A Grat Kuudus san en skööl faan Hurndiarten (Bovidae). Jo hiar tu a Antiloopen an lewe uun Afrikoo. Strepsiceros chora (Cretzschmar, 1826) Strepsiceros cottoni (Dollman & Burlace, 1928) Strepsiceros strepsiceros (Pallas, 1766) Strepsiceros zambesiensis (Lorentz, 1894) En ööder betiaknang as: Slach: Tragelaphus strepsiceros Onerslacher: T. s. chora – T. s. cottoni – T. s. strepsiceros – T. s. zambesiensis Commonskategorii: Grat Kuudus – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Grat Kuudus


Twiijügeten (Diptera) san en order faan insekten. Diar hiar a fleegen an a magen tu. Acroceridae - Apioceridae - Apsilocephalidae - Apystomyiidae - Asilidae - Atelestidae - Athericidae - Austroleptidae - Bolbomyiidae - Bombyliidae - Brachystomatidae - Calliphoridae - Dolichopodidae - Drosophilidae - Empididae - Evocoidae - Hilarimorphidae - Hybotidae - Mydidae - Mythicomyiidae - Nemestrinidae - Oestridae - Pantophthalmidae - Pelecorhynchidae - Rhagionidae - Scathophagidae - Scenopinidae - Stratiomyidae - Syrphidae - Tabanidae - Therevidae - Vermileonidae - Xylomyidae - Xylophagidae ... an noch flooken muar Besfleegen (Oestridae) Bromern (Calliphoridae) Lucilia Green Fleeg, Gulfleeg (Lucilia sericata) Früchtfleegen (Drosophilidae) Drosophila Drosophila melanogaster Njoksfleegen (Scathophagidae) Scathophaga Njoksfleeg (Scathophaga stercoraria) Sweewfleegen (Syrphidae) Dasen (Tabanidae) Tabanus Hingstfleeg (Tabanus sudeticus) Küfleeg (Tabanus bovinus) Anisopodidae - Axymyiidae - Bibionidae - Blephariceridae - Bolitophilidae - Canthyloscelididae - Cecidomyiidae - Ceratopogonidae - Chaoboridae - Chironomidae - Corethrellidae - Culicidae - Deuterophlebiidae - Diadocidiidae - Ditomyiidae - Dixidae - Hesperinidae - Keroplatidae - Lygistorrhinidae - Mycetophilidae - Nymphomyiidae - Pachyneuridae - Pediciidae - Perissommatidae - Psychodidae - Ptychopteridae - Rangomaramidae - Scatopsidae - Sciaridae - Simuliidae - Tanyderidae - Thaumaleidae - Tipulidae - Trichoceridae - Valeseguyidae ... an noch flooken muar Medern (Tipulidae) Tipula Meder (Tipula paludosa) Steegmagen,


Det Sosiaaldemokraatisk Partei faan Tjiisklun as en sosiaaldemokraatisk partei uun Tjiisklun. At partei wurd 1875 grünjlaanjen. Det as tup mä det Krastelk Demokraatisk Unioon (CDU) ian faan dön tau gratst partein uun Tjiisklun. Dön tau bundesföörlidj faan't partei sant de 6. Deetsember 2019 san Saskia Esken an Norbert Walter-Borjans. At partei wiar faan 2013 tu 2021 lasmaat faan't bundesregiaring. Det as uk lasmaat faan elwen faan dön seekstanj bundeslunregiaringen. Det woon uun a Bundesdaiswool 2021 dön miast saten. Commons: SPD – Saamling faan biljen of filmer


Daniel Günther (* 24. Jüüle 1973 uun Kiil) as sant de 28. Jüüne 2017 ministerpresident faan Sleeswich-Holstian. Hi as en poliitiker faan det CDU an hiart sant 2009 tu a lundai faan't bundeslun.


At Garna (Antilope cervicapra) as en Hurndiart (Bovidae) an di iansagst slach uun det skööl Antilope. Hat lewet uun Süüdaasien, fööraal uun Indien, an as nai mä a Gatselen (Gazella). Commonskategorii: Garna – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Garna


At Dibatag (Ammodorcas clarkei) as en Hurndiart (Bovidae), an di iansagst slach uun det skööl Ammodorcas. Di nööm komt faan't Somaali spriak, an ment dabu („stört“) an tag („aprocht“). Dibatags hual a stört aprocht bi't luupen. Jo lewe uun Uastafrikoo an san nai mä Gatselen (Gazella). Commonskategorii: Dibatag – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Dibatag


A Gerenuks (Litocranius) san en skööl faan Hurndiarten (Bovidae), an nai mä Gatselen (Gazella). Jo haa en üübfaalen lungen hals. Uun't Somaali spriak het jo garanug. Nuurdelk Gerenuk (Litocranius sclateri, Neumann, 1899); en betj grater slach Süüdelk Gerenuk (Litocranius walleri, Brooke, 1878); en betj letjer slach L. sclateri (?) L. walleri Commonskategorii: Gerenuks – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Gerenuks


A (Echt) Gatselen (Gazella) san en skööl faan Hurndiarten (Bovidae). Jo like ööder sköölen, diar mäenööder üs Gatselenoortagen (Antilopini) beskrewen wurd. Gazella acaciae (Mendelssohn, Groves & Shalmon, 1997) Gazella bennettii (Sykes, 1831) † Gazella bilkis (Groves & Lay, 1985) Gazella christii (Blyth, 1842) Gazella cora (C. H. Smith, 1827) Gazella cuvieri (Ogilby, 1841) Gazella dareshurii Karami & Groves, 1993) Gazella dorcas (Linnaeus, 1758) Gazella erlangeri (Neumann, 1906) Gazella fuscifrons (Blanford, 1873) Gazella gazella (Pallas, 1766) Gazella gracilicornis (Stroganov, 1956) Gazella karamii (Groves, 1993) Gazella leptoceros (Cuvier, 1842) Gazella marica (Thomas, 1897) Gazella muscatensis (Brooke, 1874) Gazella pelzelni (Kohl, 1886) Gazella salinarum (Groves, 2003) † Gazella saudiya (Carruthers & Schwarz, 1935) Gazella shikarii (Groves, 1993) Gazella spekei (Blyth, 1873) Gazella subgutturosa (Güldenstädt, 1780) Gazella yarkandensis (Blanford, 1875) Commonskategorii: Gatselen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Gatselen


Eudorcas san en skööl faan Hurndiarten (Bovidae) an hiar tu a Antiloopen (Antilopini). Eudorcas albonotata Eudorcas rufifrons Eudorcas rufina Eudorcas thomsonii Eudorcas tilonura Commonskategorii: Eudorcas – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Eudorcas


A Antidorcas of Springboker san en skööl faan Hurndiarten (Bovidae) an hiar tu a Antiloopen (Antilopini). Antidorcas angolensis (Blaine, 1922) Antidorcas hofmeyri (Thomas, 1926) Antidorcas marsupialis (Zimmermann, 1780) Commonskategorii: Springboker – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Springboker


A Nanger san en skööl faan Hurndiarten (Bovidae) an hiar tu a Antiloopen (Antilopini). Nanger dama Nanger granti Nanger soemmerringii Commonskategorii: Nanger – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Nanger


A Procapra san en skööl faan Hurndiarten (Bovidae) an hiar tu a Antiloopen (Antilopini). Jo lewe uun Aasien. Procapra gutturosa Procapra picticaudata Procapra przewalskii Commonskategorii: Procapra – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Procapra


A Saiga san en skööl faan tau (oner-)slacher Hurndiarten (Bovidae). Jo hiar tu a Antiloopen (Antilopinae) an lewe uun't gäärslun faan Euraasien. Saiga haa en apartin snütj, di en rüsel liket. Saiga borealis (†) Saiga tatarica Saiga tatarica tatarica Saiga tatarica mongolica Commonskategorii: Saiga – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Saiga


At Beira (Dorcatragus megalotis) as en letj Antiloop (Antilopinae), an lewet uun't Hurn faan Afrikoo. Hat as di iansagst slach uun det skööl Dorcatragus. Commonskategorii: Beira – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Beira


A Dikdiks (Madoqua) san en skööl faan böös letj Antiloopen (Antilopinae). Jo san knaap grater üs en Haas. Di latiinsk nööm komt faan't amhaarisk wurd för jo diarten medaqqwa uf. Dikdiks lewe uun Uastafrikoo. Wan jo wechrään, maage jo en tuun, di ham üs dik-dik uunhiart. Onerskööl Madoqua Madoqua hararensis (Neumann, 1904) Madoqua lawrancei (Deake-Brockmann, 1926) Madoqua phillipsi (Thomas, 1894) Madoqua piacentinii (Drake-Brockmann, 1911) Madoqua saltiana (Desmarest, 1817) Madoqua swaynei (Thomas, 1894) Onerskööl Rhynchotragus Madoqua cavendishi (Thomas, 1898) Madoqua damarensis (Günther, 1880) Madoqua guentheri (Thomas, 1894) Madoqua hindei (Thomas, 1902) Madoqua kirkii (Günther, 1880)) Madoqua smithii (Thomas, 1901) Madoqua thomasi (Neumann, 1905) Commonskategorii: Dikdiks – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Dikdiks


Hopern an staapken (Ensifera) like a gäärshopern, san oober en aanj onerorder faan insekten. Jo hiar tu det order faan a hopern (Orthoptera). Grylloidea Gryllidae - Gryllotalpidae - Mogoplistidae - Myrmecophilidae Hagloidea Prophalangopsidae Rhaphidophoroidea Rhaphidophoridae Schizodactyloidea Schizodactylidae Stenopelmatoidea Anostostomatidae – Cooloolidae – Gryllacrididae – Stenopelmatidae Tettigonioidea Tettigoniidae Staapken (Gryllidae) Staapk (Acheta domesticus) Commonskategorii: Hopern an staapken – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Hopern an staapken Tettigonia viridissima Roeseliana roeselii Chorthippus albomarginatus Chorthippus brunneus Conocephalus dorsalis Tetrix undulata Myrmeleotettix maculatus Leptophyes punctatissima Meconema thalassinum efter: Lotte von Komorski. Dem Zirpen im Gras auf der Spur. Uun: Der Insel-Bote. 2020-09-09


