De Plateau Bundesstoot as een faan a bundesstooten uun Nigeeria. A bundesstoot leit uun a uast faan't lun. Det hee 4.717.300 lidj (2022). At hoodsteed faan a bundesstoot as Jos. Nigeria: States & Agglomerations, citypopulation.de


De Rivers Bundesstoot as een faan a bundesstooten uun Nigeeria. A bundesstoot leit uun a süüd faan't lun. Det hee 7.476.800 lidj (2022). At hoodsteed faan a bundesstoot as Port Harcourt. Nigeria: States & Agglomerations, citypopulation.de


Kano as det naistgratst steed uun Nigeeria. At steed leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 2.166.554 lidj (1991). Det as at hoodsteed faan de Kano Bundesstoot. Nigeria: States & Cities, citypopulation.de


Adeje as en stääd an gemeen uun a süüdwaast faan't Kanaarisk Eilun Teneriffa. Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Commonskategorii: Adeje – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Adeje (sjiisk)


Arafo as en gemeen uun a uast faan't Kanaarisk Eilun Teneriffa. Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Commonskategorii: Arafo – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Arafo (sjiisk)


Arico as en gemeen uun a süüduast faan't Kanaarisk Eilun Teneriffa. Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Commonskategorii: Arico – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Arico (sjiisk)


Buenavista del Norte as en stääd an gemeen uun a waast faan't Kanaarisk Eilun Teneriffa. Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Commonskategorii: Buenavista del Norte – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Buenavista del Norte (sjiisk)


Candelaria as en gemeen uun a uast faan't Kanaarisk Eilun Teneriffa. Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Commonskategorii: Candelaria (Teneriffa) – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Candelaria (Teneriffa) (sjiisk)


El Rosario as en gemeen uun a nuurduast faan't Kanaarisk Eilun Teneriffa. Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Commonskategorii: El Rosario – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: El Rosario (sjiisk)


El Sauzal as en stääd an gemeen uun a nuurd faan't Kanaarisk Eilun Teneriffa. Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Commonskategorii: El Sauzal – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: El Sauzal (sjiisk)


El Tanque as en gemeen uun a nuurdwaast faan't Kanaarisk Eilun Teneriffa. Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Commonskategorii: El Tanque – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: El Tanque (sjiisk)


Fasnia as en gemeen uun a uast faan't Kanaarisk Eilun Teneriffa. Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Commonskategorii: Fasnia – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Fasnia (sjiisk)


Garachico as en stääd an gemeen uun a nuurdwaast faan't Kanaarisk Eilun Teneriffa. Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Commonskategorii: Garachico – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Garachico (sjiisk)


Granadilla de Abona as en gemeen uun a süüd faan't Kanaarisk Eilun Teneriffa. Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Commonskategorii: Granadilla de Abona – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Granadilla de Abona (sjiisk)


Guía de Isora as en stääd an gemeen uun a nuurduast faan't Kanaarisk Eilun Teneriffa. Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Commonskategorii: Guía de Isora – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Guía de Isora (sjiisk)


Güímar as en gemeen uun a uast faan't Kanaarisk Eilun Teneriffa. Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Commonskategorii: Güímar – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Güímar (sjiisk)


Icod de los Vinos as en stääd an gemeen uun a nuurdwaast faan't Kanaarisk Eilun Teneriffa. Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Commonskategorii: Icod de los Vinos – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Icod de los Vinos (sjiisk)


La Guancha as en gemeen uun a nuurd faan't Kanaarisk Eilun Teneriffa. Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Commonskategorii: La Guancha – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: La Guancha (sjiisk)


La Matanza de Acentejo as en gemeen uun a nuurduast faan't Kanaarisk Eilun Teneriffa. Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Commonskategorii: La Matanza de Acentejo – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: La Matanza de Acentejo (sjiisk)


La Victoria de Acentejo as en stääd an gemeen uun a nuurdwaast faan't Kanaarisk Eilun Teneriffa. Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Commonskategorii: La Victoria de Acentejo – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: La Victoria de Acentejo (sjiisk)


Los Realejos as en stääd an gemeen uun a nuurd faan't Kanaarisk Eilun Teneriffa. Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Commonskategorii: Los Realejos – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Los Realejos (sjiisk)


Los Silos as en stääd an gemeen uun a nuurdwaast faan't Kanaarisk Eilun Teneriffa. Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Commonskategorii: Los Silos – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Los Silos (sjiisk)


Puerto de la Cruz as en stääd an gemeen uun a nuurd faan't Kanaarisk Eilun Teneriffa. Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Commonskategorii: Puerto de la Cruz – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Puerto de la Cruz (sjiisk)


San Juan de la Rambla as en stääd an gemeen uun a nuurd faan't Kanaarisk Eilun Teneriffa. Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Commonskategorii: San Juan de la Rambla – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: San Juan de la Rambla (sjiisk)


San Miguel de Abona as en gemeen uun a süüd faan't Kanaarisk Eilun Teneriffa. Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Commonskategorii: San Miguel de Abona – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: San Miguel de Abona (sjiisk)


Santa Úrsula as en stääd an gemeen uun a nuurdwaast faan't Kanaarisk Eilun Teneriffa. Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Commonskategorii: Santa Úrsula – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Santa Úrsula (sjiisk)


Santiago del Teide as en stääd an gemeen uun a waast faan't Kanaarisk Eilun Teneriffa. Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Commonskategorii: Santiago del Teide – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Santiago del Teide (sjiisk)


Tacoronte as en stääd an gemeen uun a nuurd faan't Kanaarisk Eilun Teneriffa. Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Commonskategorii: Tacoronte – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Tacoronte (sjiisk)


Tegueste as en gemeen uun a nuurd faan't Kanaarisk Eilun Teneriffa. Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Commonskategorii: Tegueste – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Tegueste (sjiisk)


Vilaflor of uk Vilaflor de Chasna as en gemeen uun a süüd faan't Kanaarisk Eilun Teneriffa. Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Commonskategorii: Vilaflor – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Vilaflor (sjiisk)


Agaete as en gemeen uun a nuurdwaast faan't Kanaarisk Eilun Gran Canaria. Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Commonskategorii: Agaete – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Agaete (sjiisk)


Agüimes as en stääd an gemeen uun a süüduast faan't Kanaarisk Eilun Gran Canaria. Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Commonskategorii: Agüimes – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Agüimes (sjiisk)


La Aldea de San Nicolás, iar: San Nicolás de Tolentino as en gemeen uun a waast faan't Kanaarisk Eilun Gran Canaria. Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Commonskategorii: La Aldea de San Nicolás – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: La Aldea de San Nicolás (sjiisk)


Artenara as en gemeen uun a nuurdwaast faan't Kanaarisk Eilun Gran Canaria. Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Commonskategorii: Artenara – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Artenara (sjiisk)


Arucas as en gemeen uun a nuurd faan't Kanaarisk Eilun Gran Canaria. Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Commonskategorii: Arucas – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Arucas (sjiisk)


Firgas as en gemeen uun a nuurd faan't Kanaarisk Eilun Gran Canaria. Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Commonskategorii: Firgas – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Firgas (sjiisk)


Gáldar as en gemeen uun a nuurd faan't Kanaarisk Eilun Gran Canaria. Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Commonskategorii: Gáldar – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Gáldar (sjiisk)


Ingenio as en gemeen uun a uast faan't Kanaarisk Eilun Gran Canaria. Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Commonskategorii: Ingenio – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Ingenio (sjiisk)


Mogán as en gemeen uun a süüdwaast faan't Kanaarisk Eilun Gran Canaria. Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Commonskategorii: Mogán – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Mogán (sjiisk)


Moya as en gemeen uun a nuurd faan't Kanaarisk Eilun Gran Canaria. Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Commonskategorii: Moya (Gran Canaria) – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Moya (sjiisk)


Santa Brígida as en gemeen uun a nuurduast faan't Kanaarisk Eilun Gran Canaria. Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Commonskategorii: Santa Brígida – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Santa Brígida (sjiisk)


Santa María de Guía de Gran Canaria as en gemeen uun a nuurd faan't Kanaarisk Eilun Gran Canaria. Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Commonskategorii: Santa María de Guía de Gran Canaria – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Santa María de Guía de Gran Canaria (sjiisk)


Tejeda as en stääd an gemeen uun a maden faan't Kanaarisk Eilun Gran Canaria. Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Commonskategorii: Tejeda – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Tejeda (sjiisk)


Teror as en gemeen uun a nuurd faan't Kanaarisk Eilun Gran Canaria. Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Commonskategorii: Teror – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Teror (sjiisk)


Valleseco as en gemeen uun a nuurd faan't Kanaarisk Eilun Gran Canaria. Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Commonskategorii: Valleseco – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Valleseco (sjiisk)


Valsequillo de Gran Canaria as en gemeen uun a uast faan't Kanaarisk Eilun Gran Canaria. Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Commonskategorii: Valsequillo de Gran Canaria – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Valsequillo (sjiisk)


Vega de San Mateo of ianfach San Mateo as en gemeen uun a maden faan't Kanaarisk Eilun Gran Canaria. Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Commonskategorii: Vega de San Mateo – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Vega de San Mateo (sjiisk)


Agulo as ian faan sääks gemeenen üüb det Kanaarisk Eilun La Gomera (Spoonien). Hat leit uun a nuurd faan't eilun. Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Commonskategorii: Agulo – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Agulo (sjiisk)


Alajeró as ian faan sääks gemeenen üüb det Kanaarisk Eilun La Gomera (Spoonien). Hat leit uun a süüd faan't eilun. Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Commonskategorii: Alajeró – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Alajeró (sjiisk)


Hermigua as ian faan sääks gemeenen üüb det Kanaarisk Eilun La Gomera (Spoonien). Hat leit uun a nuurduast faan't eilun. Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Commonskategorii: Hermigua – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Hermigua (sjiisk)


Valle Gran Rey as ian faan sääks gemeenen üüb det Kanaarisk Eilun La Gomera (Spoonien). Hat leit uun a waast faan't eilun. Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Commonskategorii: Valle Gran Rey – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Valle Gran Rey (sjiisk)


Vallehermoso as ian faan sääks gemeenen üüb det Kanaarisk Eilun La Gomera (Spoonien). Hat leit uun a waast faan't eilun. Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Commonskategorii: Vallehermoso (La Gomera) – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Vallehermoso (sjiisk)


A Cortes Generales san det parlament faan Spoonien. Diar jaft'at tau hüsang: A Congreso de los Diputados as a kongres. A Senado as a senaat. Kongres an senaat maage a gesetsen an kontroliare at regiarang. Di nööm Cortes Generales komt noch faan't madelääler, huar a föörsten tuupseed an bediald haa. Uk uun't ingelsk jaft'at det wurd court för 'gericht' of 'hoof'. Commonskategorii: Cortes Generales – Saamlang faan bilen of filmer


En Safaari (zaˈfaːri, faan araabisk سفر, DMG safar ‚rais‘) as en rais of en ütjfluch, am üüb jacht tu gungen. Uun a leetst juaren gongt det bi en safaari oober ei muar am a jacht, fölmuar am't knipsin faan wil diarten. Hoker uun Afrikoo üüb safaari gongt, wal hal a 'grat fiiw' (ingelsk: 'big five') tu sen fu: Afrikoonsk Büfel, Afrikoonsk Elefant, Lööw, Leopard an Nööshurn. Commonskategorii: Safaari – Saamlang faan bilen of filmer


At Groonk, uk 'Grank' ?, (sö.) Graank (Charadrius hiaticula) as en tüüter uun't fögelorder faan a Kuben an Waadfögler (Charadriidae). Groonkennääst mä tau aier. Aier faan Charadrius hiaticula hiaticula - MHNT Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Groonken Wikispecies hää en artiikel tu: Groonken


Schymkent (kasachisk an rüsk Шымкент; bit 1992 Чимкент/Tschimkent) as det traadgratst stääd uun Kasachstaan. Hat leit uun a süüd faan't lun naibi Usbekistaan. Diar wene 1.074.167 minsken (Stant: 1. Janewoore 2021). Sant 2018 täält Schymkent üs aanj regiuun, jüst so üs Almaty, Astana an Baiqongyr. Commonskategorii: Schymkent – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Schymkent (sjiisk)


A Iswirem as en wirem uun det klas faan a Polychaeta (Baswirmer). Hi as iarst 1998 fünjen wurden, an lewet hial aparte oner weeder üüb fialen faan Methanhydrat, huar't iskuul as. Commonskategorii: Iswirem – Saamlang faan bilen of filmer


Det Rüs Sowjetisk Föderatiif Sosialistisk Republiik (Ufkorting: Rüs SFSR; üüb Rüs: Российская Советская Федеративная Социалистическая Республика Rossijskaja Sovetskaja Federativnaja Socialističeskaja Respublika, föör 1936/37 Российская Социалистическая Федеративная Советская Республика Rossijskaja Socialističeskaja Federativnaja Sovetskaja Respublika) wiar det gratst faan a unioonrepubliiken uun det Sowjetunioon. At republiik wurd 1917 grünjlaanjen an wurd 1991 apliaset. At gebiit faan det Rüs SFSR as nü Rüslun. Det Rüs SFSR hed 16 autonoom republiiken, 49 prowinsen an 6 regiuunen.


