer (* 1947) September: Dieter Aschenborn, naamiibisk konstmooler (* 1915)


Cottbus (aw Sorbisch: Chóśebuz [ˈxɨɕɛbus]) as en krisfri stää önj dåt tjüsch bundeslönj Brandenbörj. Jü stää heet 98.693 inboogere (2020). Germany: States and Major Cities, citypopulation.de


(fe.) 2003 wiar det traad juar faan at 21. juarhunert. At juar begand mä’n Weedensdai. (mo.) 2003 wus dåt treed iir foon dåt 21. iirhunert. Et iir beganed ma’n Weensdi. (sö.) 2003 wiar dit treer Jaar fan dit 21. Jaarhön’ert. Dit Jaar bigent me en Winjsdai. (hf.) 2003 waos dat treed iir foon dat 21. iirhonert. Et iir begaant mä en Maaderwich. (go.) (Hoolmer) 2003 wås dat treed jeer foon dat 21. jeerhunert. Dat jeer begäned mä en Weensdi. 20. Febrewoore: Joao Grimaldo, futbaal speler 01. April: Johann Lorenzen, fering büür (* 1924) 09. April: Jorge Oteiza, spaans konstmooler (* 1908) 22. Jüüne: Wasil Bykaŭ, witjrüs skriiwer (* 1924) 29. August: Vladimír Vašíček, tschechisk konstmooler (* 1919)