Gent as at hoodsteed faan det Uastflandern Prowins uun Belgien. At steed leit uun a nuurdwaast faan't lun, amanbi 50 km uun a nuurdwaast faan Brüssel. Det hee 263.703 lidj (2021). Det as uk at hoodsteed faan det Gent Arrondissement. De Schelde Struum leept troch't süüddial faan't steed. At Graslei Gravensteen Belgium: Oost-Vlaanderen, citypopulation.de


Wavre as at hoodsteed faan det Waloonisk-Brabant Prowins uun Belgien. At steed leit uun a maden faan't lun, amanbi 23 km uun a süüduast faan Brüssel. Det hee 34.826 lidj (2021). Rue de la Source Det Saint-Jean-Baptiste Sark Belgium: Brabant Wallon, citypopulation.de


A Neotragus san det skööl faan a letjst Antiloopen (Antilopinae). Jo san man 40 bit 50 cm lung an lewe uun Waastafrikoo. Neotragus batesi (de Winton, 1903) Neotragus moschatus (Von Dueben, 1846) Neotragus pygmaeus (Linnaeus, 1758) Commonskategorii: Neotragus – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Neotragus


A Oreotragus san en skööl faan Antiloopen (Antilopinae). Jo lewe uun't süüdelk an uastelk Afrikoo. Oreotragus aceratos (Noack, 1899) - Tansania Oreotragus aureus (Heller, 1913) - Kenia Oreotragus centralis (Hinton, 1921) - Sambia Oreotragus oreotragus (Zimmermann, 1783) - Kap Oreotragus porteousi (Lydekker, 1911) - Nigeria Oreotragus saltatrixoides (Temminck, 1853) - Etioopien Oreotragus schillingsi (Neumann, 1902) Oreotragus somalicus (Neumann, 1902) - Somalia Oreotragus stevensoni (Roberts, 1946) - Simbabwe Oreotragus tyleri (Hinton, 1921) - Angola Oreotragus transvaalensis (Roberts, 1917) - Transvaal Commonskategorii: Oreotragus – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Oreotragus


A Oribis (Ourebia) san en skööl faan Antiloopen (Antilopinae) an like Gatselen (Gazella). Ourebia hastata (Peters, 1852) - Serengeti Ourebia montana (Cretzschmar, 1826) - Sudaan Ourebia ourebi (Zimmermann, 1783) Ourebia quadriscopa (C. H. Smith, 1827) - Senegal Commonskategorii: Oribis – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Oribis


A Raphicerus san en skööl faan Antiloopen (Antilopinae). Jo lewe fööraal uun't süüdelk Afrikoo. Raphicerus campestris (afrikaans: Steenbok) Raphicerus melanotis Raphicerus sharpei Commonskategorii: Raphicerus – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Raphicerus


Hualewjügeten (Hemiptera) san en order faan insekten. Auchenorrhyncha = Cicadina (Tsikaaden) Archaeorrhyncha = Fulgoromorpha (Spashood Tsikaaden) Clypeorrhyncha = Cicadomorpha (Trinjhood Tsikaaden) Prosorrhyncha = Heteropterodea Wochlüs (Heteroptera) Coleorrhyncha mä man muar 1 famile: Peloridiidae Plaantenlüs (Sternorrhyncha) Cicadomorpha Aphrophoridae Skümtsikaad, Fögelspütj (Philaenus spumarius) Cicadidae Magicicada Wochlüs (Heteroptera) Weederluupern (Gerridae) Weederluuper (Gerris lacustris) Buumwansen (Pentatomidae) Green Riswans (Nezara viridula) Plaantenlüs (Sternorrhyncha) Dactylopiidae Cochenille (Dactylopius coccus) Phylloxeridae (Sweragbleedlüs) Winlüs, Drüüwlüs (Daktulosphaira vitifoliae) Commonskategorii: Hualewjügeten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Hualewjügeten


A Letj Kuudu (Tragelaphus imberbis of Ammelaphus imberbis) as en afrikoons Antiloop. At jaft uk Grat Kuudus (Strepsiceros). A Letj Kuudu lewet uun Uastafrikoo uun dialen faan a lunen Tansania, Keenia, Etioopien an Somaalia. Commonskategorii: Letj Kuudu – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Letj Kuudu


At Okapi of uk Boskgiraf as en Paartuanet Klooksdiart (Artiodactyla) uun't famile faan a Girafen (Giraffidae). Uun detdiar famile jaft at man ään öödern slach, at eegentelk Giraf (Giraffa). Okapis lewe uun a Troopenwalt faan Afrikoo. Commonskategorii: Okapi – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Okapi


Hidjjügeten (Hymenoptera) san insekten mä sok fiin jügen, dat dü diar trochluke könst. Tu a hidjjügeten hiar knaap 100 familin faan insekten: Agaonidae – Ampulicidae – Anaxyelidae – Andrenidae – Aphelinidae – Apidae – Argidae – Aulacidae – Austrocynipidae – Austroniidae – Bethylidae – Blasticotomidae – Braconidae – Bradynobaenidae – Cephidae – Ceraphronidae – Chalcididae – Chrysididae – Chyphotidae – Cimbicidae – Colletidae – Crabronidae – Cynipidae – Diapriidae – Diprionidae – Dryinidae – Embolemidae – Encyrtidae – Eucharitidae – Eulophidae – Eupelmidae – Eurytomidae – Evaniidae – Figitidae – Formicidae – Gasteruptiidae – Halictidae – Heloridae – Heterogynaidae – Ibaliidae – Ichneumonidae – Khutelchalcididae – Leucospidae – Liopteridae – Maamingidae – Megachilidae – Megalodontesidae – Megalyridae – Megaspilidae – Melittidae – Monomachidae – Mutillidae – Mymaridae – Mymarommatidae – Myrmosidae – Ormyridae – Orussidae – Pamphiliidae – Pelecinidae – Peradeniidae – Pergidae – Perilampidae – Platygastridae – Plumariidae – Pompilidae – Proctorenyxidae – Proctotrupidae – Pteromalidae – Rhopalosomatidae – Roproniidae – Rotoitidae – Sapygidae – Sclerogibbidae – Scolebythidae – Scoliidae – Sierolomorphidae – Signiphoridae – Siricidae – Sphecidae – Stephanidae – Tanaostigmatidae – Tenthredinidae – Tetracampidae – Thynnidae – Tiphiidae – Torymidae – Trichogrammatidae – Trigonalidae – Vanhorniidae –


Glüpern (Zygentoma of Thysanura) san en order faan insekten. Familin: Ateluridae Lepismatidae Maindroniidae Nicoletiidae Tricholepidiidae Lepismatidae Lepisma Glüper (Lepisma saccharina) Commonskategorii: Glüpern – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Glüpern


Auderghem (üüb Fraansöösk) of Oudergem (üüb Neederluns) as en gemeend uun det Brüssel Regiuun uun Belgien. At gemeend leit uun a süüduast faan't regiuun. Det hee 34.404 lidj (2021). Belgium: Region of Brussels, citypopulation.de


Berchem-Sainte-Agathe (üüb Fraansöösk) of Sint-Agatha-Berchem (üüb Neederluns) as en gemeend uun det Brüssel Regiuun uun Belgien. At gemeend leit uun a nuurdwaast faan't regiuun. Det hee 25.502 lidj (2021). Belgium: Region of Brussels, citypopulation.de


Etterbeek as en gemeend uun det Brüssel Regiuun uun Belgien. At gemeend leit uun a uast faan't regiuun. Det hee 48.473 lidj (2021). Belgium: Region of Brussels, citypopulation.de


Evere as en gemeend uun det Brüssel Regiuun uun Belgien. At gemeend leit uun a nuurduast faan't regiuun. Det hee 42.656 lidj (2021). Belgium: Region of Brussels, citypopulation.de


Forest (üüb Fraansöösk) of Vorst (üüb Neederluns) as en gemeend uun det Brüssel Regiuun uun Belgien. At gemeend leit uun a süüdwaast faan't regiuun. Det hee 56.581 lidj (2021). Belgium: Region of Brussels, citypopulation.de


Ganshoren as en gemeend uun det Brüssel Regiuun uun Belgien. At gemeend leit uun a nuurdwaast faan't regiuun. Det hee 25.234 lidj (2021). Belgium: Region of Brussels, citypopulation.de


Ixelles (üüb Fraansöösk) of Elsene (üüb Neederluns) as en gemeend uun det Brüssel Regiuun uun Belgien. At gemeend leit uun a süüd faan't regiuun. Det hee 87.632 lidj (2021). Belgium: Region of Brussels, citypopulation.de


At Elch (Alces alces) as di gratst slach faan Hirsker (Cervidae). Hat lewet uun Nuurdeuroopa, Nuurdaasien an Nuurdameerikoo. At Elch as di iansagst slach uun det skööl Alces. Commonskategorii: Elchen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Elchen


A Reen (Capreolus) san en skööl faan Pecora mä tau slacher uun det famile faan a Hirsker (Cervidae). Europeesk Ree Capreolus capreolus Sibiirsk Ree Capreolus pygargus Europeesk Ree (hole) Sibiirsk Ree (hole) Wiiftje (kü) Jongdiart Commonskategorii: Reen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Reen


Mechelen ([ˈmɛxələ(n)]; üüb Fraansöösk: Malines) as det naistgratst steed uun det Antwerpen Prowins, Belgien. At steed leit uun a süüd faan't prowins, amanbi 22 km uun a süüduast faan Antwerpen. Det hee 86.911 lidj (2021). Det as at hoodsteed faan det Mechelen Arrondissement. Belgium: Antwerpen, citypopulation.de


Turnhout [ˈtʏr(ə)nɦʌut] as det traadgratst steed uun det Antwerpen Prowins, Belgien. At steed leit uun a nuurduast faan't prowins, amanbi 38 km uun a nuurduast faan Antwerpen. Det hee 45.874 lidj (2021). Det as at hoodsteed faan det Turnhout Arrondissement. Belgium: Antwerpen, citypopulation.de


Heist-op-den-Berg [ˌɦɛist ɔb dəm ˈbɛr(ə)x] as det fjuardgratst steed uun det Antwerpen Prowins, Belgien. At steed leit uun a süüd faan't prowins, amanbi 28 km uun a süüduast faan Antwerpen. Det hee 43.096 lidj (2021). Rumeenien Arad uun Rumeenien, sant 2011. Belgium: Antwerpen, citypopulation.de Twincityproject met Arad, Heist-op-den-Berg Weebsidj (9. Oktuuber 2021 ufrepen). Archiwiaret faan det originool di 9. Oktuuber 2021. Ufrepen di 9. Oktuuber 2021.