Bilbao as det njüügenstgratst steed uun Spanje. Det hee 350.184 lidj (2020). Det as at hoodsteed faan det Bizkaia Prowins. Spain: Autonomous Communities and Major Cities, citypopulation.de


Freiduas (of Suitsiid, faan lat. sui salew an caedere duad maage) ment, dat hoker mä walem sin leewent en aanj saat. Uun a medesiin woort di wal tu en freiduas üs kraankes uunsen, an efter ICD beoordialet. Commonskategorii: Freiduas – Saamlang faan bilen of filmer Wikiquote: Freiduas (sjiisk) Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


A Mercurialis san en plaantenskööl uun det famile faan a Euphorbiaceae. Jo waaks miast trinjam't Madlunsia. M. annua – M. canariensis – M. corsica – M. elliptica – M. huetii – M. leiocarpa – M. × longifolia – M. ovata – M. × paxii – M. perennis – M. reverchonii – M. tomentosa Commonskategorii: Mercurialis – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Mercurialis


Mercurialis annua as en plaantenslach uun det skööl Mercurialis faan a Euphorbiaceae. Hat wääkst fööraal trinjam't Madlunsia, man uk uun Madeleuroopa. Dü könst det ianjuarag plaant üs ünkrüüs üüb sun- of grantwaier finj. Commonskategorii: Mercurialis annua – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Mercurialis annua


Ufdriiwen (lat. Interruptio) ment det aanj faan en swaangerskap, diar mä walem mä en operatsion trochfeerd woort. - Di embryo koon uk faan salew ufstupet wurd, det as do en spontaan abort. Al sant ualang tidjen stridj a minsken diarauer, wäär ufdriiwen wees mut of uk ei. Diar stun flook meenangen jinenööder: religiöös an eetisk uunsichten, det rocht faan't wüf, salew tu bestemin, an det rocht üüb leewent faan a embryo. Diaram jaft'at för di amgung mä det fraag uun ünlik lunen uk ünlik gesetsen: Uun enkelt lunen as ufdriiwen tuläät, miast oober bluas uun a iarst wegen faan't swaangerskap; uun ööder lunen jaft'at diar hard stroofen för. Commonskategorii: Ufdriiwen – Saamlang faan bilen of filmer Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


A Termodünaamik (faan ualgreks θερμός thermós warem, an ualgreks δύναμις dýnamis krääft) as en grünjleien wedenskap för a technik. Hat begand diarmä, dat a minsken ferstun wul, wat uun en dampmaskiin föör ham gongt. Leeder wurd algemianer fraaget, hü waremk ütjnadegt wurd koon för mechaanisk werk. Det iarst hoodreegel sait, dat energii ei ferleesen gung koon, hat koon bluas hör skak feranre. Det naist hoodreegel sait, dat mechaanisk, elektrisk of cheemisk energii hialandaal tu waremk wurd koon. Amkiard koon waremk oober ei hialandaal tu ööder energii wurd, diar blaft leewen en betj waremk auer. Commonskategorii: Termodünaamik – Saamlang faan bilen of filmer Wikibooks: Termodünaamik (sjiisk)


At list faan ISO 3166-2-Codes för a Falkland Eilunen wiset di code för a Falkland Eilunen. At jaft ei muar onerdialangen. Diheer code bestäänt bluas ütj ään dial. Diheer wiset di code efter ISO 3166-1 (för a Falkland Eilunen FK). Nian feranerang faan di code sant 1998. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk) ISO 3166-2, Referenstabel faan luncodes ISO 3166-1, Luncodes uun domainnöömer


-51.694444444444-57.852777777778Koordinaaten: 51° 42′ S, 57° 51′ W Stanley (iar: "Port Stanley") as det iansagst stääd an uk hoodstääd faan a Falkland Eilunen. Diar wene 2.460 minsken (Stant 2016). Sant 2022 as Stanley en city uun't Ferianagt Könangrik. Commonskategorii: Stanley (Falklands) – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Stanley (sjiisk)


A Orleaanbuum (Bixa orellana) as en plaantenslach uun det famile faan a Bixaceae. Hi wääkst üs bosk of letj buum, fööraal uun Süüd- an Madelameerikoo. Det siad woort üs gewürts brükt, fööraal oober tu farwin. För det plaant jaft'at en hialer rä ünlik nöömer: Urucum of Uruku uun Brasiilien, Achiote, huar spoonsk snaaket woort, üüb fransöösk Roucou, üüb sjiisk uk Stephanulrich of Urian. Frücht Siad Bixa orellana - MHNT Georg August Pritzel, Carl Jessen: Die deutschen Volksnamen der Pflanzen. Neuer Beitrag zum deutschen Sprachschatze. Philipp Cohen, Hannover 1882, S. 60, online. Commonskategorii: Orleaanbuum – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Bixa orellana


Bixa as en plaantenskööl uun det famile faan a Bixaceae, an hää det famile a nööm den. Diar hiar fiiw slacher tu. B. arborea B. excelsa B. orellana - Orleaanbuum B. platycarpa B. urucurana Commonskategorii: Bixa – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Bixa


Swen Hans Jensen wiar en salring siamaan, leeder juurist, beamten, finansekspert, 1834-1837 bürgermääster faan Kil, poliitiker an 1844-1854 lunföögels üüb Sal. Swen Hans Jensen wiar a skriiwer Wilhelm Jensen (1837–1911) san aatj an a skriiwer an dachter Hans Heyck (1891-1972) san ualualaatj. "Ein Sylter Riese: Swen Hans Jensen (1795-1855)", uun Tholund, Jakob (1995), Eilunsfresken, s. 7-16.


Samer Samer äs iinj foon dä fjauer järtide. Dat kamt for harfst än eewer uurs.


Harfst Harfst äs iinj foon dä fjauer järtide. Dat kamt for wonter än eewer samer.


Wonter Wonter äs iinj foon dä fjauer järtide. Dat kamt for uurs än eewer harfst.


Uurs Uurs äs iinj foon dä fjauer järtide. Dat kamt for samer än eewer wonter.


Halunder as det nuurdfresk spriikwiis, wat üüb Haliglun snaaket wurt. Bispalen faan hoa (haa), wee(s) (wees) an wür (wurd): Borchert, Mina, Århammar, Ritva an Århammar, Nils (1987), Wi lear Halunder - Helgoländisches Lehrbuch (Nordfriisk Instituut, Nr. 85).


Isabella Agneta Elisabeth van Tuyll van Serooskerken wiar en neederluns-sweitser skriiwer, diar üüb Fraansöösk skreew. Hat wiar uk komponist an skreew staken för klawiaren, strikorkestern an hög melodiin. Commons: Isabelle de Charrière – Saamling faan biljen of filmer


At Mösk, (sö.) Mösk (Charadrius alexandrinus) as en tüüter uun't fögelorder faan a Kuben an Waadfögler. Ai faan Charadrius alexandrinus Mösken san üüb strun knaap tu käänen. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Mösken Wikispecies hää en artiikel tu: Mösken


Wonter Wonter es iaan fan de schtjuur Djooarstid'n. Deät begent uun Detsember en komt noa Harrows en feer Feedjooar. De Hallem uun 'e Wonter


Feedjooar, ooder Frühjahr, es iaan fan de schtjuur Djooarstid'n. Deät begent uun Marts en komt noa Wonter en feer Sömmer.


Sömmer es iaan fan de schtjuur Djooarstid'n. Deät begent uun Juuni en komt noa Feedjooar en feer Harrows.


Harrows es iaan fan de schtjuur Djooarstid'n. Deät begent uun September en komt noa Sömmer en feer Wonter.


Giuseppe Arcimboldo (* amanbi 1526 uun Mailand; † 11. Jüüle 1593 uk diar) wiar en italjeens konstmooler faan det Leed Renaissance. Hi as bekäänd för sin taafelbiljen, diarüüb hi ruusen, früchten an gemüüsen an uk objekten üüs buken moolet. Hi wenet an werket uun Mailand, Wien un Prag. A Wos A Somer A Harewst A Wonter A Locht At Weeder At Ial A Eerd A Gemüüsegertner A Bibliotekaar A Afkoot


De Spaans Bürgerkrich wiar en krich faan Jüüle 1936 tu April 1939, wat uun Spanje twesken det demokraatisk weelet regiaring faan det Naist Spaans Republiik (of a "Republikaanern") an dön rochtsrachtet putschisten oner Generool Francisco Franco (of a "Natsionalisten") streden wurd. A Republikaanern wurd faan't Sowjetunioon an a Nationalisten faan Tjiisklun an Itaalien holpen. A Nationalisten woon a krich an Franco wiar tu san duas diktaator faan't lun. Uun a krich, greeb tjiisk an italjeens fliigern de 26. April 1937 at steed Guernica uun't Baskenlun uun an maaget det tunant. De spaans konstmooler Pablo Picasso, lus en beracht faan en uugentjüch faan a uungrip an moolet diarüübhen ian faan sin bekäändst werken, Guernica. Franciso Franco, a baas faan a Natsionalisten. Francisco Largo Caballero an Juan Negrín, a baasen faan a Republikaanern. De ameerikoons skriiwer Ernest Hemingway wiar en juurnalist uun a krich.


Gernika as en steed uun det Autonoom Gemianskap Baskenlun uun Spanje. At steed leit uun a nuurduast faan Bilbao an hiart tu det Bizkaia Prowins. Det hee 17.031 lidj (2021). Spain: País Vasco (Euskal Herriko), citypopulation.de


Det Gipuzkoa Prowins as ian faan dön trii prowinsen faan det Autonoom Gemianskap Baskenlun uun Spanje. Det leit uun a nuurduast faan't gemianskap. Det hee 727.121 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Donostia-San Sebastián. Sööwen Comarcas: Spain: Administrative Division, citypopulation.de


A Orchideenbuum as en buum uun det famile faan a Bongfrüchten (Fabaceae). Hi wääkst fööraal uun Süüdaasien. Uk wan'er so het, hää hi mä orchideen niks widjer tu dun. Di nööm komt faan sin smok bloosen. Diaram stäänt hi daalang uk uun flook guarder üüb a hialer welt, huar't froostfrei as. Bleed Bloos Früchten Commonskategorii: Orchideenbuum – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Orchideenbuum


Wonter Di wonter äs oan fuon dä fjauer iirstide fuon et iir. Et känt jiter jarfst än foor uurs. Et äs dat koolst fuon e iirstide. Oon e noordhuulewküül begänet wonter oon Deesämber än e sörhuulewküül begänet et oon Juunii.


Uurs Di uurs äs oan fuon dä fjauer iirstide fuon et iir. Et känt jiter wonter än foor sämer. Oon jühir iirstid worde e temperatuure waormer än e deege langer. Fole pluonte bloostere oon e uurs.


Di sämer äs oan fuon dä fjauer iirstide fuon et iir. Et känt jiter uurs än foor jarfst. Et äs dat woarmst fuon e iirstide. Oon e noordhuulewküül begänet sämer oon Juunii än e sörhuulewküül begänet et oon Deesämber.


Di jarfst (uk hjärfst onter hjarwst) äs oan fuon dä fjauer iirstide fuon et iir. Et känt jiter sämer än foor wonter. Oon jühir iirstid worde e temperatuure kooler än e deege koorter. Oon e jarfst ferfarwe jäm e blääre bai e buume, iir jä dän uffoale.


Antonio Lucio Vivaldi (* 4. Marts 1678 uun Venedig; † 28. Jüüle 1741 uun Wien) wiar en wenetsiaans-italjeens komponist, bedüüden violinist faan a barok an rööms-katuulsk prääster. Sin bekäändst werk san Dön Fjauer Juarstidjen (üüb Italjeens: Le Quattro Stagioni). Commons: Antonio Vivaldi – Saamling faan biljen of filmer


10340 Jostjahn 10340 Jostjahn as en asteroiid, di 1991 faan di astronoom Freimut Börngen fünjen wurden as. Näämd wurden as hi uun't juar 2000 efter di tusdochter Jost Jahn, di üüb Oomram lewet. Jahn wiar uun a föörstant faan a Ferian faan a Stäärfrinjer. Uun't juar 2023 hää Jost Jahn en komeet fünjen: P/2023 C1. Di komeet komt efter sööwen juar weder naibi a Mars föörbi, an het nü P/2023 C1 (Jahn). An al 2013 hää Jahn en asteroiid fünjen an efter sin wüf näämd: 555092 Annasusanne. üüb ndr.de, 24.03.2023 Jost Jahn , Artiikel uun't itajeensk Wikipedia


At list faan ISO 3166-2-Codes för Antigua und Barbuda wiset di code för sechs Verwaltungsbezirke (Parishes) und zwei Nebengebiete (Dependencies). A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Antigua und Barbuda AG), di ööder as di code för das Parish oder Nebengebiet. Di code as mä di Newsletter II-2 faan a 30. Jüüne 2010 (PDF) feranert wurden. 1) Nebengebiet Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk) Siehe auch: ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden.


Marts Marts es de dör Muunt fan ’t Djooar uun de gregoriaansk Kalender. Hi hat 31 Doagen. De Neem fan 'e Muunt komt fan Latiinsk (mensis) Martius. Uun Marts begent 'e Feedjooar.


Mai Mai es de füfs Muunt fan ’t Djooar uun de gregoriaansk Kalender. Hi hat 30 Doagen. De Neem fan 'e Muunt komt fan Latiinsk (mensis) Maius.


August August es de achs Muunt fan ’t Djooar uun de gregoriaansk Kalender. Hi hat 31 Doagen. De Neem fan 'e Muunt komt fan Latiinsk (mensis) Augustus.


September September es de neägens Muunt fan ’t Djooar uun de gregoriaansk Kalender. Hi hat 30 Doagen. De Neem fan 'e Muunt komt fan Latiinsk (mensis) September. Uun September begent 'e Harrows.


Oktoober Oktoober es de tains Muunt fan ’t Djooar uun de gregoriaansk Kalender. Hi hat 31 Doagen. De Neem fan 'e Muunt komt fan Latiinsk (mensis) October.


Nowember Nowember (ooder Nuwember) es de elbens Muunt fan ’t Djooar uun de gregoriaansk Kalender. Hi hat 30 Doagen. De Neem fan 'e Muunt komt fan Latiinsk (mensis) November.


Detsember Detsember es de twallows Muunt fan ’t Djooar uun de gregoriaansk Kalender. Hi hat 31 Doagen. De Neem fan 'e Muunt komt fan Latiinsk (mensis) December. Uun Detsember begent 'e Wonter. Uk uun Detsember es Wiinachen.


En Faradaybuur (færədeɪbu:r) es en Hak fan Metal, wat elektrisk Stroom döörlet ken. Wan em diaröner es, kumt Stroom, wat fan büten kumt ek döör. Fan benen ken di Stroom fuar't Miist ek ütkum. Fialen sa üs dit Magneetfial fan di Öört ken man döörkum, aurdat jaar Swalkenleengdi ek töbeekhölen uur. Di Noom kumt fan dit Fügelbuur, wat di Struktuur heer, wat nöörig es, dat dit eeđer Faraday slaaget. Di Efekt waar fan Michael Faraday ütfünen. Wan di Baan naa Söl elektrisk uur skul, da wiar fuar di Autotochen Wagons nöörig wat Faradaybuuren sen, dat em uk Cabriolets en iipen Wainer me langsfo kür. Di Persoonenwainer sen fan Iirsen en aarberi üs Haken töögen Stroomslach. Di Wainkas fan en Automobiil es fuar't Miist en Faradaybuur. Wan dit fan Plastik es of en Taak fan Tjüch heer, da ken di Stroom sa üs fan en Lait man döörslaa. En Faradaybuur es niin Skirem töögen ark magneetisk of elektrisk Fial. Di Swalken fan di Mobiilfunk kum döör. Üđers kür em iin ön sin Auto ek telefoniari.