Geel [ɣeːl] as det füftgratst steed uun det Antwerpen Prowins, Belgien. At steed leit uun a süüduast faan't prowins, amanbi 41 km uun a uast faan Antwerpen. Det hee 40.781 lidj (2021). Belgium: Antwerpen, citypopulation.de


Brasschaat [brɑˈsxaːt] as det seekstgratst steed uun det Antwerpen Prowins, Belgien. At steed leit uun a nuurdwaast faan't prowins, amanbi 10 km uun a nuurduast faan Antwerpen. Det hee 38.211 lidj (2021). Belgium: Antwerpen, citypopulation.de


Mol [mɔl] as det sööwenstgratst steed uun det Antwerpen Prowins, Belgien. At steed leit uun a uast faan't prowins, amanbi 50 km uun a uast faan Antwerpen. Det hee 37.021 lidj (2021). Mol wiar at aran faan det Molse School (of "Skuul faan Mol"), en skööl faan kunstmoolern uun det leed 19. juarhunert an det ääder 20. juarhunert. Dön moolet biljen faan detheer skuul san faan moolerisk an rustikaal steeden, büürsteeden asw. uun't gemeend. Dön bekäänst kunstmoolern faan't skuul wiar Jakob Smits (1855-1928) an Dirk Baksteen (1886-1971). Belgium: Antwerpen, citypopulation.de


Lier [liːr] as det aachstgratst steed uun det Antwerpen Prowins, Belgien. At steed leit uun a süüd faan't prowins, amanbi 15 km uun a süüduast faan Antwerpen. Det hee 36.923 lidj (2021). Belgium: Antwerpen, citypopulation.de


Schoten [ˈsxoːtə(n)] as det njüügenstgratst steed uun det Antwerpen Prowins, Belgien. At steed leit uun a waast faan't prowins, amanbi 8 km uun a nuurduast faan Antwerpen. Det hee 34.291 lidj (2021). Belgium: Antwerpen, citypopulation.de


Brecht [brɛxt] as det tjiinstgratst steed uun det Antwerpen Prowins, Belgien. At steed leit uun a nuurd faan't prowins, amanbi 22 km uun a nuurduast faan Antwerpen. Det hee 29.809 lidj (2021). Belgium: Antwerpen, citypopulation.de


Damhirsker (Dama) san en skööl faan tau slacher madelgrat Hirsker (Cervidae). Damhirsk (Dama dama) Mesopotaamsk Damhirsk (Dama mesopotamica) Dama dama, hole Dama dama, kü Dama mesopotamica Commonskategorii: Damhirsker – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Damhirsker


Vorlage:Infobox Insel/Wartung/Höhe fehlt A Kniip as en huuchsun uun a Nuurdsia an as mä det nuurdfresk eilun Oomram ferbünjen. A Kniip as sowat 10 km² grat an woort bluas bi sturemfluden auerspeeld. Üüb en siakoord faan 1585 wurd a Kniip üs Ameren Bor betiakent an lai dojütidjs swäärs tu't eilun. Bit uun a 1960er juaren lai en priil tesken a Kniip an Oomram. Sodenang küd heer bit uun a 1940er juaren sogoor skeb faan Hörnem üüb Sal uun a Kniiphuuwen bi Noorsaarep uunlei. Daalang as a Kniip di best skül för't eilun jin a sturemfluden. Uun a somer kön a baadelidj diar baase, an enkelten bau diar strunborger ütj strunholt. A Kniip hiar mä tu't Landschaftsschutzgebiet Amrum. Georg Quedens: Amrum. Breklumer Verlag, Breklum 1971 Koord faan't BfN Otfried Schwarz


Vilvoorde ([ˈvɪlvoːrdə]; üüb Fraansöösk: Vilvorde) as det naistgratst steed uun det Fleemisk-Brabant Prowins, Belgien. At steed leit uun a nuurdwaast faan't prowins, amanbi 20 km uun a nuurdwaast faan Lööwen, nai bi't grens tu't Regiuun Brüssel. Det hee 45.715 lidj (2021). Belgium: Vlaams Brabant, citypopulation.de


A Ruadhirsker (Cervus) san en skööl faan grat Hirsker (Cervidae). Hük slacher tu detdiar skööl reegent wurd, as ei seeker, miast wurd tau bit fiiw slacher näämd. Cervus albirostris, Przewalskium albirostris – Witjlaphirsk, Tiibet Cervus canadensis – Wapiti, Kanada Cervus elaphus – Ruadhirsk, Euraasien Cervus hanglu – Sjineesk Ruadhirsk, Sjiina Cervus nippon – Sikahirsk, Jaapan Commonskategorii: Ruadhirsker – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Ruadhirsker


Alfred Ernst Christian Alexander Hugenberg (* 19. Jüüne 1865 uun Hannover; † 12. Marts 1951 uun Kükenbruch) wiar en tjiisk kuupmaan, meedienonernemer an poliitiker faan det DNVP. San konsern, de Hugenberg-Konsern, kontroliaret föl bleeden uun Tjiisklun. Hi ded uun sin bleeden natschunaalistisk an antidemokraatisk propaganda jin det Weimar Republiik ütj. Uun dön iarst muuner efter Adolf Hitler sin 1933 meechtgriping wiar hi minister för wiartskap, loonwiartskap an erneering. Commons: Alfred Hugenberg – Saamling faan biljen of filmer


A Moderhirsk (Blastocerus dichotomus) as en Hirsk (Cervidae), di uun Süüdameerikoo trinjam struumauern lewet. Hi as di iansagst slach uun det skööl Blastocerus. Commonskategorii: Moderhirsker – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Moderhirsker


A Primaaten (Primates) san en order uun det klas faan a Tetjdiarten (Mammales). Tu primaaten sait'am miast uk ianfach aaben, det as oober ei gans rocht, auer uk di minsk diar mä tu hiart. Commonskategorii: Primaaten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Primaaten


A Andenhirsker (Hippocamelus) san en skööl mä tau slacher Hirsker (Cervidae), diar uun a Anden faan Süüdameerikoo lewe. Jo het uk Huemul(s). Nuurd-Andenhirsk (Hippocamelus antisensis) uun Peruu, Boliiwien an Nuurd-Chiile Süüd-Andenhirsk (Hippocamelus bisulcus) uun Chiile an Argentinien Commonskategorii: Andenhirsker – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Andenhirsker


A Mazamas (Mazama) san en skööl faan amanbi tjiin slacher Hirsker (Cervidae), diar uun Madel- an Süüdameerikoo lewe. Hör nööm komt faan det Nahuatl-wurd för Hirsk. Mazama americana Mazama bororo Mazama bricenii Mazama chunyi Mazama gouazoupira Mazama nana Mazama nemorivaga Mazama pandora Mazama rufina Mazama temama Commonskategorii: Mazamas – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Mazamas


Dilbeek as det traadgratst steed uun det Fleemisk-Brabant Prowins, Belgien. At steed leit uun a waast faan't prowins, nai bi't grens tu't Regiuun Brüssel. Det hee 43.732 lidj (2021). Belgium: Vlaams Brabant, citypopulation.de


Halle as det fjuardgratst steed uun det Fleemisk-Brabant Prowins, Belgien. At steed leit uun a süüdwaast faan't prowins, nai bi't grens tu det Waloonisk-Brabant Prowins. Det hee 40.656 lidj (2021). Belgium: Vlaams Brabant, citypopulation.de


Grimbergen as det füftgratst steed uun det Fleemisk-Brabant Prowins, Belgien. At steed leit uun a nnurdwaast faan't prowins, nai bi't grens tu't Regiuun Brüssel. Det hee 38.314 lidj (2021). Belgium: Vlaams Brabant, citypopulation.de


Tienen as det seekstgratst steed uun det Fleemisk-Brabant Prowins, Belgien. At steed leit uun a süüduast faan't prowins, nai bi't grens tu det Waloonisk-Brabant Prowins. Det hee 35.545 lidj (2021). Belgium: Vlaams Brabant, citypopulation.de


A Odocoileus san en skööl faan trii slacher Hirsker (Cervidae). Jo lewe uun Nuurdameerikoo. Odocoileus hemionus Odocoileus pandora Odocoileus virginianus – Witjstörthirsk Commonskategorii: Odocoileus – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Odocoileus


Zaventem as det sööwenstgratst steed uun det Fleemisk-Brabant Prowins, Belgien. At steed leit uun a waast faan't prowins, nai bi't grens tu Regiuun Brüssel. Det hee 35.184 lidj (2021). Belgium: Vlaams Brabant, citypopulation.de


Sint-Pieters-Leeuw as det aachstgratst steed uun det Fleemisk-Brabant Prowins, Belgien. At steed leit uun a süüdwaast faan't prowins, nai bi't grens tu't Regiuun Brüssel. Det hee 35.061 lidj (2021). Belgium: Vlaams Brabant, citypopulation.de


Asse as det njüügenstgratst steed uun det Fleemisk-Brabant Prowins, Belgien. At steed leit uun a waast faan't prowins. Det hee 33.827 lidj (2021). Belgium: Vlaams Brabant, citypopulation.de


Aarschot as det tjiinstgratst steed uun det Fleemisk-Brabant Prowins, Belgien. At steed leit uun a nuurduast faan't prowins, nai bi't grens tu det Antwerpen. Det hee 30.281 lidj (2021). Belgium: Vlaams Brabant, citypopulation.de


A Pampashirsk (Ozotoceros bezoarticus) as en slach faan Hirsker (Cervidae) an lewet uun a Pampa faan Süüdameerikoo. Hi as di iansagst slach uun det skööl Ozotoceros. Commonskategorii: Pampashirsk – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Pampashirsk


A Puudus (Pudu) san en skööl mä tau slacher Hirsker (Cervidae) uun Süüdameerikoo. Det san a letjst Hirsker, diar't jaft, knaap grater üs en Haas. Hör nööm komt faan't Mapudungun, det spriak faan a Mapuche. Nuurd-Puudu (Pudu mephistophiles) uun Kolumbien, Peruu an Ekwadoor Süüd-Puudu (Pudu puda) uun Patagoonien Commonskategorii: Puudus – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Puudus


A Elefanten (Elephantidae) san en famile faan trii elefantenslacher. Tau lewe uun Afrikoo an ään uun Aasien. Loxodonta Afrikoons Elefant (Loxodonta africana) Boskelefant (Loxodonta cyclotis) ütjstürwen: L. adaurora – L. angammensis – L. atlantica – L. cookei – L. exoptata Elephas Asiaatisk Elefant (Elephas maximus) Mamuuten (Mammuthus), ütjstürwen Olhiar-Mamuut (Mammuthus primigenius) Elephas – Loxodonta – †Anancus – †Mammuthus – †Morrillia – †Paratetralophodon – †Primelephas – †Stegodibelodon – †Stegoloxodon – †Stegotetrabelodon – †Tetralophodon Commonskategorii: Elefanten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Elefanten


A Axishirsker (Axis) san en skööl faan Hirsker (Cervidae) uun Süüd- an Süüduastaasien. Axis axis (Erxleben, 1777) – Chital Axis annamiticus (Heude, 1888) Axis calamianensis (Heude, 1888) Axis kuhlii (Temminck, 1836) Axis porcinus (Zimmermann, 1780) Commonskategorii: Axishirsker – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Axishirsker


A Elaphodus cephalophus as en letjen Hirsk (Cervidae) an lewet uun Uastaasien. Hi as di iansagst slach uun det skööl Elaphodus an nai mä a Muntjaks (Muntiacus). Commonskategorii: Elaphodus cephalophus – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Elaphodus cephalophus


A Davidshirsk of Milu (Elaphurus davidianus) as en Hirsk (Cervidae) an di iansagst slach uun det skööl Elaphurus. Hi hää uun Uastaasien lewet, komt daalang oober bluas noch uun tiirguarder föör. Commonskategorii: Davidshirsk – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Davidshirsk


A Muntjaks (Muntiacus) san en skööl faan Hirsker (Cervidae) uun Aasien. Muntiacus atherodes Muntiacus aureus Muntiacus crinifrons Muntiacus feae Muntiacus gongshanensis Muntiacus malabricus Muntiacus montanus Muntiacus muntjak Muntiacus nigripes Muntiacus puhoatensis Muntiacus putaoensis Muntiacus reevesi Muntiacus rooseveltorum Muntiacus truongsonensis Muntiacus vaginalis Muntiacus vuquangensis Commonskategorii: Muntjaks – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Muntjaks Elaphodus cephalophus


A Barasinghas (Rucervus) san en skööl faan Hirsker (Cervidae) uun Indien. Hör nööm komt faan en Hindi-wurd uf, an det ment 12 hurner. Rucervus branderi Rucervus duvaucelii Rucervus ranjitsinhi Rucervus schomburgki (†) Commonskategorii: Barasinghas – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Barasinghas


A Rusa of uk Sambar(s) san en skööl faan Hirsker (Cervidae). Jo lewe uun Süüduastaasien. Rusa alfredi Rusa marianna Rusa timorensis Rusa unicolor Rusa alfredi Filipiinen EN - endangered (trüüwet) Rusa marianna Filipiinen VU - vulnerable (uun gefoor) Rusa timorensis Indoneesien, Uast-Timor VU - vulnerable (uun gefoor) Rusa unicolor (Sambar) Himalaya, Mjanmaar, Thailun, Süüd-Sjiina, Taiwan, Malaysia, Sumatra, Borneo VU - vulnerable (uun gefoor) Commonskategorii: Rusa – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Rusa


At (Sjineesk) Weederree (Hydropotes inermis) as en slach faan a Hirsker (Cervidae) an lewet uun Uastaasien. Hat liket muar en Moskusdiart üs en Ree, as diar oober naier mä. Commonskategorii: Weederree – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Weederree


La Louvière [la luvjɛʁ] as det traadgratst steed uun det Hennegau Prowins, Belgien. At steed leit uun a uast faan't prowins. Det hee 80.944 lidj (2021). Det as at hoodsteed faan det La Louvière Arrondissement. Belgium: Hainaut, citypopulation.de


Tournai ([tuʁnɛ]; üüb Neederluns: Doornik [ˈdoːrnɪk]) as det fjuardgratst steed uun det Hennegau Prowins, Belgien. At steed leit uun a wiar faan't prowins. Det hee 68.795 lidj (2021). Tournai wiar en ääder hoodsteed (föör't juar 487) faan't Frankenrik: at köning Childerich I. wurd do begreewen. Belgium: Hainaut, citypopulation.de


Mouscron ([mukʁɔ̃]; üüb Neederluns: Moeskroen [muˈskrun])as det füftgratst steed uun det Hennegau Prowins, Belgien. At steed leit uun a waast faan't prowins. Det hee 58.862 lidj (2021). Frankrik Liévin, Pas-de-Calais, Hauts-de-France, Frankrik Frankrik Fécamp, Seine-Maritime, Normandie, Frankrik Sjiisklun Rheinfelden, Baden-Württemberg, Tjiisklun Ferianagt Könangrik Barry, Vale of Glamorgan, Wales, Ferianigt Köningrik Belgium: Hainaut, citypopulation.de


Blaenau Gwent [ˌblaɪnaɪ ˈɡwɛnt], amtelk Blaenau Gwent County Borough (üüb Waliisisk: Cyngor Bwrdeistref Sirol Blaenau Gwent [ˈbləi.nai ˈɡwɛnt]), as en county borough an ian faan a hoodgebiiten (üüb Ingels: Principal Areas) faan Wales. At hoodgebiit leit uun a süüduast faan't lun. Det hee 70.020 lidj (2020). At hoodsteed faan't hoodgebiit as Ebbw Vale. Blaenau Gwent hiart tu't preserved county Gwent. United Kingdom: Districts in Wales, citypopulation.de Commons: Blaenau Gwent – Saamling faan biljen of filmer 51.775730555556-3.1965222222222Koordinaaten: 51° 47′ N, 3° 12′ W


Châtelet [ʃatlɛ] as det seekstgratst steed uun det Hennegau Prowins, Belgien. At steed leit uun a uast faan't prowins. Det hee 35.567 lidj (2021). Belgium: Hainaut, citypopulation.de


Binche ([bɛ̃ʃ]; üüb Neederluns: Bing) as det sööwenstgratst steed uun det Hennegau Prowins, Belgien. At steed leit uun a uast faan't prowins. Det hee 33.416 lidj (2021). Uun Binche as at Karnewal faan Binche, ian faan dön äälst karnewaltraditschuunen uun Belgien, wat 49 daar föör Puask begant. A hoodfigüüren faan't karnewal san a Gilles. A Gilles ma masken A Gilles ma huder ütj strausenfeelern Belgium: Hainaut, citypopulation.de


A Echt Haagedisjin (Lacertidae) san en famile faan Krepdiarten (Reptilia) an hiar tu a Skolepkrepdiarten (Squamata). Jo lewe uun Euroopa, Afrikoo an Aasien. Onerfamile Gallotiinae Sköölen: Gallotia – Psammodromus Onerfamile Lacertinae Sköölen: Acanthodactylus – Adolfus – Algyroides – Anatololacerta – Apathya – Archaeolacerta – Atlantolacerta – Australolacerta – Congolacerta – Dalmatolacerta – Darevskia – Dinarolacerta – Eremias – Gastropholis – Heliobolus – Hellenolacerta – Holaspis – Iberolacerta – Ichnotropis – Iranolacerta – Lacerta – Latastia – Meroles – Mesalina – Nucras – Omanosaura – Ophisops – Parvilacerta – Pedioplanis – Philochortus – Phoenicolacerta – Podarcis – Poromera – Pseuderemias – Scelarcis – Takydromus – Teira – Timon – Tropidosaura – Vhembelacerta – Zootoca Kanaarenhaagedisjin (Gallotia) Halsbianhaagedisjin (Lacerta) Tuunhaagedisje (Lacerta agilis) Commonskategorii: Echt Haagedisjin – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Echt Haagedisjin


Wat menst dü? uun Belgien Courcelles (Belgien), en steed uun det Hennegau Prowins uun Frankrik Courcelles (Charente-Maritime) uun det Charente-Maritime Department Courcelles (Doubs) uun det Doubs Department Courcelles (Meurthe-et-Moselle) uun det Meurthe-et-Moselle Department Courcelles (Nièvre) uun det Nièvre Department Courcelles (Territoire de Belfort) uun det Territoire de Belfort Department uun Kanada Courcelles (Quebec), en gemeend uun Quebec


Courcelles [kuʁsɛl] as det aachstgratst steed uun det Hennegau Prowins, Belgien. At steed leit uun a uast faan't prowins. Det hee 31.053 lidj (2021). Belgium: Hainaut, citypopulation.de


Ath ([at]; üüb Neederluns: Aat) as det njüügenstgratst steed uun det Hennegau Prowins, Belgien. At steed leit uun a nuurd faan't prowins. Det hee 29.571 lidj (2021). Belgium: Hainaut, citypopulation.de


Soignies ([swaɲi]; üüb Neederluns: Zinnik [ˈzɪnɪk]) as det tjiinstgratst steed uun det Hennegau Prowins, Belgien. At steed leit uun a nuurd faan't prowins. Det hee 28.311 lidj (2021). Belgium: Hainaut, citypopulation.de


At Alpaka (Vicugna pacos) as en slach faan Kameelen (Camelidae) an lewet uun Süüdameerikoo. Hat woort för hör ol häälen. Alian uun Peruu jaft at 3,5 miljoon tiiren, det san wel 80% faan aal a Alpakas tuup. Man uk uun Sjiisklun lewe son 20.000 tiiren. Commonskategorii: Alpakas – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Alpakas


At Vikunja (Vicugna vicugna, Quechua: wik'uña) as en slach faan Kameelen (Camelidae) an lewet uun Süüdameerikoo. Hat as nai mä't Alpaka (Vicugna pacos), liket oober muar en Guanako. Det ol faan Vikunjas as auer a miaten fiin an at jüürst ol, diar't jaft. Commonskategorii: Vikunja – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Vikunja