En Teenkstair es en Plaats hur Mensken forsjuk en bihual wat sa üs dit jerer wesen es of tömendst sa dat dit fuar't Miist sa ütsjocht üs jerer. Dit ken Bechningen wiis man uk Natuursteken of Teenkststairen ön di Grünj. Teenkstairen (Gimiindi Söl) Teenkstairen Ārichsem Teenkstairen Kairem Teenkstairen Muasem Teenkstairen Tinem Teenkstairen Weesterlön Teenkstairen Hörnem Teenkstairen List Teenkstairen Woningstair-Brēderep Di Listen sen fuul leenger uuren. Help me, leer jam dial, fotografiari en set dit iin ön di rocht Siren, wiis sa gur! Hel'genöört (Ārichsem) Merelmērskhoog (Ārichsem) Tipkenhoog / Harhoog (Kairem) Tipkentörn (Kairem) Daanshoog (Kairem Ingi) Ingihoog (Kairem Ingi) Denghoog (Woningstair) Finj muaren en skriif di jir iin! Nuurđfriisk Sērkenreeg


Calima, ütjspreegen: Ka'liima as en wederlaag üüb a Kanaaren an Kapwerden. Hat daaget ap bi stark uastwinj, an do woort sunstoof faan a Sahara widj auer efter waasten weid. Normool sicht üüb Gran Canaria Sicht bi Calima Normoolerwiis weit üüb a Kanaaren en pasaatwinj faan nuurduast. Bi Calima komt oober hial ööder loft faan uast of süüduast, an di stoof uun a loft as ei gud för a long an a uugen. Wan't tu slim woort, faal sogoor a fliigern ütj. Commonskategorii: Calima – Saamlang faan bilen of filmer


Energii Energii (fan greks εν en „benen“ en ἔργον ergon „werki“) es en nöörig Gurthair ön di Füsiik en heer fuaral bi Technik, Chemii, Biologii en Wiartskep en gurt Wecht. Höör SI-teelwert es Joule (J). En wichtig Natuurgisets sair, dat Energii oler forleesen gung ken. Di Slach of Skek ken man üđers uur. Energii uur fuar't Miist üüs Werk W {\displaystyle W} biteeknet en bereekent höör fan Kraft F {\displaystyle F} en Wai s {\displaystyle s} W mechaanisk = F ⋅ s {\displaystyle W_{\text{mechaanisk}}=F\cdot s} Bi di Elektrotechnik set Energii (elektrisk werk) höör fan Speening U {\displaystyle U} , Stroom-Starkhair I {\displaystyle I} an tidj t {\displaystyle t} töhop: E elektrisk = U ⋅ I ⋅ t {\displaystyle E_{\text{elektrisk}}=U\cdot I\cdot t} Diar muar Energii E {\displaystyle E} ik iinset, diar muar Masi m {\displaystyle m} ken ik reer. v {\displaystyle v} es di Faart of Gauhair. E k i n e e t i s k = 1 2 m v 2 {\displaystyle E_{\mathrm {kineetisk} }\,=\,{\tfrac {1}{2}}mv^{2}\,} .


Kolchis (ualgreks Κολχίς; laasisk/mingreelisk Kolcha; georgisk კოლხეთი) wiar en antiik loonskap tesken a Kaukasus an at Suart Sia. Kolchis wiar uk en antiik könangrik uun detdiar regiuun. Commonskategorii: Kolchis – Saamlang faan bilen of filmer Saanisk spriaken


Michael Faraday [ˈmaɪkəl ˈfærədeɪ], (* 22. September 1791; † 25. August 1867) wiar en engelsk Techniker en Ütfinjer fan skotsk Aalern en en ārem Famiilie ön Hackney, Engelön. Faraday jert üs di Mensk, wat sa fuul üs niin Üđer fuar di Omseeting fan Elektritsiteet dönen heer tö di Histoorie fan Euroopa. Faraday fuan di Efekt fan di Faradaybuur üt. Des es en Rüm, hur di elektrisk Fialen fuar't Miist ek iin- of ütkum ken. Di Uurtern elektrisk Fial, Liinien fan elektrisk Fialen, Elektrolyysi, Anoodi, Kathoodi en jit fuul muaren sen fan Michael Faraday. 1827 waar hi Profesor bi di Royal Institution. Faraday heer 1831 uk di Induktsjoon, dit Gisets eeđer Faraday en uk wat aur Benzool ütfünen. Fan Faraday kām uk Staal-Legiaringen, wat ek restig uur kür. Uk aur Köölen-Weeterstofi wat fan Ööl maaket uur fuan Faraday masi üt. Eeđer Michael Faraday jit uk dit Teelmaat Farad fuar di Kapatsiteet en di Faraday-Effekt. Jerer wiar sin Skelt uk üp britisk 20-Pfund-Jilskiinen. „Nothing is too wonderful to be true.“ (Nönt es olter wunerbaar dat em dit ek waar wiis ken.) „Work. Finish. Publish.“ (Aarberi. Klaarmaaki. Bikeent maaki) Commons: Michael Faraday – Saamling fan Skelter en Videos


Antiigua an Barbuda (iar Dulcina) as en lun an en skööl faan eilunen uun a Kariibik. Uun't uasten leit a Atlantik an uun't waasten at Kariibisk Sia. Dön tjiin gratst stääden an taarpen uun't lun san: Saint John's All Saints Barnes Hill / Carlisle / Powells Bendals / Emanuel / Greencastle Bolans Cedar Grove Clare Hall Codrington Crosbies English Harbour / Marsh Village Antiigua an Barbuuda hää sääks sarkspalen (üüb Ingelsk: Parishes) an tau ufhingig gebiiten (üüb Ingelsk: Dependencies; Barbuuda an Redonda): Antiigua an Barbuuda as sant 1981 lasmoot faan det Commonwealth of Nations. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Antiigua an Barbuuda Wikimedia Atlas: Antiigua an Barbuuda – Geograafisk an histoorisk koorden International Monetary Fund, World Economic Outlook Database, April 2008 Human Development Index Antigua and Barbuda, citypopulation.de 17.05-61.8Koordinaaten: 17° N, 62° W


En Baarentiinst es en Aart fan Help wat ek sa rocht helpt. Dit Uurt uur üp Dütsk brükt, üp Sölring ek sa aaft. Likwel es dit mesken wert en keen, uk wan dit mesken uk bluat diarom giar en liir di Uurter. Dit kumt fan di Fābel L’ours et l’amateur des jardins (Di Baar en di Frinj fan sin Guart) wat di Franzk Dechter Jean de la Fontaine 1678 ütbraacht heer. En Baar lefet diar me en ual Kārming töhop. Di Kārming bleft fuar't Miist bi't Hüs en kömert höm om Greentjüch en Krüüren. Di Baar giar üt, jaaget wilj Diirt en bringt dit tüs. Jen Dai kumt di Baar tüs en sjocht dat sin Frinj hol sliip wel, man en Flüch es altert trinjom sin Nöös üp Wai. Di Baar ken di Flüch me sin grof Pooten man ek faat fo, en sa smit hi en Stiin eeđer di Flüch. Di Flüch es duar, man di Kārming kām aliksa om. (…) Un jour que le Vieillard dormoit d’un profond somme, Sur le bout de son nez une <mouche> allant se placer Mit l’Ours au désespoir ; il eut beau la chasser. « Je t’attraperai bien, dit-il ; et voici


Antonio Vivaldi Antonio Lucio Vivaldi (* 4. Marts 1678 ön Venedig; † 28. Jüüle 1741 ön Wien) wiar en venetsiaans-italjeens Komponist, bedüüden Fijoolinist fan di Barok sa üs uk rööms-katoolsk Pröst. Sin bekeentst Werk sen Di Fjuur Jaartiren (üp Italjeens: Le Quattro Stagioni). Commons: Antonio Vivaldi/sö – Saamling fan Skelter en Videos


Hans Peter Feddersen (Di Jungere) Hans Peter Feddersen (Di Jungere) (* 29. Krölenmuun 1848 ön Weestersnootebel bi Stääsönj, Nuurđfriislön; † 13. Juuli 1941 ön Kloisiiekuuch, bi Galmsbel, Nuurđfriislön) wiar en nuurđfriisk Könstmaaler. Hans Peter Feddersen kām di 29. ön di Krölenmuun 1848 tö Wārel. Hi wiar di sokst en jüngst Dreeng fan di Portreemaaler Hans Peter Feddersen (Di Ialer) en sin Wüf Maria (bēren Bahnsen). Hi fing sin Liirtir ön Naibel bi di Maaler Heinrich Andreas Sutor (1830-1892). Eeđer sin Stuudium ön Düsseldorf en Weimar, uunet hi ön Bad Kreuznach. 1885 tooch hi naa Kloisiiekuuch om. Hans Peter Feddersen stuarev me triientachentig Jaaren di 13. ön di Jöölmuun 1941. Hüünengreewern üp Söl (1872) Jü Üülj Sösk bai e Heerd, Klookris (1875) Deesbeldik me Sērktorn (1881) Skuulstig bi Moosbel (1883) Haligwārev üp Ual Lön (1900)


Hans Peter Feddersen (Di Ialer) (* 9. Ismuun 1788 ön Weestersnootebel bi Stääsönj; † 23. Hārefstmuun 1860 uk diar) wiar en nuurđfriisk Portreetmaaler. Al üs hi jung wiar liirt hi hömsalev dit Teeknin en di Kööpersteek. Fan 1808 bit 1815 wiar Feddersen Soldaat bi di deensk Armee. Wan hi töbeekkām, aarbert hi ön Somerem üs Buer en ön di Wunter teeknet hi Portreets. Hi wiar uk Skriiwer, en sa skreev hi en Bok Tagebuch eines dänischen Soldaten von 1812 u. 1813, oder das merkwürdigste Jahr meines Lebens (1817). 'Feddersen, Hans Peter d. Ä.' önj Thieme, Ulrich (Editöör), 1915, Allgemeines Lexikon der bildenden Kunstler von der Antike bis zur Gegenwart, E. A. Seemann, Leipzig, s. 331 [1]. Hans Peter Feddersen (Di Jungere), sin Dreeng.


Mejer-Atlas Di Mejer-Atlas jit rocht Neue Landesbeschreibung der zwei Herzogtümer Schleswig und Holstein. Dit es en Atlas fan di Kartograaf Johannes Mejer (1606-1674) me Biskriiwing fan Caspar Danckwerth. Des Kaarten sen 1652 üs en Āpdrachswerk fan di deensk Köning Christian IV. En Hertooch Friedrich III. maaket uuren. Ja haa deling en gurt Wert fuar di Histoorie, uk wan di Maaten somtirs bit tö 2 km mes gung. Di Statplaaner wiar iin ön di Kaarten fan't Lön seet. Ja sen ek olter ginau teeknet, man em ken höm wat fuarstel, jüst wen em en Stat sa üs Hüsem keent.


Johannes Mejer Johannes Mejer (* 1606 uun Hüsem; † 1674) wiar en Matemaatiker an Kartograaf. Johannes Mejer wiar en Dreeng fan en Pröst fan Hüsem, diar de likedeling Noom her. Sin Mooter, Elisabeth Jüngling, wiar en Faamen fan di Orgelspölster Johannes Jüngling (1522-1627) fan Bovenau. Di Dai wan Johannes Mejer tö Wārel kām es ek jüst bikeent. Em weet bluat, dat hi di e 12. Oktoober 1606 dööpet waar. Hi studiaret ön Kopenhuuwen Matematiik en Astronomii sa üs di Grünjlaagen fan di Kartografii. 1629 kām hibtöbeek naa Hüsem en fuan Bruarwening üs Skuulmaister, Bijewenhairsdechter, Kalenermaaker en Kartograaf. Hertooch Friedrich III. faan Sleeswich-Holstiin-Gottorf holp höm, dat hi en Stuudienrais naa di Neđerlönen maaki kür. Hi bigent diar, en Atlas fan dit Amt Abenraa fuar di Hertooch tö maaki. Diarfuar fing hi fan di Amtsforwalter Joachim Danckwerth fan Abenraa Help, en 1641 waar di Aarber klaar. 1639 teekent hi di Nova Tabula Helgolandiae, wat di ialst Koort fan Heliglön es hur em wat me bigen ken. 1647 maaket Köning Christian IV. fan Deenemark Johannes Mejer tö en köningelk Matemaatiker en droch höm āp, en Kaart fan di Weesterkant fan Sleeswig-Holstiin tö maaki. Mejer teeknet da tau Kaarten, Nuurđfriislön ön't Jaar 1240 en


Kopenhaagen es di Hauptstat fan Deenemark. Diar uuni 1.320.629 Lir (2019), en Kopenhaagen es uk di gurtest Stat ön't Lön. Kopenhaagen liit ön dit Ailön Seelön en jert tö di Forwaltingsregioon Hovedstaden. Di Öresundsbro giar fan Kopenhaagen naa Malmö. Inuunertalen 2009 – 518.574 1990 – 466.723 1950 – 768.105 1940 – 700.465 1901 – 400.575 1801 – 100.975 Sjiina Peking önj China Frankrik Marseille önj Frankrik Kopenhuuwen Komuun Hovedstadsområdet Amalienborg Sloot Hoodstääse önj Euroopa aw Mooring: Bern, Bratislava, Budapest, Bukarest, Dublin, Helsinki, Kopenhuuwen, Lisabon, Ljubljana, London, Luxemborj, Oslo, Prag, Reykjavik, Riga, Sofia, Stockholm, Tallinn, Valletta, Warschau, Wien. Denmark: Major Urban Settlements, citypopulation.de


A Grä Fleegensnaper, (mo.) gra fliigesnåper (Muscicapa striata) as en Sjongfögel (Passeriformes) uun't Fleegensnaperfamile Muscicapidae. Nääst mä jöönkin Aier faan Cuculus canorus canorus an Muscicapa striata - MHNT Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Grä Fleegensnapern Wikispecies hää en artiikel tu: Grä Fleegensnapern


Flänsborii äs en kraisfri stäär oon Sleeswii-Holstiin. E stäär läit oon't noordoast fuon't bundesluin. Dat hjit 82.100 fulk (2011). Germany: Schleswig-Holstein - Settlements in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Louis Adolphe Thiers wiar en fraansöösk poliitiker an histooriker. Hi wiar faan 1871 tu 1873 de iarst stootspresident faan det Traad Republiik. Faan 1830 tu 1851 an uk faan 1863 tu 1877 hiart hi tu a parlament.