A Guanako (Lama guanicoe) as en slach faan Kameelen (Camelidae) an hiart tu't skööl faan a Laamas (Lama). Hat lewet uun Süüdameerikoo. Commonskategorii: Guanako – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Guanako


A Krokodiilen (Crocodilia) hiar tuup mä a Fögler (Aves) tu a leetst Diarten, diar faan a ual Sauriern auerblewen san. Alligatoridae - Aligatooren Alligatorinae Alligator A. mississippiensis – A. sinensis Caimaninae Caiman C. crocodilus – C. latirostris – C. yacare Melanosuchus M. niger Paleosuchus P. palpebrosus – P. trigonatus Crocodylidae - Echt Krokodiilen Crocodylinae Crocodylus C. acutus – C. halli – C. intermedius – C. johnsoni – C. mindorensis – C. moreletii – C. niloticus – C. novaeguineae – C. palustris – C. porosus – C. raninus – C. rhombifer – C. siamensis – C. suchus Mecistops M. cataphractus – M. leptorhynchus Osteolaemus O. osborni – O. tetraspis Gavialidae - Gawiaalen Gavialinae Gavialis G. gangeticus Tomistominae Tomistoma T. schlegelii Commonskategorii: Krokodiilen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Krokodiilen


At Trampeldiart of Baktrisk Kameel (Camelus ferus of Camelus bactrianus) as en slach faan a Kameelen (Camelidae). Hat woort fööraal üs dreegdiart brükt, an lewet uun Aasien. Commonskategorii: Trampeldiart – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Trampeldiart


At Eilunreegel of uk Foster sin Reegel (ingelsk: Foster's rule) as en teorii auer det grate faan diarten (dialwiis uk plaanten) üüb eilunen. Det reegel sait, dat grat diarten üüb eilunen auer generatsioonen leewen letjer wurd, an letj diarten wurd grater. Eilunferletjerang Eilun-Gräfoos (Urocyon littoralis), as knaap grater üs en kaat Spitsbergen-Rendiart (Rangifer tarandus platyrhynchus), as man 65 cm huuch Witjstörthirsk (Odocoileus virginianus), as man 1,00 m huuch Eilunfergraterang Kanaarisk Root (Canariomys, †), wuch muar üs 1 kg Gran Canaria-Haagedisje, koon 80 cm lung wurd Galapagos-Skiltpod (Chelonoidis nigra), woort bit 95 cm lung Auer a grünjer san a wedenskaplidj ei ians. - Bi grat diarten as't mögelk, dat en eilun ei grat enooch as, am föl grat diarten tu fersurgin. Wan's ei so grat san, kön jo beeder auerlewe. - Letj diarten haa ei so föl fiinden üs üüb fäästääg, an kön diaram grater an 'luier' wurd. Foster, J.B. (1964): The evolution of mammals on islands, Nature 202, p. 234-235 John J Welch (2009): Testing the island rule: primates as a case study. Proceedings of the Royal Society B 276 (1657): 675–682. doi:10.1098/rspb.2008.1180 Ewolutsion Augsburger Allgemeine, 22.04.2019


A Wik of Bi a Wik as en steed üüb det nuurdfresk eilun Feer. A Wik leit uun bütjerst süüduasten faan’t eilun Feer, uun Uasterlun-Feer. Det as 8,08 km² grat. At gemeend as det fjuardgratst üüb Feer. Uun a Wik lewe 4.500 lidj mä hoodwensteed, man uun’t hauptseesong hual jo amanbi 20.000 mensken uun a steed ap. Efter en schetsing uun't juar 2020 wene 4280 lidj uun a Wik: 2280 diarfaan san wüfen an 2000 maaner. Sant 2007 hiart A Wik tu det nei-grünjlaanjen Amt Feer-Oomram. ?-? Heinz Lorenzen ?-2018: Paul Raffelhüschen (CDU) 2018-: Uli Hess (CDU) At Ialtürn Ualhörn (1952) At Freskmuseeum At Sark St. Nikolai A (ual) Madelbrag uun A Wik (bit 2022). Ialtürn Ualhörn. Commons: A Wik – Saamling faan biljen of filmer A Wik uun't Nordfriesland Lexikon faan't NFI Fering Flugplaats Snöfelstiiner ön Wyk üp Föör Hüs Tübingen Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2021 (XLS-datei) (Widjerfeerd üüb grünjlaag faan't fulkstäälang 2011) (Halep üüb tjiisk) Nordfriesland: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de climate-data.org Wyk auf Föhr, citypopulation.de


Det Artemisa Prowins (üüb Spaans: Provincia de Artemisa) as sant 2011 ian faan dön 15 prowinsen uun Kuuba. At prowins leit uun a nuurdwaast faan't lun. Det hee 511.079 lidj (2018). At hoodsteed faan't prowins as Artemisa. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: At prowins hee elwen lunkreiser (üüb Spaans: municipios): Cuba, citypopulation.de Cuba: Artemisia Province, citypopulation.de


Det Camagüey Prowins (üüb Spaans: Provincia de Camagüey) as ian faan dön 15 prowinsen uun Kuuba. At prowins leit uun a uast faan't lun. Det hee 767.138 lidj (2018). At hoodsteed faan't prowins as Camagüey. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Cuba, citypopulation.de Cuba: Camagüey Province, citypopulation.de


A Lööw, (fe.) at löw (Panthera leo) as en slach faan Kaater (Felidae) an lewet uun Afrikoo an Indien. Efter Wikispecies: P. l. azandica – P. l. bleyenberghi – P. l. hollisteri – P. l. kamptzi – P. l. krugeri – P. l. leo – P. l. maculatus – P. l. nubica – P. l. persica – P. l. senegalensis – P. l. verneyi – P. l. nyanzae – P. l. roosevelti – P. l. somaliensis Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Lööwen Wikispecies hää en artiikel tu: Lööwen


Havanna of Havana (üüb Spaans: La Habana) as at hoodsteed faan Kuuba. At steed leit uun a nuurduast faan't lun. Det hee 2.132.394 lidj (2019). Havanna täält uk üs ian faan a füftanj prowinsen üüb Kuuba. Uun Havanna lei 15 distrikten (Municipios) mä 105 steeddialen (Consejos populares): Playa: Santa Fe, Siboney, Cubanacán, Ampliación Almendares, Miramar, Sierra, Ceiba, Buena Vista. Plaza de la Revolución: El Carmelo, Vedado-Malecón, Rampa, Príncipe, Plaza, Nuevo Vedado-Puentes Grandes, Colón-Nuevo Vedado, Vedado. Centro Habana: Cayo Hueso, Pueblo Nuevo, Los Sitios, Dragones, Colón. La Habana Vieja : Prado, Catedral, Plaza Vieja, Belén, San Isidro, Jesús Maria, Tallapiedra. Regla : Guaicanimar, Loma Modelo, Casablanca. La Habana del Este : Camilo Cienfuegos, Cojimar, Guiteras, Alturas de Alamar, Alamar-Este, Guanabo, Campo Florido, Alamar-Playa. Guanabacoa : Mañana-Habana Nueva, Villa I, Villa II, Chivas-Roble, Debeche-Nalon, Hata-Naranjo, Peñalver-Bacuranao, Minas-Barreras. San Miguel del Padrón: Rocafort, Luyanó Moderno, Diezmero, San Francisco de Paula, Dolores-Veracruz, Jacomino. Diez de Octubre : Luyanó, Jesús del Monte, Lawton, Vista Alegre, Acosta, Sevillano, La Víbora, Santos Suárez, Tamarindo. Cerro: Latinoamericano, Pilar-Atares, Cerro, Las Cañas, El Canal, Palatino, Armada. Marianao : CAI-Los Ángeles, Pocito-Palmas, Zamora-Cocosolo, Libertad, Pogoloti-Belén-Finlay, Santa Felicia. La Lisa : Alturas de La Lisa, Balcón Arimao, Cano-Bello26-Valle Grande, Punta Brava,


Det Ciego de Ávila Prowins (üüb Spaans: Provincia de Ciego de Ávila) as ian faan dön 15 prowinsen uun Kuuba. At prowins leit uun a maden faan't lun. Det hee 435.006 lidj (2018). At hoodsteed faan't prowins as Ciego de Ávila. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Cuba, citypopulation.de Cuba: Ciego de Ávila Province, citypopulation.de


Det Cienfuegos Prowins (üüb Spaans: Provincia de Cienfuegos) as ian faan dön 15 prowinsen uun Kuuba. At prowins leit uun a nuurdwaast faan't lun. Det hee 406.751 lidj (2018). At hoodsteed faan't prowins as Cienfuegos. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Cuba, citypopulation.de Cuba: Cienfuegos Province, citypopulation.de


Det Granma Prowins (üüb Spaans: Provincia de Granma) as ian faan dön 15 prowinsen uun Kuuba. At prowins leit uun a süüduast faan't lun. Det hee 823.651 lidj (2018). At hoodsteed faan't prowins as Bayamo. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Cuba, citypopulation.de Cuba: Granma Province, citypopulation.de


Det Guantánamo Prowins (üüb Spaans: Provincia de Guantánamo) as ian faan dön 15 prowinsen uun Kuuba. At prowins leit uun a süüduast faan't lun. Det hee 508.552 lidj (2018). At hoodsteed faan't prowins as Guantánamo. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Cuba, citypopulation.de Cuba: Guantánamo Province, citypopulation.de


. Det Saint George Sarkspal (üüb Ingels: Saint George Parish, ufkurting St. George Parish) as ian faan a sarkspal-gemeenden faan Antiigua an Barbuuda, uun a Kariibik. At sarkspal leit uun a nuurd faan't eilun Antiigua. Det hee 8055 lidj (2011). Long Eilun an Maiden Eilun hiar tu't sarkspal. Antigua and Barbuda, citypopulation.de


Det Holguín Prowins (üüb Spaans: Provincia de Holguín) as ian faan dön 15 prowinsen uun Kuuba. At prowins leit uun a süüduast faan't lun. Det hee 1.027.249 lidj (2018). At hoodsteed faan't prowins as Holguín. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Cuba, citypopulation.de Cuba: Holguín Province, citypopulation.de


Det Las Tunas Prowins (üüb Spaans: Provincia de Las Tunas) as ian faan dön 15 prowinsen uun Kuuba. At prowins leit uun a süüduast faan't lun. Det hee 535.335 lidj (2018). At hoodsteed faan't prowins as Las Tunas. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Cuba, citypopulation.de Cuba: Las Tunas Province, citypopulation.de


Det Matanzas Prowins (üüb Spaans: Provincia de Matanzas) as ian faan dön 15 prowinsen uun Kuuba. At prowins leit uun a nuurdwaast faan't lun. Det hee 714.843 lidj (2018). At hoodsteed faan't prowins as Matanzas. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Cuba, citypopulation.de Cuba: Matanzas Province, citypopulation.de


Det Mayabeque Prowins (üüb Spaans: Provincia de Mayabeque) as ian faan dön 15 prowinsen uun Kuuba. At prowins leit uun a nuurdwaast faan't lun. Det hee 383.403 lidj (2018). At hoodsteed faan't prowins as San José de las Lajas. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Cuba, citypopulation.de Cuba: Mayabeque Province, citypopulation.de


Det Pinar del Río Prowins (üüb Spaans: Provincia de Pinar del Río) as ian faan dön 15 prowinsen uun Kuuba. At prowins leit uun a nuurdwaast faan't lun. Det hee 585.555 lidj (2018). At hoodsteed faan't prowins as Pinar del Río. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Cuba, citypopulation.de Cuba: Pinar del Río Province, citypopulation.de


Det Sancti Spíritus Prowins (üüb Spaans: Provincia de Sancti Spíritus) as ian faan dön 15 prowinsen uun Kuuba. At prowins leit uun a maden faan't lun. Det hee 465.780 lidj (2018). At hoodsteed faan't prowins as Sancti Spíritus. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Cuba, citypopulation.de Cuba: Sancti Spíritus Province, citypopulation.de


Det Santiago de Cuba Prowins (üüb Spaans: Provincia de Santiago de Cuba) as ian faan dön 15 prowinsen uun Kuuba. At prowins leit uun a süüduast faan't lun. Det hee 1.049.256 lidj (2018). At hoodsteed faan't prowins as Santiago de Cuba. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Cuba, citypopulation.de Cuba: Santiago de Cuba Province, citypopulation.de


Det Villa Clara Prowins (üüb Spaans: Provincia de Villa Clara) as ian faan dön 15 prowinsen uun Kuuba. At prowins leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 780.749 lidj (2018). At hoodsteed faan't prowins as Santa Clara. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Cuba, citypopulation.de Cuba: Villa Clara Province, citypopulation.de


Strigamia maritima as en Hunertbian (Chilopoda). Hi as 20 bit 40 mm lung an lewet uun a waas. 2021 as hi uun Nuurdfresklun fünjen wurden. Hi as di iansagst slach uun det skööl Strigamia, di uun a waas lewet. Aal a ööder slacher lewe banluns. Petra Richter: Verschollener Meeres-Hundertfüßer an der Nordseeküste entdeckt (idw-online 2021-09-23) Leach, W.E. (1817) The characters of the Genera of the Class Myriapoda, with Descriptions of some Species. Zoological Miscellany 3(12): 31-45 Bonato, L. et al. 2012: Species diversity of Strigamia Gray, 1843 (Chilopoda: Linotaeniidae): a preliminary synthesis. Zootaxa 3593: 1–39. Commonskategorii: Strigamia – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Strigamia


A Dobelbianer (Diplopoda) san en klas faan Diarten uun det auerklas faan a Düüsenbianer (Myriapoda). Diar jaft at wel son 10.000 slacher faan. Dobelbianer san a gratst Düüsenbianer. Chilognatha Helminthomorpha Anocheta Spirobolida Coelocheta Callipodida – Chordeumatida Diplocheta Julida – Siphoniulida – Spirostreptida Merocheta Polydesmida Monocheta Stemmiulida Ommatophora Polyzoniida Typhlogena Platydesmida – Siphonophorida Pentazonia Limacomorpha Glomeridesmida Oniscomorpha Glomerida – Sphaerotheriida Penicillata Polyxenida Commonskategorii: Dobelbianer – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Dobelbianer


A Letjetbianer (Pauropoda) san en klas faan Diarten uun det auerklas faan a Düüsenbianer (Myriapoda). Diar jaft at 540 slacher faan. Jo wurd ei grater üs tau milimeetern. Hexamerocerata Millotauropodidae Tetramerocerata Amphipauropodidae – Antichtopauropodidae – Brachypauropodidae – Colinauropodidae – Diplopauropodidae – Eirmopauropodidae – Eurypauropodidae – Hansenauropodidae – Pauropodidae – Polypauropodidae – Sphaeropauropodidae Commonskategorii: Letjetbianer – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Letjetbianer


A Sweragbianer (Symphyla) san en klas faan Diarten uun det auerklas faan a Düüsenbianer (Myriapoda). Diar jaft at son 150 slacher faan. Scolopendrellidae Geophilella – Parviapiciella – Pseudoscutigerella – Remysymphyla – Ribautiella – Scolopendrella – Scolopendrellina – Scolopendrellopsis – Symphylella – Symphylellopsis – Sympyhlellina Scutigerellidae Hanseniella – Neoscutigerella – Scolopendrelloides – Scutigerella – Tasmaniella Commonskategorii: Sweragbianer – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Sweragbianer


A Entognatha san en klas faan Diarten uun det auerklas faan a Sääkspuateten (Hexapoda). Det sasterklas san a Insekten (Insecta). Collembola Entomobryomorpha Coenaletoidea – Entomobryoidea – Isotomoidea – Tomoceroidea Neelipleona Neelidae Poduromorpha Neanuroidea - Poduroidea - Hypogastruroidea - Gulgastruroidea - Onychiuroidea - Isotogastruroidea Symphypleona Sminthurididoidea - Katiannoidea - Sturmioidea - Sminthuroidea - Dicyrtomoidea Diplura Dicellurata Japygoidea Dinjapygidae – Evalljapygidae – Heterojapygidae – Japygidae – Parajapygidae Rhabdura Campodeoidea Campodeidae – Octostigmatidae – Procampodeidae Projapygoidea Anajapygidae – Octostigmatidae – Projapygidae Protura Acerentomata Acerentomidae – Hesperentomidae – Protentomidae Eosentomata Antelientomidae – Eosentomidae Sinentomata Fujientomidae - Sinentomidae Commonskategorii: Entognatha – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Entognatha


A Opiliones san en order faan Koonkern (Arachnida). Diar jaft at son 6.600 slacher faan. Jo faal üüb mä hör lung bianer. En ualen sjiisken nööm as Kanker, diar komt wel di öömrang nööm Koonker faan uf. Cyphophthalmi Dyspnoi Eupnoi Laniatores Eupnoi Lankerbianer (Phalangiidae) Phalangium Lankerbian (Phalangium opilio) Commonskategorii: Opiliones – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Opiliones


A Sarcoptiformes san en order faan liitjeletj Koonkern (Arachnida) uun det onerklas faan a Melen (Acari). Diar jaft at son 15.000 slacher uun muar üs 250 familin faan. Acaridae Acaronychidae Achipteriidae Adelphacaridae Adhaesozetidae Aeroglyphidae Aleurodamaeidae Algophagidae Alicorhagiidae Alloptidae Alycidae Ameridae Amerobelbidae Ameronothridae Ametroproctidae Analgidae Apionacaridae Arborichthoniidae Arceremaeidae Aribatidae Ascouracaridae Astegistidae Atopochthoniidae Atopomelidae Autognetidae Avenzoariidae Basilobelbidae Belboidae Brachychthoniidae Caleremaeidae Caloppiidae Canestrinidae Canestriniidae Carabodidae Carpoglyphidae Caudiferidae Ceratokalummidae Ceratoppiidae Ceratozetidae Cerocepheidae Chaetodactylidae Chamobatidae Charassobatidae Chetochelacaridae Cheylabididae Chirodiscidae Chirorhynchobiidae Chortoglyphidae Collohmanniidae Cosmochthoniidae Crotoniidae Crypturoptidae Ctenacaridae Ctenobelbidae Cuneoppiidae Cymbaeremaeidae Cytoditidae Damaeidae Damaeolidae Dameolidae Dampfiellidae Decoroppiidae Dendroeremaeidae Dermationidae Dermoglyphidae Drymobatidae Echimyopodidae Elliptochthoniidae Eniochthoniidae Epactozetidae Epidermoptidae Epilohamanniidae Epilohmanniidae Epimerellidae Eremaeidae Eremaeozetidae Eremellidae Eremobelbidae Eremulidae Euglycyphagidae Eulohmanniidae Euphthiracaridae Eustathiidae Eutegaeidae Falculiferidae Fortuyniidae Freyanidae Gabuciniidae Galumnellidae Galumnidae Gastronyssidae Gaudiellidae Gaudoglyphidae Gehypochthoniidae Genavensiidae Glycacaridae Glycyphagidae Grandjeanicidae Granuloppiidae Guanolichidae Gustaviidae Gymnodamaeidae Haplochthoniidae Haplozetidae Hemileiidae Hemisarcoptidae Hermanniellidae Hermanniidae Heterobelbidae Heterochthoniidae Heterocoptidae Histiostomatidae Humerobatidae Hungarobelbidae Hyadesiidae Hydrozetidae Hypochthoniidae Hypoderatidae Kiwilichidae Knemidokoptidae Kodiakellidae Kramerellidae Lamellareidae Laminosioptidae Lardoglyphidae Lemanniellidae Lemurnyssidae Liacaridae Licneremaeidae Licnobelbidae Licnodamaeidae Liebstadiidae Limnozetidae Linobiidae Listrophoridae Lobalgidae Lohmanniidae Lyroppiidae Machadobelbidae Machuellidae Mahuellidae Malaconothridae Maudheimiidae Meliponocoptidae Mesoplophoridae Micreremidae Micropsammidae Microtegeidae Microzetidae Mochlozetidae Mucronothridae Multoribulidae Myocoptidae Nanhermanniidae Nanhermanniidea Nanohystricidae Nanorchestidae Nehypochthoniidae Nematalycidae Neoliodidae Nesozetidae Niphocepheidae Nippobodidae Nodocepheidae Nosybeidae Nothridae Ochrolichidae Oconnoriidae Oehserchestidae Oppidae Oppiidae Oribatellidae