Kiil es en kraisfrii Stat ön dit dütsk Bundslön Sleeswig-Holstiin. Kiil heer 235.366 Iinuuners (2006). Daniel Günther (* 1973), sunt 2017 ministerpräsident foon Slaswik-Holstiinj. Hans Plutta (1902-1980), künstler. Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2021 (XLS-datei) (Widjerfeerd üüb grünjlaag faan't fulkstäälang 2011) (Halep üp Dütsk) Oberbürgermeister Dr. Ulf Kämpfer


En kraisfrii Stat es en gurt Stat, wat ek bluat di Āpgaawen fan en Stat man uk des fan en Krais heer. Dit skel ek nöörig en Gurtstat me muar üs 100.000 Mensken diarbenen wiis. Ön Sleeswig-Holstiin sen fjuur kraisfrii Staten: Flensborig Kiil Lübeck Neumünster ön Baden-Württemberg: Baden-Baden, Freiburg im Breisgau, Heidelberg, Heilbronn, Karlsruhe, Mannheim, Pforzheim, Stuttgart an Ulm. ön Bayern: Amberg, Ansbach, Aschaffenburg, Augsburg, Bamberg, Bayreuth, Coburg, Erlangen, Fürth, Hof, Ingolstadt, Kaufbeuren, Kempten (Allgäu), Landshut, Memmingen, München, Nürnberg, Passau, Regensburg, Rosenheim, Schweinfurt, Schwabach, Straubing, Weiden in der Oberpfalz an Würzburg. ön Brandenborig: Brandenburg an der Havel, Cottbus, Frankfurt (Oder) an Potsdam. ön Hessen: Darmstadt, Frankfurt am Main, Kassel, Offenbach am Main an Wiesbaden. ön Mecklenborig-Fuarpomern: Rostock an Schwerin. ön Neđersaksen: Braunschweig, Delmenhorst, Emden, Oldenburg, Osnabrück, Salzgitter, Wilhelmshaven an Wolfsburg. ön Nuurđrhiin-Westfaalen: Bielefeld, Bochum, Bonn, Bottrop, Dortmund, Duisburg, Düsseldorf, Essen, Gelsenkirchen, Hagen, Hamm, Herne, Köln, Krefeld, Leverkusen, Mönchengladbach, Mülheim an der Ruhr, Münster, Oberhausen, Remscheid, Solingen an Wuppertal. ön Rhiinlön-Pfalz: Frankenthal (Pfalz), Kaiserslautern, Koblenz, Landau in der Pfalz, Ludwigshafen am Rhein, Mainz, Neustadt an der Weinstraße, Pirmasens, Speyer, Trier, Worms an Zweibrücken. ön Saksen: Chemnitz, Dresden an Leipzig. ön Saksen-Anhalt: Dessau-Roßlau, Halle an Magdeburg. ön Tüüringen: Eisenach, Erfurt, Gera, Jena,


Lübeck Lübeck es en kraisfrii Stat ön dit dütsk Bundslön Sleeswig-Holstiin. Ön Lübeck uuni 215.846 Mensken (2020). Statdiili: Innenstadt St. Jürgen Moisling Buntekuh St. Lorenz-Süd St. Lorenz-Nord St. Gertrud Schlutup Kücknitz Travemünde Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2021 (XLS-datei) (Widjerfeerd üüb grünjlaag faan't fulkstäälang 2011) (Halep üp Dütsk) Germany: States and Major Cities, citypopulation.de


En Powerstatsjoon es en Giraat, hur en Akkumulātor, en Omrochter en en Railgiraat fuar't Āpleeren me iinbecht sen. Uk Önslüten fuar USB A en C sen diar fuar't Miist ön. Di USB C-Önslüt heer aaftinoch en Stjüüring fuar Power Delivery. Des ken bit tö 120 Watt dö, en dit Giraat fortelt di Stjüüring, hur fuul dit nöörig heer. Di litjer en iinfacher Giraaten haa Power Delivery bit 60 of 100 Watt. Tö des Systeem jert uk, dat em aur USB C eeđerleer ken. Sa ken em en Powerbank me "20.000 mAh" önslüt, wat 74 Wattstünen sen. Wan diar ombi 80 % ütkum, da fair di Powerstatsjoon diarfan ombi 60 Wattstünen (74 Wh x 0,8 = 59,2 Wh) Em ken uk meet hur fuul Energii diar ütkumt. Eeđer di Pris sen forskelig Bateriien iinbecht, wat em muar of mener aaft weđer āpleer ken (Syklental) . Iinfachi Powerstatsjoonen haa Lithium-Ioonen-Selen me ombi 1.000 Syklen, wan et en bet jüürer wiis mus, da sen Lithium-Iirsen-Polymeer (LiFePo4) -Selen iinbecht, wat bit tö 3.000 Syklen skafi skel. Jüst bi Powerstatsjoonen weeget höm en Amerikanisiaring fan di Reklāmi. Di Giraaten uur ön gurt Talen becht, di Lir fo wat fuarspreeken en wan wat ek slaaget, da


En elektrisk Wāremer es en Elektrogiraat, hur em en fuarkööket Iit me āpwāremi ken. Wan em en Powerstatsjoon heer, da ken em sin Iit uk üp Dik of bi Strön wārem fo. Wan em waker fuarkööki wel, da ken em dit aaftinoch uk me en Mikroswalken-Aurn maaki. Di Wāremer heer boowen en önern en PTC-Element, wat me ombi 50 Watt wāremt uur. Em stelt di Skütel me dit fuarkööket Iit diar iin en stelt di Tir iin. Bi dit Giraat fan Faitron/Rommelsbacher giar dit aur en App me dit Smartphone, man uk me di Hun. Em ken iinfach di Knop drüki, en da lapt dit Giraat en hualev Stün. Em ken höm en Klok stel, dat em tö Tir tö dit Giraat giar en eeđerluket weđer dit Iit wārem inoch es. Dit Giraat fan Faitron/Rommelsbacher nemt ombi 100 Watt bi 230 Volt, dit ken em gur me en Powerstatsjoon forsörigi. Fuar 12 Volt Autostroom es des Wāremer ek iinrocht. Söner App let hön di Wāremer fan Faitron/Rommelsbacher ek rocht iinset. Iin ön di Biskiir aur Dātensküül staant man, dat di Dāten fan't Wāreming ofsüüget uur, dat ja luki ken wat em me sin Giraat maaket. Di App wel uk weet,


Di Scintilla AG waar 1917 üs en Firma fuar Magneet- en Elektrotechnik ön Zuchwil/Swaits bigent. Jü jert deling tö 100 % tö di Robert Bosch AG. Ön di Jest Wārelskrich kür forskelig Tjüch ek tö di Swaits importiaret uur. Tau Ingenjööri fan Bosch wat ön di Swaits aarbert maast friistelt uur en fraaget bi di Brown Boverie & Cie (BBC) ön. Des maaket en nii Magneettjener en let des öner Patentsküül stel. Me des Patent kür BBC en nii Firma iipenmaaki, wat eeđer di Noom Scintilla. Des bigent diarme, Magneet-Tjeners fuar Bensiinmotooren tö bech. Diarme waar em fuaral ön Ameerikaa bikeent, hur em des Tjeners hol fuar Fliiger-Maskiinen noom. Bi Automaskiinen waar lefer Bateriitjeners nomen. Di Noom kumt fan dit italieensk Uurt fuar Nist. Fan 1920 ön waar uk Starters en Leechtmaskiinen fuar Autos en Fliigees becht. Em kür gur forkoop man diar kām ek sa rocht Jil bi üt. Diarom stiig BBC 1925 üt. Di Magneettjener-Fabriik ön Ameerikaa waar forkoopet. Di Spirit of St. Louis fan Charles Lindbergh floch me en Scintilla-Tjener. Ön di Dörtigerjaaren kür em me en nii Tjener muar forkoop, en uk di nii Blinkleechern ön Autos braacht nii Aarber. Scintilla kām en kām man ek


En Luariirsen es en Giraat hur em en Werkstek wārem maaki ken, dat em dit me wat Üđers töhopluari ken. En iinfachi Luariirsen kostet ek fuul en uur me sin 15 Watt uk fuar delings Luarten me mener Luar diarbenen wārem inoch. Em skel man hol 5 Minüten teef bit dat dit wārem inoch es. Wakerer giar dit me en Iirsen fan 30 of 60 Watt. Somtirs sen des Giraaten man en bet gurt fuar di Aarber, en da ken dit litjer Iirsen beeter pasi. Mal waker sen Luarpistoolen me ombi 100 Watt, man des uur lecht jens tö swaar en nem uk muar Plaats üs en iinfach Luariirsen. Luarstatsjoonen ken em aaftinoch āp en dial raili. Di Station nemt uk dit Iirsen āp, dat em en bet mener üppasi tört. Luarstatsjoonen jeft et fan mal iinfach bit āpskailig jüür. Aaftinoch sen des Giraaten sa nögen om Stroom, dat em jam önerwai me en litj Powerstatsjoon forsörigi ken. Litj Luariirsen me Hualer Luarstatsjoon En "Trēr Hun" ken Gul wert wiis. Commons: Luariirsen – Saamling fan Skelter en Videos


Di Nuurđfriisk Sērkenreeg es en Senerlighair aur Teenkstairen, Archeologii en Astronomii. Di Sērken fan Kairem (Söl'), Njiblem (Föör), Pelworem sa üs Tating sen ön't 12. Jaarhönert üp ual Tinghooger becht. Des sen ön jen lik Reeg en sa gur üs lik fiir ütenachler. Hat jit uk, dat di Sērken fan Pelworem, Niiblem en Kairem tö di salev Tir becht uuren sen en dat di Bechningsmaister fan jen Bechstair tö di Naist rir kür. Di fjuur Sērken of jerer Tinghooger stuun 22,4 km ütenachtler en 19° Nuurđ-Nuurđweest ön jen lik Reeg. Des Kaart fan ombi 1630 weeget dit Lön fan ombi 1240. Di Maaten gung en bet mes, man em ken dit dach keen.


Walther Rathenau (* 29. September 1867 uun Berliin; † 24. Jüüne 1922 uk diar) wiar en tjiisken industrielen, skriiwer an liberaal poliitiker. Uun de Iarst Wäältkrich holep hi det tjiisk krichswiartskap tu organisiarin. Hi wiar faan a Febrewoore tu a Jüüne 1922 bütjenminister faan det Weimar Republiik. Hi wurd uun a Jüüne 1922 faan rochtsradikaalen ambroocht. Hi wiar uk konstsoomler an en frinj faan de konstmooler Jacob Alberts. Commons: Walther Rathenau – Saamling faan biljen of filmer


Vesoul (üüb sjiisk iar uk Wesel) as en stääd uun det Bourgogne-Franche-Comté Regiuun, Frankrik. Hat as hoodstääd faan det prefektuur Haute-Saône, an diar wene gud 1.600 minsken. Commonskategorii: Vesoul – Saamlang faan bilen of filmer


Stiađers ((öö.)Steulis) sen en Aart fan Spölgiraat fuaral fuar Jungen. Wat em diar maaket, dit jit stiađersi. Etymoloogisk önsen es di Jental fan di Stiađers en Muartal sa üs bi dit engelsk Uurt Scissors, wat üp Sölring likwel uk di "spreeken Muartal" Sjern es. Sa kumt dit Uurt noch fan di Toomern, hur dit Trinjombi sa üs Baank en Hingibualkem jest becht wiis mut, dat ja jaar Noom fo ken. Biskriiwing Skelt 1 Biskriiwing Skelt 2 Bi di Stiađers hinget en Baank ön Toomern Stiađers fuar Jungen Spreekuurt: "Dü heest noch bet nai bi di Wuch stiađerset" - Meening: Dü kenst noch ek rocht teenk. Commons: Stiađers – Saamling fan Skelter en Videos Wiktionary Stiađers (Dütsk)


ff p1 At Jurabergem of ianfach Jura as en beragkeed uun't nuurdwaasten faan a Alpen. Hat hiart dialwiis tu Frankrik an uk tu a Sweits. Commonskategorii: Jura (Berger) – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Sweitser Jura (sjiisk) Jura (Geologii)


Mergel (ualhuuchsjiisk mergil, latiinsk marga) as en sedimentstian. Hi komt diar ap, huar Tuun of Silt, an tu salew tidj uk Kalk ufloogert woort. Diar san en hialer rä ünlik slacher faan mergel (efter Carl Wilhelm Correns) huuchprusentag Kalkstian (bit 95 % Kalk, 5 % Tuun) mergelag Kalk (bit 85 % Kalk, 15 % Tuun) Mergelkalk (bit 75 % Kalk, 25 % Tuun) Kalkmergel (bit 65 % Kalk, 35 % Tuun) Mergel (bit 35 % Kalk, 65 % Tuun) Tuunmergel (bit 25 % Kalk, 75 % Tuun) Mergeltuun (bit 15 % Kalk, 85 % Tuun) mergelag Tuun (bit 5 % Kalk, 95 % Tuun) huuchprusentag Tuun (~ 0 % Kalk, ~ 100 % Ton) Mergel as en wichtag grünjlaag för sement. Mergel as uk wichtag uun a büürerei, huar muurag of kleiag grünj ferbeedert wurd skal. Carl Wilhelm Correns: Einführung in die Mineralogie (Kristallographie und Petrologie). Springer, Berlin 1949. Christiane Martin (Red.): Lexikon der Geowissenschaften, Band 3, Spektrum Akademischer Verlag, Heidelberg a. ö. 2001, ISBN 3-8274-0422-3, S. 356 f. Commonskategorii: Mergel – Saamlang faan bilen of filmer


Sediment Sedimenten sen fiin luas Materiaalen sa üs Sön of Toon, wat jam ön wes Stairen saamli en oflaageri. Dit jit da Sedimentatsioon. Fan Sedimentatsioon uur uk Weeter riin swaar Sedimenti saki dial, en dit riin Weeter lapt fiiđer. Fan Sedimentatsjoon ken uk Fortröt kum. Sa kām di machtig Toonfuarkumen ön Neuengamme fan di Stroom Ialev. Diar waar en KZ becht, dat em wat lechter tö Toon fuar Müürstiiner kum kür. Klastisk sedimenten. Fan Weeter, Winj of Is önsaamelt. Diarfan ken t.b. en Sönbaank of en Delta faan en Stroom uur. Cheemisk Sedimenten. Faan cheemisk Fuargungen üttauet fiin Materiaal sa üs Karbonaati. Biogeen Sedimenten. Fan leewendig Organismen oflaagert Önsaamlingen sa üs Koralenraben. Stian Stianang


Pula (üüb Italjeens: Pola) as det gratst steed uun Istrien, Kroaasien. Det leit uun a süüd faan't graafskap. Det hee 52.220 lidj (2021). Croatia: Istra, citypopulation.de


Poreč (üüb Italjeens: Parenzo) as det naistgratst steed uun Istrien, Kroaasien. Det leit uun a waast faan't graafskap. Det hee 16.607 lidj (2021). Croatia: Istra, citypopulation.de


Rovinj (üüb Italjeens: Rovigno; üüb Istriootisk: Ruvèigno of Ruveîgno) as det traadgratst steed uun Istrien, Kroaasien. Det leit uun a waast faan't graafskap. Det hee 12.968 lidj (2021). Croatia: Istra, citypopulation.de


At list faan ISO 3166-2-Codes för Bahamas wiset di code för 31 Distrikte. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Bahamas BS), di ööder as di code för der Distrikt. Di code as mä di Newsletter II-2 faan a 30. Jüüne 2010 (PDF) feranert wurden. New Providence wurde sein ISO-3166-2-Code (BS-NP) bei diesem Newsletter wieder aberkannt. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk) Siehe auch: ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden.


En Bruusmaaker of Bruusweetermaaker es en Giraat hur em Köölensüüri fan en Patrooni iin ön Borelern me Weeter pompi ken, dat dit bruuset. Di Borelern wiar jerer fuaral fan Plastik maaket, deling sen dit aaftinoch gleesen Borelern. For forskelig Bruusmaakern jeft et uk Borelern fan Eedelstaal tö koop. Fuar Bruusmaakers uur uk Siirep me di Smak fan Cola of Frücht önböören, wat me iin ön dit Bruusweeter ken. Eeđer dit Rockefellerprinsiip uur en Giraat gönstig önböören aurdat em leeterhen sin Jil diarme fortiini wel wat diarfuar nöörig es. Dit sen bi di Bruusmaaker di Köölensüüri-Patroonen, bi di Prenter sen dit di Blakenpatroonen en sa giar dit fiiđer. Di Köölensüüri-Patroonen uur man ek bluat fan di Lir önböören wat Bruusmaakers bech. Di Patroonen uur uk eeđerbecht en aur di Kooplir forkoopet. John D. Rockefeller waar eeđersair, dat hi Ööl-Lampen mal gönstig wechdēr, dat di Lir achterön sin Ööl koop skul. Biskriiwing Skelt 1 Biskriiwing Skelt 2 Biskriiwing Skelt 3 Biskriiwing Skelt 4 En Bruusmaaker en di Patrooni fuar di Köölensüüri Jir set di Lēr aur di Patroonenkas. Tau Borelern fuar Bruusweeter wat fan Eedelstaal maaket sen. Dit Weeter mut bluat bit tö di Streek āpfelt uur, dat diar jit Plaats fuar


Sassari (üüb Sardisk: Tàtari) as det naistgratst steed uun Sardiinien, Itaalien. At steed leit uun a nuurdwaast faan't eilun. Det hee 124.111 lidj (2021). Det as at hoodsteed faan't Metropolitanstääd Sassari. Italy: Sardegna, citypopulation.de


Olbia as det fjuardgratst steed uun Sardiinien, Itaalien. At steed leit uun a nuurduast faan't eilun. Det hee 60.491 lidj (2021). Sant 2021 as det ian faan a hoodsteeden faan det Nuurduast Sardiinien Prowins. Italy: Sardegna, citypopulation.de


Alghero (üüb Katalaans: L’Alguer; üüb Sardisk: S’Alighera) as det füftgratst steed uun Sardiinien, Itaalien. At steed leit uun a nuurdwaast faan't eilun. Det hee 42.295 lidj (2021). Italy: Sardegna, citypopulation.de


Nuoro (üüb Sardisk: Nùgoro) as det seekstgratst steed uun Sardiinien, Itaalien. At steed leit uun a uast faan't eilun. Det hee 34.536 lidj (2021). Det as at hoodsteed faan det Nuoro Prowins. Italy: Sardegna, citypopulation.de


Oristano (üüb Sardisk: Aristanis) as det sööwenstgratst steed uun Sardiinien, Itaalien. At steed leit uun a waast faan't eilun. Det hee 30.383 lidj (2021). Det as at hoodsteed faan det Oristano Prowins. Italy: Sardegna, citypopulation.de


Carbonia as det njüügengratst steed uun Sardiinien, Itaalien. At steed leit uun a süüdwaast faan't eilun. Det hee 26.472 lidj (2021). Det as sant 2021 ian faan dön tau hoodsteeden faan det Sulcis Iglesiente Prowins. Italy: Sardegna, citypopulation.de


Det Nuurduast Sardiinien Prowins (üüb Italjeens: Provincia del Nord-Est Sardegna) as ian faan dön nei grünjlaanjen prowinsen faan Sardiinien, uun Itaalien. Det wurd ma a regiunaalgesets faan de 12. April 2021 grünjlaanjen. A hoodsteeden faan't prowins san Olbia an Tempio Pausania. At prowins hee 26 gemeenden: Aggius, Aglientu, Alà dei Sardi, Arzachena, Badesi, Berchidda, Bortigiadas, Buddusò, Budoni, Calangianus, Golfo Aranci, La Maddalena, Loiri Porto San Paolo, Luogosanto, Luras, Monti, Olbia, Oschiri, Padru, Palau, San Teodoro, Sant'Antonio di Gallura, Santa Teresa Gallura, Telti, Tempio Pausania, Trinità d'Agultu e Vignola.


Uunen sen Aarten en Wiisen wat em leenger dönen heer en wat nü tö daagelks Werk hiir. Tsitaat: "Sa her wü't jer, sa sen wü't uunt" fan Jens E. Mungard "Biiki" Di Biiki es en Uun, dit es altert di 21. f. d. Biikemuun, diaraur uur ek snaket. Wü sen dit of diartö uunt. Üđer Uunen ken di Kop Tee om Klok trii of di Pip üp Baank wiis. Em ken uk fain diartö uunt uur en taui sin Kluađern, wan di Sen skintj en di Photovoltāik Stroom maaket. "Ik haa di Uun en maaki dit en des" uur EK sair "Ik sen ((diar)tö) uunt en maaki dit en des" uur sair "Dü kürst Di önuuni en flii āp..." uur EK sair "Dü kürst jens uunt uur en flii āp wan Dü wat maaket heest" uur sair "Dit es sa'n Uun wat ik haa" uur EK sair "Ik sen dit sa uun(t)" uur sair Uunen ken uk tö Weten uur, wan en hiili Tērp of Selskep jam aurnemt.


En Repel es en krüm Rech. Dit ken sa wukset wiis, of em ken sin Rech uk krüm üs en Repel maaki. Wan en Kat höör krüm maaket, da jit dit en Kat-Repel. Diarfan kumt uk dit Uurt fuar di Bagerküül bi Muasem-Or. Di Weeterkant ging jerer krüm om di Huk sa üs en Katrepel. Diarfuar skul em höm dit söner Dik fuarstel of fan boowen se. Dit heer da nemen sa rocht wust, en da fing di Bagerküül di Noom Katrewel, wat fiiđer nönt meent. Biskriiwing Skelt 1 Biskriiwing Skelt 2 Di ual Weeterkant hureeđer di Dik lapt her di Forem fan en Katrepel. Di ialst Bagerküül fuar Diksaarber fing di Noom Katrewel, aurdat nemen wust, hurom dit Katrepel jeet. Sa giar dit forleesen. Üp Söl sen trii Firmen wat Ashaltaarbern maaki. Wan en Straat achterön en Repel heer, da heer dit aaftinoch Sven Voigt maaket. Diarom jit hi uk Repel-Svente.


Det Medio Campidano Prowins (üüb Italjeens: Provincia del Medio Campidano) as ian faan dön nei grünjlaanjen prowinsen faan Sardiinien, uun Itaalien. Det wurd ma a regiunaalgesets faan de 12. April 2021 grünjlaanjen. A hoodsteeden faan't prowins san Villacidro an Sanluri. Commons: Medio Campidano (Prowins) – Saamling faan biljen of filmer


Det Sulcis Iglesiente Prowins (üüb Italjeens: Provincia del Sulcis Iglesiente) as ian faan dön nei grünjlaanjen prowinsen faan Sardiinien, uun Itaalien. Det wurd ma a regiunaalgesets faan de 12. April 2021 grünjlaanjen. A hoodsteeden faan't prowins san Carbonia an Iglesias. Commons: Sulcis Iglesiente (Prowins) – Saamling faan biljen of filmer


At Grä Gus, (mo.) gragöis (Anser anser) as en fögel an hiart tu at onerfamile faan a Ges an Swaanen (Anserinae). En skööl Grä Ges uun a wonter. Ai faan Anser anser. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Grä Ges Wikispecies hää en artiikel tu: Grä Ges


Det Ogliastra Prowins (üüb Italjeens: Provincia dell'Ogliastra) as ian faan dön nei grünjlaanjen prowinsen faan Sardiinien, uun Itaalien. Det wurd ma a regiunaalgesets faan de 12. April 2021 grünjlaanjen. A hoodsteeden faan't prowins san Lanusei an Tortolì. Commons: Ogliastra (Prowins) – Saamling faan biljen of filmer


A Schlei (plaatsjiisk Slie of Schlie, däänsk Slien, Sli of Slesvig Fjord) as en smääl bocht faan a Uastsia. Hat skääst a loonskapen Angeln an Schwansen, an diarmä uuk a lunkreiser Schleswig-Flensborag an Rendsborag-Eckernförde. A wedenskapslidj san ei ians, of a Schlei en fjord as. Hat komt oober temelk seeker faan a istidj, huar en istong en dääl iin uun't loonskap speeld hää. Daalang stäänt diar dialwiis swetweeder, oober widjer am a uast uk muar saaltweeder, det as brakweeder. Commonskategorii: Schlei – Saamlang faan bilen of filmer Åmt Schlei-Ostsee Weel Angeln (Fulk)


Me Weten (Di Weten, Jental) meen wü (1) fuar't Miist Daaten, Theoriien en Railen wat wü fuar seekert hual en sadeling uk tö üs Waarhair teel. Weten (Di Weten, Muartal) sen man (2) uk Aartenben Wiisen, wat iinfach fan di Fornunft rocht sen en hureeđer ek fuul fraaget uur. Jaar Grünjlaag sen Kultuur en Traditsjoonen. Uk Uunen ken diartö hiir, man di Grünjen fan Uunen sen ek altert ratsjonaal. Dit Uurt 'Weten' kumt fan ualhoogdütsk wiȥȥan of indogermaans *woida ,ik haa sen‘, en sadeling 'ik weet'. Fan di indogermaans Rüt *u̯e(i)d (se) of *weid- kumt uk latiinsk videre 'se' en Sanskrit veda 'di Weten' fan of. Di Filosoofen strir diarom wat Weten es. Fuar René Descartes es Weten dit, wat höm biwiis let. Immanuel Kant maaket en Forskeel mung Weten a priori, dit kumt fan eeđerteenk en Weten a posteriori, dit kumt fan't Bilewi. Noam Chomsky sair, hat jeft uunberen Weten en sok wat al tö Wārel kemen es. Fuar Michael Polanyi jeft et explizit Weten, wan wü seeker weet, hurom wü wat dö, en implizit Weten, wan wü ek weet hurom man likert ales rocht maaki. Di Organisatsioonsteoreetikern sair, (1) di Grünjlaag fan Weten sen Daaten (Teekning rochts), (2)


A Bahaamas san en lun an en grat skööl faan eilunen uun a Kariibik. Jo lei uun't süüduasten faan a Ferianagt Stooten an uun't nuurduasten faan Kuuba. Faan jo 700 eilunen san man 30 bewenet. Dön tjiin gratst eilunen uun't lun san: North Andros Great Inagua South Andros Great Abaco Grand Bahama Long Island Acklins Eleuthera Cat Island Mayaguana Dön njügen gratst stääden uun't lun san: Bahaamas as sant 1973 lasmoot faan det Commonwealth of Nations. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Bahaamas Wikimedia Atlas: Bahaamas – Geograafisk an histoorisk koorden International Monetary Fund, World Economic Outlook Database, April 2008 Human Development Index Bahamas: Localities, citypopulation.de 23.916666666667-77.666666666667Koordinaaten: 24° N, 78° W


6.8066666666667-5.2727777777778Koordinaaten: 6° 48′ N, 5° 16′ W Yamoussoukro (of uk Jamussukro) as at hoodstääd faan't Elfenbianküst (Côte d’Ivoire). Diar wene muar üs 360.000 minsken. At regiarang sat oober uun Abidjan. 1950 wiar Yamoussoukro noch en saarep mä 500 iinwenern. Di iarst president faan't Elfenbianküst Félix Houphouët-Boigny kaam faan Yamoussoukro, an maaget sin saarep sant 1960 tu en gratsteed, 1983 as't hoodstääd wurden, an sant 1985 woort diar at gratst sark faan a welt baud: at Notre-Dame-de-la-Paix de Yamoussoukro. Notre-Dame-de-la-Paix de Yamoussoukro Commonskategorii: Yamoussoukro (Steed) – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Yamoussoukro (sjiisk)


Keetingsreaktsjoon meent, dat fan jen Aktsjoon weđer nii (Re)aktsjoonen kum. Dit Uurt uur fuar't Miist bi di Chemii en di Atoom-Füsiik brükt. Wan ark Lop muar Reaktsjoonen ön Gang kum üs fuarof, da wukset di Reaktsjoonskeet eksponentiel. Di Prekensplit fan Uraan-235 kumt ön Gang, wan dit Atoom me en Neutron biskoten uur. Diarfan kum nii Atoomi: 139Ba (Baarium) en 95Kr (Krüptoon). Diarbi uur man uk tau Neutroonen frii, diar ön en üđer Atoom klüüv. Dat des ek olter waker giar, uur Neutroonenabsorber iinseet. Des fung frii Neutroonen iin, en da lapt di Keetingsreaktsjoon "kontroliaret". Diarbi uur masi Energii frii (~200MeV per Atoom), en diarfan uur ön Atoomkraftönlaagen Stroom maaket. "Müstrap"-demonstratsion üp YouTube