A Amblypygi san en order faan Koonkern (Arachnida). Diar jaft at son 200 slacher faan, diar 20 bit 45 mm grat wurd. Jo lewe uun a troopen an subtroopen, trinjam't Madlunsia lewe man jüst tau slacher. Amblypygi san flaak an kön gud tesken stianer ferkrep. Euamblypygi Charinidae Charontidae Phrynichidae Phrynidae Paleoamblypygi Paracharontidae Commonskategorii: Amblypygi – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Amblypygi


A Holothyrida san en order faan Koonkern (Arachnida). Jo like Tegen (Ixodida). Allothyridae Allothyrus – Australothyrus Holothyridae Acaricesa – Hammenius – Haplothyrus – Holothyrus – Indothyrus – Leiothyrus – Lindothyrus – Sternothyrus Neothyridae Caribothyrus – Diplothyrus – Neothyrus Commonskategorii: Holothyrida – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Holothyrida


A Mesostigmata san en order faan Koonkern (Arachnida). Monogynaspida Infraordern: Gamasina – Uropodina Sejina Auerfamilin: Heterozerconoidea – Sejoidea Trigynaspida Infraordern: Antennophorina – Cercomegistina Monogynaspida Gamasina Dermanyssoidea Varroidae Varroa Varroamel (Varroa destructor) Commonskategorii: Mesostigmata – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Mesostigmata


A Opilioacaridae san en famile faan Koonkern (Arachnida). Jo san det iansagst famile uun det order Opilioacarida / Opilioacariformes. Adenacarus – Amazonacarus – Caribeacarus – Indiacarus – Neocarus – Opilioacarus – Paracarus – Panchaetes – Phalangiacarus – Salfacarus – Siamacarus – Vanderhammenacarus Commonskategorii: Opilioacaridae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Opilioacaridae


Di Krümwaal as en waal üüb't eilun Oomram, diar faan Neebel auer Sössaarep tu Stianood lääpt. Di Krümwaal as 1800 m lung an ei huuger üs 2 m. Hi hää - muar of maner - det furem faan en hualwen kreis. Tu'n dial as hi auerpluuget wurden an knaap noch tu käänen, düütelk tu sen as hi tesken Sössaarep an Stianood. Bi Ualaanj woort hi faan't Stianoods klaf ufskäären. Di huk tesken Neebel an Stianood het uk "Waalaanj". A wedenskapslidj san ei ians, huar di Krümwaal ans för uunlaanj wurden as. Hi as bi muar steeden eeben grobet wurden, oober diar as niks faan wäärs uun fünjen wurden. Woorskiinelk stamt hi ütj a wikingertidj, so aanj faan't 1. juardüüsen. Uun a madelponkt faan a waal-kreis leit Klafhuug, en huug ütj a bronsetidj. Daalang as a Krümwaal en archeoloogisk denkmool. LancewadPlan Amrum – Histoorisk lunskapen faan Oomram (ingelsk) Ferluup faan a Krümwaal bi't Öömrang Skuul Praehistorische Zeitschrift enkelt sidjen ütj binj 7–10, de Gruyter, Janewoore 1920 "Hüs Krümwaal", en feerienhüs üüb Oomram Seenksteeden faan Neebel Georg Quedens: Amrum, Breklumer Ferlach, Breklum 1971 54.6427777777788.3625Koordinaaten: 54° 38′ 34″ N, 8° 21′ 45″ O


A Palpigradi san en order faan böös letj Koonkern (Arachnida). Hör lif woort man tau bit trii milimeetern grat. Diar jaft at son 80 slacher faan, uun Euroopa san't 26. Eukoeneniidae Allokoenenia – Eukoenenia – Koeneniodes – Leptokoenenia Prokoeneniidae Prokoenenia – Triadokoenenia Commonskategorii: Palpigradi – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Palpigradi


A Pseudoscorpiones of uk Pseudoscorpionida san en order faan letj Koonkern (Arachnida). Hör lif woort ei linger üs sööwen milimeetern. Jo like Skorpioonen (Scorpiones), san diar oober ei alt nai mä. At jaft son 3.000 slacher, uun Euroopa san't amanbi 100. Pseudoscorpiones san nai mä Rolkoonkern. Cheiridioidea Cheliferoidea Chthonioidea Feaelloidea Garypoidea Neobisioidea Commonskategorii: Pseudoscorpiones – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Pseudoscorpiones


A Ricinulei san en order faan Koonkern (Arachnida). Jo lewe uun a troopen faan Afrikoo an Süüdameerikoo. Diar jaft at son 40 slacher uun ian famile faan. Ricinoididae Cryptocellus – Pseudocellus – Ricinoides Commonskategorii: Ricinulei – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Ricinulei


A Schizomida san en order faan Koonkern (Arachnida). Jo wurd miast ei linger üs fiiw milimeetern. At jaft muar üs 230 slacher uun tau familin. Schizomida san nai mä Thelyphonida. Jo hiar tuup tu en (auer-)order Uropygi. Hubbardiidae Adisomus – Afrozomus – Anepsiozomus – Antillostenochrus – Apozomus – Artacarus – Attenuizomus – Bamazonus – Brignolizomus – Burmezomus – Calima – Cangazomus – Clavizomus – Cokendolpherius – Cubacanthozomus – Cubazomus – Draculoides – Enigmazomus – Guanazomus – Hansenochrus – Hubbardia – Javazomus – Julattenius – Luisarmasius – Mahezomus – Mayazomus – Megaschizomus – Naderiore – Neozomus – Notozomus – Oculozomus – Orientzomus – Ovozomus – Pacal – Piaroa – Reddellzomus – Rowlandius – Schizomus – Secozomus – Sotanostenochrus – Stenochrus – Stenoschizomus – Stewartpeckius – Surazomus – Tayos – Trithyreus – Troglocubazomus – Wayuuzomus – Zomus Protoschizomidae . . . Commonskategorii: Schizomida – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Schizomida


A Rolkoonkern (Solifugae of uk Solpugida) san en order faan Koonkern (Arachnida). Diar jaft at muar üs 900 slacher faan. Jo san nai mä Pseudoscorpiones. Ammotrechidae – Ceromidae – Daesiidae – Eremobatidae – Galeodidae – Gylippidae – Hexisopodidae – Karschiidae – Melanoblossidae – Mummuciidae – Rhagodidae – Solpugidae Commonskategorii: Rolkoonkern – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Rolkoonkern


A Elefantendiarten (Proboscidea) san en order faan diarten, huar't daalang man bluat noch ian famile faan jaft, det san a Elefanten (Elephantidae). Elefanten (Elephantidae) Afrikoons Elefant (Loxodonta africana) Boskelefant (Loxodonta cyclotis) Asiaatisk Elefant (Elephas maximus) Olhiar-Mamuut (Mammuthus primigenius) † Commonskategorii: Elefantendiarten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Elefantendiarten


A Thelyphonida san en order faan Koonkern (Arachnida). Diar jaft at ian famile mä 15 bit 20 sköölen faan. Telyphonida san nai mä Schizomida. Jo hiar tuup tu en (auer-)order Uropygi. Thelyphonidae Onerfamilin: Hypoctoninae – Mastigoproctinae – Thelyphoninae – Typopeltinae Sköölen: Abaliella – Chajnus – Etienneus – Ginosigma – Glyptogluteus – Hypoctonus – Labochirus – Mastigoproctus – Mayacentrum – Mimoscorpius – Minbosius – Ravilops – Tetrabalius – Thelyphonellus – Thelyphonus – Typopeltis – Uroproctus – Valeriophonus Commonskategorii: Telyphonida – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Telyphonida


A Trombidiformes san en order faan Koonkern (Arachnida) uun det onerklas faan a Melen (Acari). Diar jaft at muar üs 100 familin mä muar üs 22.000 slacher faan. Onerorder: Prostigmata Infraordern: Anystina – Eleutherengona – Eupodina – Labidostommatina Onerorder: Sphaerolichida Familin: Lordalychidae – Sphaerolichidae Commonskategorii: Trombidiformes – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Trombidiformes


A Uropygi san en (auer-)order faan Koonkern (Arachnida). Diat hiar tau (oner-)ordern tu: Thelyphonida (= Uropygi, naier faadet) Schizomida


At Varroamel (Varroa destructor) as en Mel (Acari) an gud ian milimeeter grat. Hat as en parasiit an befäält Imen (Apidae). Wan imen befäälen san, het det sjocht Varroose of uk Varroatose. Commonskategorii: Varroamelen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Varroamelen


Wat menst dü ? Mel, det Niger-Kongo spriak Melen, onerklas faan a Koonkern (Arachnida)


A Merostomata san en klas faan Laspuateten (Arthropoda) an nai mä a Koonkern (Arachnida). A wedenskaplidj san daalang ei muar ians, wäär jo en aanj klas san. Uun detdiar klas as man ian order Xiphosura mä man ian famile Limulidae. Order: Xiphosura Onerordern: Xiphosurida – †Synziphosurida Infraordern: Limulina - †Bellinurina Familin: Limulidae - †Austrolimulidae - †Moravuridae - †Paleolimulidae - †Rolfeiidae Sköölen: Carcinoscorpius – Limulus – Tachypleus – †Crenatolimulus – †Mesolimulus Commonskategorii: Merostomata – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Merostomata


A Pycnogonida san en klas faan Laspuateten (Arthropoda) an nai mä a Koonkern (Arachnida). Jo lewe uun't sia, föraal uun a Süüdelk Oosean. Diar jaft at son 1.300 slacher faan. A Pycnogonida haa man ian order, a Pantopoda. Order: Pantopoda Auerfamilin: Ascorhynchoidea – Colossendeidoidea – Nymphonoidea – Phoxichilidoidea – Pycnogonoidea – Rhynchothoracoidea Familin: Ammotheidae – Ascorhynchidae – Callipallenidae – Colossendeidae – Endeidae – Nymphonidae – Pallenopsidae – Phoxichilidiidae – Pycnogonidae – Rhynchothoracidae Commonskategorii: Pycnogonida – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Pycnogonida