Aceratorchis (lat. Aceratorchis) san bloosenplaanten an hiar tu a orchideen (Orchidaceae). At jaft wel 2 slacher uun China. Aceratorchis albiflora: Tibet to Yunnan (China) Aceratorchis tschiliensis: Qinghai to Madel-China Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Aceratorchis Wikispecies hää en artiikel tu: Aceratorchis


A Polak (Pollachius pollachius) as en fask uun det famile faan a Dorschen (Gadidae). Hi as nai mä a Sialaks (Kualfask). Polakfilee mä braaset irpler Polak mä ris an smuuret paprika Commonskategorii: Polak – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Polak


Nikšić (üüb Kyrilisk: Никшић) as det naistgratst steed uun Monteneegro. At steed leit uun a waast faan't lun. Det hee 56.970 lidj (2011). Det as at hoodsteed faan det Nikšić Gemeend. Montenegro, citypopulation.de


Pljevlja (üüb Kyrilisk: Пљевља) as det traadgratst steed uun Monteneegro. At steed leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 19.136 lidj (2011). Det as at hoodsteed faan det Pljevlja Gemeend. Montenegro, citypopulation.de


Cetinje (üüb Kyrilisk: Цетиње) as det fjuardgratst steed uun Monteneegro. At steed leit uun a süüd faan't lun. Det hee 13.918 lidj (2011). Det as at hoodsteed faan det Cetinje Gemeend. Montenegro, citypopulation.de


Budva (üüb Kyrilisk: Будва) as det seekstgratst steed uun Monteneegro. At steed leit uun a süüd faan't lun, bi't Aadria. Det hee 13.338 lidj (2011). Det as at hoodsteed faan det Budva Gemeend. Föör 1918 wiar't steed dial faan Uasterrik-Ungarn. Montenegro, citypopulation.de


Bijelo Polje (üüb Kyrilisk: Бијело Поље) as det sööwenstgratst steed uun Monteneegro. At steed leit uun a nuurduast faan't lun. Det hee 12.900 lidj (2011). Det as at hoodsteed faan det Bijelo Polje Gemeend. Montenegro, citypopulation.de


Berane (üüb Kyrilisk: Беране) as det aachstgratst steed uun Monteneegro. At steed leit uun a uast faan't lun. Det hee 11.073 lidj (2011). Det as at hoodsteed faan det Berane Gemeend. Montenegro, citypopulation.de


Acianthera (lat. Acianthera) san bloosenplaanten an hiar tu a orchideen (Orchidaceae). At jaft sowat 177 slacher uun Süüd- an Madel-Ameerikoo. Det slacher uun Brasiilien: Acianthera acuminatipetala (A.Samp.) Luer, Monogr. Syst. Bot. Missouri Bot. Gard. 95: 253. 2004 Acianthera adamantinensis (Brade) F.Barros, Bradea 8(43): 294 (2002). Acianthera adiri (Brade) Pridgeon & M.W.Chase, Lindleyana 16(4): 241 (2001). Acianthera agathophylla (Rchb.f.) Pridgeon & M.W.Chase, Lindleyana 16(4): 241 (2001). Acianthera alborosea (Kraenzl.) Luer, Monogr. Syst. Bot. Missouri Bot. Gard. 95: 253. 2004 Acianthera aphthosa (Lindley) Pridgeon & M.W.Chase, Lindleyana 16(4): 242 (2001). Acianthera aurantiolateritia (Speg.) Pridgeon & M.W.Chase, Lindleyana 16(4): 242 (2001). Acianthera aveniformis (Hoehne) C.N.Gonç. & Waechter, Hoehnea 31: 114 (2004). Acianthera bicarinata (Lindley) Pridgeon & M.W.Chase, Lindleyana 16(4): 242 (2001). Acianthera bicornuta (Barb.Rodr.) Pridgeon & M.W.Chase, Lindleyana 16(4): 242 (2001). Acianthera bidentula (Barb.Rodr.) Pridgeon & M.W.Chase, Lindleyana 16(4): 242 (2001). Acianthera binotii (Regel) Pridgeon & M.W.Chase, Lindleyana 16(4): 242 (2001). Acianthera bohnkiana Campacci & Baptista, (2004). Acianthera brachiloba (Hoehne) Pridgeon & M.W.Chase, Lindleyana 16(4): 242 (2001). Acianthera capanemae (Barb.Rodr.) Pridgeon & M.W.Chase, Lindleyana 16(4): 242 (2001). Acianthera caparaoensis (Brade) Pridgeon & M.W.Chase, Lindleyana 16(4): 242 (2001). Acianthera casapensis (Lindley) Pridgeon & M.W.Chase, Lindleyana 16(4): 242 (2001). Acianthera consimilis (Ames) Pridgeon & M.W.Chase,


En Mikroswalken-Aurn es en Giraat, hurbenen elektromagneetisk Mikroswalken en Riiwing iin ön dit Iit maaki. Diarfan uur dit wārem. Dit Iit uur man ek kööket, diarfuar uur dit ek wārem inoch. Sa ken em uk niin Weeter me en Mikroswalk sterilisiari. Likwel let höm ales gaari. Aaftinoch heer en Mikroswalkenaurn boowen Weđerstants-Slangen, wat mal wārem uur en uk Miit of wat em heer brün önbraari ken. Fan di Magneetswalken uur nönt önbraaret. Em ken man uk söner des "Grilfunktsjoon" wat önbraari, wan em senerlig Ferit-Platen heer. Des uur da ombi 240 °C wārem, en diarfan kum da uk Grilmarken ön di Mārig, dit Miit, dit Tofu of Greentjüch, wat mermung di Platen liit. Me Mikroswalk ken em mal gur iit fuar di Elektrisk Wāremer fuargaari. Me en Mikroswalkenaurn es aaftinoch fuul mener Energii nöörig üs wan em en Baakaurn ön Gang haa skel. Fuar't Miist giar dit uk fuul gauer. Sa waari hok Braarimāriger iin ön en 700 W-Mikroswalk me Ferit-Platen ombi 2 x 5 Minüten. Em skel di jens omdrai, dat ja fan boowen en önern brün uur. Bi Miit es dit ek fuul muar of mener. Dit jit da: 700 W / 60 ∗ ( 2 ∗ 5


A Amaryllis san en skööl faan tau plaantenslacher uun det famile faan a Amaryllisplaanten (Amaryllidaceae). Jo waaks uun't süüdelk Afrikoo. Wat uun a bluumloodens üs Amaryllis ferkääft woort, san oober Rederstäären (Hippeastrum). Amaryllis belladonna Amaryllis paradisicola (iarst 1998 fünjen wurden) A. belladonna A. paradisicola Commonskategorii: Amaryllis – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Amaryllis


Herceg Novi (üüb Kyrilisk: Херцег Нови) as det njüügengratst steed uun Monteneegro. At steed leit uun a süüdwaast faan't lun, bi't Bocht faan Kotor. Det hee 11.059 lidj (2011). Det as at hoodsteed faan det Herceg Novi Gemeend. Föör 1918 wiar't steed dial faan Uasterrik-Ungarn. Montenegro, citypopulation.de


Mikroswalken sen elektromagneetisk Straalen. Em ken diarme Iit wāremmaaki, hur fuar et di Mikroswalken-Aurn jeft. Di Swalkenleengdi fan sok Mikroswalken giar fan faan 10 mm bit 300 mm. Dit Spektrum liit mung Radarstraalen en Raadioswalken. Radarstraalen fan 1 bit 10 mm uur aaftinoch uk Mikroswalken němt. Commons: Mikroswalken – Saamling fan Skelter en Videos


Ulcinj (üüb Kyrilisk: Улцињ) as det tjiingratst steed uun Monteneegro. At steed leit uun a süüduast faan't lun. Det hee 10.707 lidj (2011). Det as at hoodsteed faan det Ulcinj Gemeend. Montenegro, citypopulation.de


At Bocht faan Kotor (serbokroaatisk Бока которска Boka kotorska, itajeensk Bocche di Cattaro) as en bocht faan a Aadria uun Monteneegro. Hat as knaap 30 km lung, bit 7 km briad, an liket en fjord. A berger trinjam stiig auer 1.000 meetern ap. A baner bochten bi Risan an Kotor san en UNESCO weltarewdial. Eilunen uun't bocht san: Mamula, Gospa od Mirišta, Ostrvo Cvijeća, Školj, Gospa od Milosti, Gospa od Škrpjela, Sveti Đorđe Trinjam't bocht lei en hialer rä kluastern an sarken. At bocht an Kotor Eilunen Sv. Đorđe (rochts) an Gospa od Škrpjela (lachts) Kluastereilun Sveti Đorđe (Halag Georg) Eilun Mamula Unesco World Heritage, Natural and Culturo-Historical Region of Kotor Commonskategorii: Bocht faan Kotor – Saamlang faan bilen of filmer


Acianthus san bloosenplaanten an hiar tu a orchideen (Orchidaceae). At jaft sowat 21 slacher uun Austraalien, Neisialun an Neikaledoonien. Acianthus aegeridantennatus N.Hallé Acianthus amplexicaulis (F.M.Bailey) Rolfe Acianthus atepalus Rchb.f. Acianthus bracteatus Rendle Acianthus caudatus R.Br. Acianthus confusus Guillaumin Acianthus corniculatus Rendle Acianthus cymbalariifolius F.Muell. & Kraenzl. Acianthus elegans Rchb.f. Acianthus exsertus R.Br. Acianthus fornicatus R.Br. Acianthus grandiflorus Schltr. Acianthus halleanus Kores Acianthus heptadactylus Kraenzl. Acianthus ledwardii Rupp Acianthus macroglossus Schltr. Acianthus oxyglossus Schltr. Acianthus sinclairii Hook.f. Acianthus tenuilabris Schltr. Acianthus veillonis N.Hallé Acianthus viridis Hook.f. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Acianthus Wikispecies hää en artiikel tu: Acianthus


En Liaan as en klemerplaant. Hör rut as uun a eerd, an hat wääkst hal bi buumer amhuuch. Liaanen waaks fööraal uun a troopen. Man uk uun Euroopa kem liaanen föör, huar dü diar ferlicht goorei mä reegenst: Irten, Buanen, Win, Hoop, Efeu, Braandebei. Commonskategorii: Liaan – Saamlang faan bilen of filmer


En Strük as en holtag plaant, diar oober ei tu en buum apwääkst. Strüker haa ei ään stam, man diarför flook twiigen, diar faan a eerd amhuuch waaks. Hortensie Kaatstörter Lagoster Haagekäärs En strük as uk en komerliken minsk, di bedüüret woort. Hi as do en ual strük of en aarem strük. Commonskategorii: Strük – Saamlang faan bilen of filmer


Det Zeta Gemeend (üüb Monteneegrins: Opština Zeta, üüb Kyrilisk: Општина Зета) as ian faan a gemeenden uun Monteneegro. At gemeend leit uun a süüd faan't lun, bi det Skutari-Sia. Det hee 16.231 lidj (2011). At hoodsteed faan't gemeend as Golubovci. At gemeend wurd 2022 grünjlaajen. Det wiar dial faan det Podgorica Gemeend. Montenegro, citypopulation.de


Leewentsboomer (Thujaboskern) sen en Plaantenslach ön di Famiilie fan di Tsüpresenplaanten (Cupressaceae) me tau Slacher ön Nuurđameerikaa en trii ön Uastaasien. Korea Leewentsboom (Thuja koraiensis) Weestern Leewentsboom (Thuja occidentalis) Gurt Leewentsboom (Thuja plicata) Jaapansk Leewentsboom (Thuja standishii) Sichuan Leewentsboom (Thuja sutchuenensis) Commons: Leewentsboomer – Saamling fan Skelter en Videos Wikispecies heer en artiikel tö: Leewentsboomer


A Draagrut (Calla palustris) of at Swinsuar as di iansagst plaantenslach uun det skööl Calla faan't famile Araceae. Di nööm komt faan ualgreks καλός kalós („smok“). Draagruter brük föl weeder, an waaks uun moder. Commonskategorii: Draagrut – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Draagrut


Acineta (lat. Acineta) san bloosenplaanten an hiar tu a orchideen (Orchidaceae). At jaft sowat 18 slacher uun Süüd- an Madel-Ameerikoo. Acineta alticola : Venezuela. Acineta antioquiae : Kolumbien. Acineta barkeri : Meksiko - Guatemaala. Acineta beyrodtiana : Kolumbien. Acineta chrysantha : Süüduast-Meksikoo - Panama. Acineta confusa : Madel-Ameerikoo. Acineta cryptodonta : Madel-Ameerikoo. Acineta dalessandroi : Süüd-Ekwadoor. Acineta densa : Madel-Ameerikoo. Acineta erythroxantha : Kolumbien - Nuurdwaast-Weenesuela. Acineta hagsateri : Meksiko. Acineta hennisiana : Kolumbien. Acineta hrubyana : Kolumbien. Acineta mireyae : Panama. Acineta salazarii : Meksiko - El Salvador. Acineta sella-turcica : Madel-Ameerikoo. Acineta sulcata : Kolumbien. Acineta superba : Panama - Suurinam an Ekwadoor. Aciopea (Acienta x Stanhopea) Acinbreea (Acineta x Embreea) Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Acineta Wikispecies hää en artiikel tu: Acineta


Slober of Moder as en ferbinjang faan fiin materiool üs tuun of silt mä föl weeder. Uun moder kön man enkelt plaanten waaks, diar mä so föl weeder amgung kön. Modrag loonskapen san t.b. Oonlun Mangroowen Muuren Struumdeltas Commonskategorii: Slober – Saamlang faan bilen of filmer Commonskategorii: Modrag loonskapen – Saamlang faan bilen of filmer


Neptungäärs (Posidonia) as det iansagst plaantenskööl uun det famile faan a Neptungäärsplaanten (Posidoniaceae), uun det order faan a Alismatales. Neptungäärs wääkst uun flaak suptroopisk weedern, trinjam't Madlunsia an föör't süüdküst faan Austraalien. Madlunsia skööl: Posidonia oceanica Posidonia australis skööl föör Austraalien: Posidonia angustifolia Posidonia australis Posidonia sinuosa Posidonia ostenfeldii skööl föör Austraalien: Posidonia coriacea Posidonia denhartogii Posidonia kirkmanii Posidonia ostenfeldii Posidonia robertsoniae Commonskategorii: Neptungäärs – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Neptungäärs


Ackermania (lat. Ackermania < James D. Ackerman) san bloosenplaanten an hiar tu a orchideen (Orchidaceae). At jaft sowat 5 slacher uun Süüd-Ameerikoo. Ackermania caudata : Peruu (Cordillera del Cóndor), Kolumbien an Ekwadoor. Ackermania cornuta Ackermania hajekii : Peruu. Ackermania jarae : Peruu (Huánuco). Ackermania palorae Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Ackermania Wikispecies hää en artiikel tu: Ackermania


Odessa ([oˈdɛsa], ukrainisk Одеса [ɔˈdɛsɐ], rüsk Одесса [ɐˈdʲesə], jidisk אָדעס (Odes)) as en stääd uun a Ukraine bi't Suart Sia. Diar wene muar üs ian miljoon minsken. Odessa as det gratst huuwenstääd faan a Ukraine. Commonskategorii: Odessa – Saamlang faan bilen of filmer


A Rajon Odessa (ukrainisk Одеський район/Odeskyj rajon; rüsk Одесский район/Odeskyj rajon) as en ferwaltangsiindialang, sowat üs en lunkreis uun't süüden faan a Ukraine, an hiart tu't Oblast Odessa. Diar wene knaap 1,4 miljoon minsken, muar üs ian miljoon alian uun't kreisstääd an prowinshoodstääd Odessa. Tu di Rajon hiar 22 Hromadas, det san 5 stääden 6 stäädgemeenen 11 lungemeenen Верховна Рада України; Постанова від 17.07.2020 № 807-IX "Про утворення та ліквідацію районів" Commonskategorii: Rajon Odessa – Saamlang faan bilen of filmer


At Faalsk Irt of Fialirt (Cicer arietinum) as en plaantenslach uun det skööl Cicer faan't famile Bongfrüchten (Fabaceae). Hat liket at Irt (Pisum sativum), as diar oober ei alt nai mä. Faalsk Irten waaks uun a subtroopen, an diar woort fööraal uun a Türkei an uun Indien mä büüret. Mä Faalsk Irten woort Hummus maaget. Uun't juar 2021 san muar üs 15 miljoon tonen fialirten iinbürgen wurden. Trii sjuarden diarfaan alian uun Indien: Crops > Chick peas, dry. Uun: Produktionsstatistik der FAO 2021. fao.org, ufrepen di 22. Janewoore 2023 (ingelsk). Commonskategorii: Faalsk Irten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Faalsk Irten


Acostaea san bloosenplaanten an hiar tu a orchideen (Orchidaceae). At jaft sowat 6 slacher uun Süüd- an Madel-Ameerikoo. Acostaea bicornis : Panama. Acostaea campylotyle : Kolumbien an Nuurd-Ekwadoor. Acostaea costaricensis : Costa Rica - Ekwadoor. Acostaea tenax : Kolumbien. Acostaea trilobata : Ekwadoor. Acostaea unicornis : Panama. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Acostaea Wikispecies hää en artiikel tu: Acostaea


Siitplaanten (Spermatophyta of Spermatophytina) sen en Önerofdiiling fan di Plaanten me 5 Klasen. Ja formuare jam aur Siit. (En ek aur Plaantenspöören.) Neerelboomer (Coniferopsida of Pinophyta) Cycadopsida of Cycadophyta Ginkgoopsida of Ginkgophyta Gnetopsida of Gnetophyta Bloosenplaanten (Magnoliopsida of Magnoliophyta) Wikispecies heer en artiikel tö: Siitplaanten Commons: Siitplaanten – Saamling fan Skelter en Videos


Neerelboomer (Coniferopsida of Pinophyta) sen en Klas fan Plaanten en hiir tö di hooger Plaanten (Tracheophytes). Jer teelt di Gnetopsida of Gnetophyta üs en ain kKas. Deling uur jü me tö di Neerelboomer teelt Konifeeren (Coniferales of Pinales) Araucariaceae Kauribuumer (Agathis) Araukaarien (Araucaria) Wollemia Cephalotaxaceae Cephalotaxus Tsüpresenplaanten (Cupressaceae) Tsüpresen (Cupressus) Wacholder (Juniperus) Leewentsboomer (Thuja) . . . Actinostrobus – Athrotaxis – Austrocedrus – Callitris – Calocedrus – Chamaecyparis – Cryptomeria – Cunninghamia – Cupressus – Diselma – Fitzroya – Glyptostrobus – Juniperus – Libocedrus – Metasequoia – Microbiota – Neocallitropsis – Papuacedrus – Pilgerodendron – Platycladus – Sequoia – Sequoiadendron – Taiwania – Taxodium – Tetraclinis – Thuja – Thujopsis – Widdringtonia – (Callitropsis – Fokienia – Hesperocyparis – Xanthocyparis) Pinaceae Tanen (Abies) Cathaya Tseedern (Cedrus) Keteleeria Lerchen (Larix) Nothotsuga Fichten (Picea) Föören (Pinus) Pseudolarix Douglaasien (Pseudotsuga) Hemlock (Tsuga) Podocarpaceae . . . Acmopyle – Afrocarpus – Dacrycarpus – Dacrydium – Falcatifolium – Halocarpus – Lagarostrobos – Lepidothamnus – Manoao – Microcachrys – Nageia – Parasitaxus – Pectinopitys – Pherosphaera – Phyllocladus – Podocarpus – Prumnopitys – Retrophyllum – Saxegothaea – Sundacarpus Sciadopityaceae Sciadopitys Iiwenplaanten (Taxaceae) Amentotaxus Austrotaxus Pseudotaxus Iiwenbuumer (Taxus) Nödiiwen (Torreya) Gnetales Ephedraceae Gnetaceae Welwitschiaceae Boomer Commons: Näädelbuumer


Kumiin, of uk Bruarkrüür, Aastkrüür (Carum carvi) es en Plaant fan di Famiilie Apiaceae. Dit kumt al lung aaftinoch fuar di Smak iin ön't Iit. Uk Spiritouoosen sa üs Akvavit of Köm uur me Kumiin maaket. Kumiin es al sent dit trēr Jaarhönert notiaret. Dit helpt, wan em sin Tjerem ek gur lerig fo ken en skel fuaral uk bi Liiren help, wat di Wüfhaurn haa. Wit Kumiin Ruar Kumiin Commons: Kumiin – Saamling fan Skelter en Videos Wikispecies heer en artiikel tö: Kumiin


Acriopsis san bloosenplaanten an hiar tu a orchideen (Orchidaceae). At jaft sowat 8 slacher uun tropisk Süüduast-Aasien. Acriopsis carrii Acriopsis densiflora Acriopsis emarginata Acriopsis gracilis Acriopsis indica Acriopsis latifolia Acriopsis liliifolia Acriopsis ridleyi Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Acriopsis Wikispecies hää en artiikel tu: Acriopsis


At Normoolferdialang of Gauß-Ferdialang (efter Carl Friedrich Gauß) as en ferdialang faan woorskiinelkhaiden uun a statistik. Di funksioonsgraaf liket en klook, an het diaram uk klookengraaf. At Standardufwiken σ {\displaystyle \sigma } (sigma) as en miat för det breetje faan en normoolferdialang. Det ment: tesken ± 1 σ {\displaystyle \pm 1\sigma } faan a madelwäärs lei 68,27 % faan aal a wäärser, tesken ± 2 σ {\displaystyle \pm 2\sigma } lei 95,45 %, an tesken ± 3 σ {\displaystyle \pm 3\sigma } lei 99,73 %. Commonskategorii: Normoolferdialang – Saamlang faan bilen of filmer Wikibooks: Ferklaarang üüb huuchsjiisk (sjiisk)


En Polynoomfunksion of Hialratsionaal Funksion as uun a matematiik en funksion, huar bluas potensen mä natüürelk eksponenten uun föörkem. Tu a Polynoomfunksioonen hiar uk t.b. lineaarfunksioonen ("graad 1") of kwadrootisk funksioonen ("graad 2"). Graad 0, f ( x ) = 2 {\displaystyle f(x)=2} Graad 1, f ( x ) = 2 − x / 2 {\displaystyle f(x)=2-x/2} Graad 2, f ( x ) = x 2 − x − 2 {\displaystyle f(x)=x^{2}-x-2} Graad 3, f ( x ) = ( x + 4 ) ( x + 1 ) ( x − 2 ) 4 {\displaystyle f(x)={\tfrac {(x+4)(x+1)(x-2)}{4}}} Graad 4, f ( x ) = ( x + 4 ) ( x + 1 ) ( x − 1 ) ( x − 3 ) 14 + 0 , 5 {\displaystyle f(x)={\tfrac {(x+4)(x+1)(x-1)(x-3)}{14}}+0{,}5} Graad 5, f ( x ) = ( x + 4 ) ( x + 2 ) ( x + 1 ) ( x − 1 ) ( x − 3 ) 20 + 2 {\displaystyle f(x)={\tfrac {(x+4)(x+2)(x+1)(x-1)(x-3)}{20}}+2} Commonskategorii: Polynoomfunksion – Saamlang faan bilen of filmer


Triest as at hoodsteed faan det Friaul-Juulisk Veneetien Autonoom Regiuun uun Itaalien. At steed leit uun a süüduast faan't regiuun, bi't Aadria an nai bi't grens tu Sloweenien. Det hee 187.056 lidj (2011). Trieste: Province in Friuli-Venezia Giulia, citypopulation.de


A Grä Hanjüger, (mo.) grae hånetiif, latje goosejarn (Circus pygargus) as en Gripfögel (Accipitriformes) uun't famile faan a Hanjügern (Accipitridae). Aier faan Circus pygargus - MHNT Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Grä Hanjügern Wikispecies hää en artiikel tu: Grä Hanjügern


Acrochaene (lat. Acrochaene) san bloosenplaanten an hiar tu a orchideen (Orchidaceae). At jaft sowat 2 slacher uun Indien an Süüduast-Aasien. Acrochaene punctata Acrochaene rimanni Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Acrochaene Wikispecies hää en artiikel tu: Acrochaene


w1 A Lough Neagh [ˌlɒx ˈneɪ] (Iirsk Loch nEathach [ɫ̪ɔx ˈn̠ʲahax]) as di gratst sia faan a Britisk Eilunen. Hi leit uun Nuurdirlun son 30 km waasten faan Belfast an as 396 km² grat. Sin jipst steed as 25 m jip. Uun a sia lei aacht eilunen: Coney Island, Coney Island Flat, Croaghan Flat, Derrywarragh Island, Padian, Ram's Island, Phil Roe's Flat an The Shallow Flat. http://www.habitas.org.uk/flora/habitats/rivers.htm Commonskategorii: Lough Neagh – Saamlang faan bilen of filmer


Acrolophia (lat. Acrolophia) san bloosenplaanten an hiar tu a orchideen (Orchidaceae). At jaft sowat 7 slacher uun Süüd-Afrikoo. Acrolophia bolusii Acrolophia capensis Acrolophia cochlearis Acrolophia lamellata Acrolophia lunata Acrolophia micrantha Acrolophia ustulata Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Acrolophia Wikispecies hää en artiikel tu: Acrolophia


Planeet Njügen as di nööm för en planeet uun üüs sansüsteem, noch föl widjer bütjen üs a planeet Neptuun. Hi hää noch nään rochten nööm, auer hi noch ei fünjen wurden as. Sant 2016 san diar oober flook wedenskapslidj, diar men, dat diar son planeet wees mut. Saner Planeet 9 as ei tu ferklaarin, huaram aal a a ööder planeeten sok aparte an ünegool kreisboonen trinjam a san ütjfeer. Konstantin Batygin, Michael E. Brown: Evidence for a Distant Giant Planet in the Solar System. Uun: The Astronomical Journal. Binj 151, Nr. 2, 2016, S. 22–34, doi:10.3847/0004-6256/151/2/22 Commonskategorii: Planeet 9 – Saamlang faan bilen of filmer


Pluuto (Tiaken ♇ of ) as di gratst sweragplaneet faan't sansüsteem. Hi as iarst 1930 fünjen wurden, auer hi so letj as. Bit 2006 tääld hi üs njügenst an bütjenst planeet faan't sansüsteem. Diar san oober muar an muar sok letj "planeeten" fünjen wurden, an diaram het jo nü "sweragplaneeten". Pluuto füng nööm an numer (134340) Pluto. Sant 2016 jaft'at oober en neien kandidoot üs njügenst planeet. Hi as noch ei fünjen wurden, diaram het hi iarst ans Planeet 9. Commonskategorii: Pluuto – Saamlang faan bilen of filmer


Sweragplaneeten san en skööl faan tu tidj fiiw letj planeeten uun üüs sansüsteem. Jo het iarst sant 2006 so, diarföör jääw't bluas planeeten of asteroiiden. Det iindialang tu sweragplaneeten as uk en betj ünseeker. A wedenskapslidj san diar ei gans ians auer. Sjauer sweragplaneeten hiar tu a Trans Neptuunisk Objekten (TNO). Hör boonen am a san lei noch bütjen faan't Neptuunboon: Pluuto (tääld bit 2006 noch üs planeet) Eris Haumea Makemake Ään sweragplaneet leit uun a asteroiidenriam tesken Mars- an Jupiterboon: Ceres (tääld iarst üs planeet, do üs asteroiid, nü üs sweragplaneet) Pluuto Eris Haumea Makemake Ceres Commonskategorii: Sweragplaneet – Saamlang faan bilen of filmer


En Böörmaskiin es en Giraat, hur em me Muskelkraft of me en Elektromootor en Böörer drai ken. Sok Maskiinen teel tö dit (Elektro-) Werktjüch. Me en Böörmaskiinenhualer fair em di Hunen frii en ken ginauer bööri. Di jest Maskiinen wiar iinfach Wrangen of Giraaten me Winkel-Omseeting, hur em fuaral iin ön Holt me bööri kür. Elektro-Böörmaskiinen jeft et me of söner Slachwerk. Hat jeft uk elektrisk Böörhamern, wat bi en Slachwecht fan 2 kg bigen en bi ombi 8 kg āphual. Des Giraaten sen uk Böörmaskiinen, man diar es en pneumātisk Slachwerk iinbecht. Dit Slachwecht es man bluat di Kraft hur stark dit Giraat slaa ken. Aur dit Wecht fan di Maskiin sair des nönt. Aur des Maskiinen hen jeft et Preslucht-Hamern wat jit fuul muar Slachwecht ber. En Böörwrang En Hunmaskiin me Winkel-Omseeting... ... en di Karton tö di Hunmaskiin. Fan 1966 ön waar di Böörmaskiinen fan Scintilla üs Bosch forkoopet. 380 Watt wiar tö des Tir ek tö litjet. Commons: Böörmaskiin – Saamling fan Skelter en Videos


Acrorchis (lat. Acrorchis) san bloosenplaanten an hiar tu a orchideen (Orchidaceae). At jaft 1 slach uun Costa Rica an Panama. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Acrorchis Wikispecies hää en artiikel tu: Acrorchis


Werktjüch En Werktjüch es en Giraat, wat en Mensk tö Help nemt, fuar en Aarber klaar tö fo wat söner Werktjüch ek of ek sa gur gung kür. Fuar't Miist uur Werktjüch fuar Hoonwerk omtöseet. Fuar forskelig Hunwerk es forskelig Werktjüch nöörig. Hamer Tangen Seegen Werktjüchkas Uk Maskiinen of Elektrowerktjüch hiir tö di Giraaten fan en Hunwerker: Böörmaskiin, Kreisseeg an hok muar. Hat jeft fjuur Slacher fan Werktjüch: Tö forwaari: Aamern, Doosen, Gleesen Tu skebin: Winj, Krer, Lastwain (-krer) Tö aurdrai: Toogen, Röörn, Kaabel Wuchten, Weelen, Aksen Tö fordiili: Filter, Traachter, Ventiilen, Pensel Tö biaarberi: Muskelkraft, Jöl, Stroom Holtwerktjüch, Metalwerktjüch, Maskiinen Commons: Werktjüch – Saamling fan Skelter en Videos


En Festhamer (uk Fest, Stiinhauerhamer) es en Hamer me kuurt, tjuk Stal en onmbi 1 bit 3 kg Wecht. En Fest heer haa tau liksleepen Siren (Baanen) en niin Fen. Tö koop jeft et sok Werktjüch fan 1 bit 10 kg Wecht. Tö Festhamern uur uk somtirs "Moker" sair, man en Maaker of Mooker her jit muar Macht wan em wat maaki wel. Festhamer Gunter Demnig haut me sin Fest en Plasterstiin önsteken üs hi en Snöfelstiin iinset.


At Iskliima of uk iiwag froost as en kliimatyp faan a eerd. Det fanjst dü trinjam a nuurd- an süüdpuul. Ian eegenskap faan't iskliima as, dat'at diar uun a waremst muun ei warmer üs 0 °C woort. Sodenang koon diar uk niks waaks, diar as en kuul wüüst. Widjer hen tu a ekwaator woort'at suutjis warmer, diar leit at Tundra. Commonskategorii: Iskliima – Saamlang faan bilen of filmer


Ada (lat. Ada) san bloosenplaanten an hiar tu a orchideen (Orchidaceae). At jaft sowat 16 slacher uun Süüd-Ameerikoo. Ada allenii : Panama. Ada andreettae : Ekwadoor. Ada aurantiaca : Venezuela, Kolumbien an Ekwadoor. Ada bennettiorum : Peruu. Ada brachypus : Ekwadoor, Peruu an Boliiwien. Ada chlorops : Costa Rica, Nikaraagua, Panama. Ada escobariana : Kolumbien. Ada euodes : Kolumbien, Ekwadoor an Peruu. Ada farinifera : Ekwadoor an Kolumbien. Ada glumacea : Venezuela, Kolumbien, Ekwadoor an Peruu. Ada keiliana : Kolumbien ... Guyana. Ada mendozae : Ekwadoor. Ada ocanensis : Venezuela, Kolumbien, Ekwadoor, Peruu an Boliiwien. Ada peruviana : Peruu. Ada pozoi : Ekwadoor an Peruu. Ada rolandoi : Peruu. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Ada Wikispecies hää en artiikel tu: Ada


Adamantinia (lat. Adamantinia) san bloosenplaanten an hiar tu a orchideen (Orchidaceae). At jaft 1 slach uun Brasiilien. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Adamantinia Wikispecies hää en artiikel tu: Adamantinia


En Penselööler es en Öölpomp me Doos hur en Pensel fuarn ön't Röör set. Em ken diarme masi Aarbern maaki hur jaarlung Spraydoosen fuar nöörig wiar. Fuaral sen des Konserviaringsaarbern ön Werktjüch of ön't Weel. Fuar sok Öölern jeft et forskelig Röören me Düüsen fuar forskelig Ööli en wat em diarme fuarhaa wel. En Penselööler uur bluat fan sin Röör tö dit wat hi es. Wan em en Universaalööl sa üs Ballistol heer, da ken em uk Holt diarme iinlet en achterön uk lakiari of me Holtööl bihaneli. Bi en Hamer ken em sa di Greep renoviari en metjens di Hamerhaur renski en konserviari. Di Ööler fan dit Skelt en wat bitö bi di Ballistol-Shop Firma Pressol becht sok Öölpompen en weeget jir wat et fuar Öölern jeft


En Weeterpas es en Aart fan Lat, wat lik aarbert es. Diar es en "Libeli" iinbecht, en litj Glees me Alkohool hur en Luchtblöös benen es. Diarme ken em se, weđer wat lik ön't Weeter of Luar es. Jerer waar Weeterpasen fuaral fan hart Holt sa üs Bongossi maaket. Deling sen di fuar't Miist fan Alumiinium maaket, wan di wat beeter sen, da sen di fan gööten Metal maaket. Des sen da wat swaarer en lii wat beeter. Hat jeft uk leenger Weeterpasen, ombi 2 m lüng. Des jit Rochtlaten en sen fuaral fuar Pots- of Böörtaarberen taacht. - Üp Dütsk "Richtscheit". Dit es man ek rocht. En Rochtlat heer niin Blöösenglees sa üs en Weeterpas. Commons: Weeterpas – Saamling fan Skelter en Videos


Doofneteln of uk Höningneteln (Lamium) sen en Plaantenslach ön di Famiilie Lamiaceae. Höör Blöösensaft, di Nektaar, smakt swet, diar kumt di Noom fan of. Lamium album, Wit Höningnetel Lamium amplexicaule, Hanbed Lamium confertum Lamium galeobdolon, Gulnetel Lamium maculatum, Plaket Doovnetel Lamium purpureum, Purpuurnetel Doovneteln sa üs di ön Muasem wuksi. L. album – L. amplexicaule – L. bakhtiaricum – L. bifidum – L. bilgilii – L. caucasicum – L. confertum – L. coutinhoi – L. cyrneum – L. demirizii – L. eriocephalum – L. flexuosum – L. galactophyllum – L. galeobdolon – L. garganicum – L. gevorense – L. glaberrimum – L. macrodon – L. maculatum – L. moschatum – L. multifidum – L. orientale – L. orvala – L. persepolitanum – L. purpureum – L. taiwanense – L. tomentosum – L. tschorochense – L. vreemanii Commons: Doovnetel – Saamling fan Skelter en Videos Wikispecies heer en artiikel tö: Doovnetel


A Kimbern (latiinsk Cimbri; ualgreks Κίμβροι Kímbroi) wiar en germaans fulk, diar wel faan't nuurdelk Jütlun kaam. Tuup mä a Teutoonen an Ambroonen toog jo so am 120 f.Kr. am a süüd. Diar raaget's mä a Röömern tuup. Tuiarst küd jo noch gud jinhual, man tuleetst woon a Röömern. Commonskategorii: Kimbern – Saamlang faan bilen of filmer Commonskategorii: Teutoonen – Saamlang faan bilen of filmer


A Ambroonen (lat. Ambrones) wiar en fulk uun't ual Germaanien. Jo haa woorskiinelk üüb Jütsk Hualeweilun lewet, an toog tuup mä a Kimbern an Teutoonen am a süüd, huar a Röömern jo sluch. Näämen witj daalang so rocht, huar di nööm faan komt. At jaft en uurgermaans silew Ambr-, an det ment weeder. Uun't Widsith dachtang faan't ääder madelääler komt en fulk ymbre föör. Uun Itaalien as en regiuun Umbrien, det küd uk nai mä a Ambrones wees. An do as diar det eilun Oomram (iar: Ambrum), huar uk näämen so rocht witj, huar a nööm faan komt.


Adenochilus san bloosenplaanten an hiar tu a orchideen (Orchidaceae). Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Adenochilus Wikispecies hää en artiikel tu: Adenochilus


En Röörtang es en Tang wat höör salev techttair wan di önseet uur. Fuar forskelig tjuk Röören of Möđerken tö drai of tö biaarberi es diar en Skrüüvgang ön, wat em iinstel ken (salev klemend). Eeđer dit salev Prinsiip aarbert uk di Weeterpumpentang, man di uur en bet üđers iinstelt, en di es uk ek fuar sa fuul Kraft taacht. Commons: Röörtangen – Saamling fan Skelter en Videos Wiktionary Röörtang (Dütsk)


En Weeterpumpentang es en Grip-Tang wat höör salev techttair wan di önseet uur. Fuar dit Müring tö forstel es en Mechānik mung di tau Diili fan di Tang. Di Weeterpumpentang klemt ek fan salev üs di Röörtang man jü tair höör likwel techt wan em fan di rocht Sir diarön tair. Nai bi di Pumpentang es uk di Faststel- of Griptang. Commons: Weeterpumpentang – Saamling fan Skelter en Videos Wiktionary: Weeterpumpentang (Dütsk)


En Faststeltang es en Grip-Tang wat em töpas fuar dit iinstel ken wat töhophölen uur skel. Diarom uur di Tang uk aaftinoch üs en "trēr Hun" iinseet, wan em wat swaisi of luari wel. Uk fuar Skrüüwen en Möđerken wat al sa forgnadelt sen dat niin Werktjüch muar paset ken em aaftinoch me en Griptang luasfo. Aartig wat üđers man me en Müring wat ek olter forskelig es keent em di Weeterpumpentang. Di Faststeltang heer tau "Kneebiinwuchten", wat di Kraft fan di Hun starker omset. Eeđer ditsalev Prinsiip klept uk di Boltkleper, wat em üđers bluat döörseegi kür. Di Hun of beeter di Fingern gung ombi 15 cm töhop en dit Müring fan di Tang bluat fjuuren. Des es en Önerseeting. Di Kraft uur aur di Kneebiinmechānik debelt önerseet. Wan dit ek sa wiar, da skul di Fingern ombi 30 cm Wai maaki, en diarfuar sen ja tö kuurt. Di Noom kumt fan di Engelsk Markennoom Vise-Grip (Grip üs bi en Skrüüvstok). Dit jest Patent waar 1924 fuar en Immigrant maaket, diar fan Deenemark naa Ameerikaa ging. Di Noom Vise-Grip waar fan 1951 bit 1998 fuar en Tang nütet wat fan Ameerikaa kãm. Achterön waar dit Werktjüch ön Chiina becht.


En Boltkleper es en Aart fan Tang me lüng Wuchten, hur em Bolten en Hingisloten me döörklep ken. Di Boltkleper heer tau "Kneebiinwuchten", wat di Kraft fan di Hun starker omset. Eeđer ditsalev Prinsiip klemt uk di Griptang töhop, wat em üđers bluat me en Twing töhophual kür. Tö dit Skelt: Di Wai wat di Hunen maaki es bal en Meeter, en di Wai fan di Skiarbaken es man ombi 1 cm. Des jit en Önerseeting. Aur di Kneebiinmechānik uur di Önerseeting āpdiilet. Üđers kür em des Kraft ek aliining omset, aurdat di Jeremer fan di Mensk olter kuurt sen. Commons: Boltklepers – Saamling fan Skelter en Videos


Adenoncos (lat. Adenoncos) san bloosenplaanten an hiar tu a orchideen (Orchidaceae). At jaft sowat 20 slacher uun Malaysia an Nei Guinea. Adenoncos adenoncoides Adenoncos borneensis Adenoncos buruensis Adenoncos celebica Adenoncos elongata Adenoncos macranthus Adenoncos major Adenoncos nasonioides Adenoncos papuana Adenoncos parviflora Adenoncos quadrangularis Adenoncos saccata Adenoncos suborbicularis Adenoncos sumatrana Adenoncos triangularis Adenoncos triloba Adenoncos uniflora Adenoncos vesiculosa Adenoncos virens Adenoncos vivax Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Adenoncos Wikispecies hää en artiikel tu: Adenoncos


Me en Ofisoliaritang ken em di Mentel trinjom en Kābel ofstrip, dat em des Kābel önslüt ken. Aaftinoch uur en Kābelskoch diarön fastklemt. Hat jeft forskelig Ütfööringen, wat muar of mener gur diarfuar "üppasi", dat di Wiir(en) fan dit Kābel ek önskiaren of ofskrabet uur. Uk fuar di Leengdi fan dit ofisoliaret Mentelstek jeft et Automātiktangen. Commons: Ofisoliaritang – Saamling fan Skelter en Videos Wiktionary Ofisoliaritang (Dütsk)


En Blinjneetentang es en Tang fuar Pop- of Blinj-Neeten. Hat jeft forskelig Ütfööringen fan mal iinfach aur Akku-Giraaten bit hen tö Maskiinen, wat hiili Neetenreegen aliining set ken. Commons: Blinjneetentangen – Saamling fan Skelter en Videos


En Kābelskoch es en Stek Metal, wat ön dit ofisoliaret Jen fan en Kābel kumt, dat em dit önslüt ken. Dit ken tö Steek wiis (Flaksteeker / Flaksteek-Omkluaring) of tö skrüüv (Ring-Kābelskuur). Fuar Klemönslüt uur uk Klem-Omkluaringen önböören. Kābelskuur jeft et fuaral fuar 1,5 mm² (ruar Omkluaring), 2,5 mm² (blö Omkluaring) en 6 mm² ( güül Omkluaring) önböören. Dit Werktjüch diarfuar es di Kābelskoch- of Crimptang, wat uk fuar MC 4-Steekers giar. Me des gnööset em di spleet Ring fan sin Kābelskoch me dit Kābel töhop. Fuar tjuker Kābeln jeft et Röörenkābelskuur me senerlig Werktjüch of Maskiinen. Kābelskuur jeft et fan forsinket Iirsen en fan Kööper. Bi des fan Iirsen set somtirs en litj Kontaktring fan Meesing iin ön di spleet Ring. Commons: Kābelskuur – Saamling fan Skelter en Videos Üp Engelsk jit "Kābelskoch" split ring terminal, aurdat di Ring wat gnööset uur en Spleet heer.