A Strunhoper (Talitrus saltator) as en slach faan Kraaben (Crustaceae) uun det order Amphipoda. Hi sprangt üs en Noop, hää oober mä echt Noopen ööders niks tu dun. Strunhopern lewe miast bi a huuchweederkaant faan Nuurd- an Uastsia, Atlantik an Madlunsia. Commonskategorii: Strunhopern – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Strunhopern


A Noopkraaben (Amphipoda) san en order faan Kraaben (Crustaceae) uun't klas faan a Gratkraaben (Malacostraca). Jo lewe uun aal a sian üüb a welt. Onerordern Amphilochidea - Caprelloidea - Colomastigidea - Corophiida - Gammaridea - Hyperiidea - Hyperiopsidea - Pseudingolfiellidea - Senticaudata Familin Acanthogammaridae - Acanthonotozomatidae - Acidostomatidae - Aetiopedesidae - Alicellidae - Allocrangonyctidae - Amaryllididae - Amathillopsidae - Ampeliscidae - Amphilochidae - Ampithoidae - Anapronoidae - Anisogammaridae - Aoridae - Archaeoscinidae - Argissidae - Aristiidae - Atylidae - Baikalogammaridae - Bateidae - Behningiellidae - Biancolinidae - Bogidiellidae - Bolttsiidae - Bougisidae - Brachyscelidae - Calliopiidae - Caprellidae - Caprogammaridae - Carangoliopsidae - Cardenioidae - Caspicolidae - Cebocaridae - Ceinidae - Cheidae - Cheirocratidae - Cheluridae - Chevaliidae - Chiltoniidae - Chuneolidae - Colomastigidae - Condukiidae - Corophiidae - Crangonyctidae - Cressidae - Crymostygidae - Cyamidae - Cyclocaridae - Cyphocarididae - Cyproideidae - Cystisomatidae - Dairellidae - Dexaminidae - Didymocheliidae - Dikwidae - Dogielinotidae - Dulichiidae - Endevouridae - Eophliantidae - Epimeriidae - Eulimnogammaridae - Eurytheneidae - Eusiridae - Exoedicerotidae - Gammaracanthidae - Gammarellidae - Gammaridae - Gammaroporeiidae - Hadziidae - Hirondelleidae - Hyalidae - Haustoriidae - Hyperiidae - Hyperiopsidae - Iciliidae - Ingolfiellidae - Ipanemidae - Iphigenellidae - Iphimediidae


Madel-Ameerikoo as det lunbrag tesken Nuurd- an Süüd-Ameerikoo faan Meksiko bit Panama. A geografii täält Madel-Ameerikoo oober mä tu a kontinent faan Nuurd-Ameerikoo. A kariibisk eilunen tääl ei mä tu Madel-Ameerikoo. Belize Belize Costa Rica Costa Rica El Salwadoor El Salwadoor Guatemaala Guatemaala Honduuras Honduuras Meksiko Meksiko Nikaraagua Nikaraagua Panama Panama Uun Madel-Ameerikoo woort bütj a indioons spriaken miast spoonsk snaaket. Ingelsk hiarst dü fööraal uun Belize an uun dialen faan Nikaraagua. Üüb a eilunen faan a Kariibik snaaket am ingelsk, fransöösk, holuns an spoonsk. A iinwenern stame miast faan indioonern uf, kariiben jaft det so gud üs goorei muar. Efter at besiidlang faan Euroopa kaam uk flook Europeesk fulk an afrikoons slaawen diartu. Wikimedia Atlas: Madel-Ameerikoo – Geograafisk an histoorisk koorden 17.4-91Koordinaaten: 17° N, 91° W


At (Algemian) Swäämkraab (Liocarcinus holsatus) as en Kraab (Crustaceae) uun't famile faan a Swäämkraaben (Portunidae). Hat lewet uun a Ingelsk Kanool, a Nuurdsia an at Kattegat. At Swäämkraab liket at Strunkraab (Carcinus maenas) auer a miaten, hää oober tau swäämbianer, an a gripern (a naapern) san wat smääler. Commonskategorii: Swäämkraaben – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Swäämkraaben


A Naaper, (sö.) Niiper (Cancer pagurus) as en slach faan Kraaben (Crustaceae) uun det order faan a Tjiinbiankraaben (Decapoda). Hi lewet uun a uastelk Atlantik an a Nuurdsia. Di nööm komt faan a grat gripern (naapern). Jo kön kööget wurd an smääk üs homerflääsk. Mialtidj Huuchsjiisk: Knieper Commonskategorii: Naapern – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Naapern


A Troolkraaben (Lithodidae) san en famile faan Kraaben (Crustaceae) uun det order faan a Tjiinbiankraaben (Decapoda). Tu detdiar famile hiar a Stian- an Könangkraaben. At jaft wel son 100 slacher uun 10 sköölen. Cryptolithodes – Glyptholithodes – Lithodes – Lopholithodes – Neolithodes – Paralithodes – Paralomis – Phyllolithodes – Rhinolithodes – Sculptolithodes Könangkraab, Kamtschatkakraab (Paralithodes camtschaticus) Commonskategorii: Troolkraaben – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Troolkraaben


Aachen as en stää önj dåt tjüsch bundeslönj Nordrhin-Weestfåålen, önj di Köln Regiiringsdistrikt. E stää läit önjt söödweesten foont bundeslönj. Dåt heet 248.960 inboogere (2019). Germany: Nordrhein-Westfalen, citypopulation.de


At Könangkraab of Kamtschatkakraab (Paralithodes camtschaticus) as en slach faan Kraaben (Crustaceae) uun det order faan a Tjiinbiankraaben (Decapoda). Hat lewet iarst uun a nuurdelk Pasiifik, daalang oober uk uun't Nuurdelk Is-Sia. Diar as hat uunsiideld wurden an ferjaaget nü ööder diarten. Könangkraaben kön kööget an eden wurd. Jo wurd bit 1,80 m grat an 17 kg swaar. Kraabbianer wurd röst Commonskategorii: Könangkraaben – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Könangkraaben


A Kurtstörtkraaben of Eegentelk Kraaben (Brachyura) san en infraorder / dialorder faan a Tjiinbiankraaben (Decapoda). Diar hiar son 6.800 slacher tu. A miast Tjiinbiankraaben san Kurtstörtkraaben. Podotremata (de Haan, 1833) Auerfamile Cyclodorippoidea (Ortmann, 1892) Cyclodorippidae (Ortmann, 1892) Cymonomidae (Bouvier, 1897) Phyllotymolinidae (Tavares, 1998) Auerfamile Homolodromioidea (Alcock, 1900) Homolodromiidae (Alcock, 1900) Auerfamile Dromioidea (de Haan, 1833) Dromiidae (de Haan, 1833) Dynomenidae (Ortmann, 1892) Auerfamile Homoloidea (de Haan, 1839) Homolidae (de Haan, 1839) Latreilliidae (Stimpson, 1858) Poupiniidae (Guinot, 1991) Auerfamile Raninoidea (de Haan, 1839) Raninidae (de Haan, 1839) Symethidae (Goeke, 1981) Eubrachyura (de Saint Laurent, 1980) Heterotremata (Guinot, 1977) Auerfamile Dorippoidea (MacLeay, 1838) Dorippidae (MacLeay, 1838) Orithyiidae (Dana, 1853) Auerfamile Calappoidea (Milne Edwards, 1837) Calappidae (Milne Edwards, 1837) Hepatidae (Stimpson, 1871) Auerfamile Leucosioidea (Samouelle, 1819) Leucosiidae (Samouelle, 1819) Matutidae (de Haan, 1841) Auerfamile Majoidea (Samouelle, 1819) Epialtidae (MacLeay, 1838) Inachidae (MacLeay, 1838) Inachoididae (Dana, 1851) Majidae (Samouelle, 1819) Mithracidae (Balss, 1929) Pisidae (Dana, 1851) Tychidae (Dana, 1851) Auerfamile Hymenosomatoidea (MacLeay, 1838) Hymenosomatidae (MacLeay, 1838) Auerfamile Parthenopoidea (MacLeay, 1838) Aethridae (Dana, 1851) Dairidae (Ng & Rodriguez, 1986) Daldorfiidae (Ng & Rodriguez, 1986) Parthenopidae (MacLeay, 1838) Auerfamile Retroplumoidea (Gill, 1894) Retroplumidae (Gill, 1894) Auerfamile Cancroidea (Latreille, 1802) Atelecyclidae (Ortmann, 1893) Cancridae (Latreille, 1802) Cheiragonidae


At list faan ISO 3166-2-Codes för Guatemala wiset di code för 22 Departamentos. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Guatemala GT), di ööder as di code för das Departamento. Di code as tuleetst di 21. Mei 2002 (PDF) feranert wurden. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk) Siehe auch: ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden.


A Naapern (Cancridae) san en famile faan Kraaben (Crustaceae) uun det order faan a Tjiinbiankraaben (Decapoda). Diar hiar sääks sköölen mä 24 slacher tu. Anatolikos Schweitzer & Feldmann, 2000 Cancer Linnaeus, 1758 Glebocarcinus Nations, 1975 Metacarcinus A. Milne-Edwards, 1862 Platepistoma Rathbun, 1906 Romaleon Gistel, 1848 Commonskategorii: Naapern – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Naapern


At Sjineesk Olhunkraab (Eriocheir sinensis) as en slach faan Kraaben (Crustaceae) uun det order faan a Tjiinbiankraaben (Decapoda). Hat lewet iarst uun Sjiina, hää ham tu began faan't 20. juarhunert oober uk uun Euroopa briad maaget. Commonskategorii: Sjineesk Olhunkraaben – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Sjineesk Olhunkraaben


At (Gewöönelk) Eremiitkraab (Pagurus bernhardus of Eupagurus bernhardus) as en slach faan Kraaben (Crustaceae) uun det order faan a Tjiinbiankraaben (Decapoda). Hat lewet uun Nuurd- an Uastsia, a Ingelsk Kanool, at europeesk Atlantikküst an at Madlunsia. Eremiitkraaben haa nian aanj hard skel, jo lewe uun höskin faan Sneken (Gastropoda). Eremiitkraab saner höske Commonskategorii: Eremiitkraaben – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Eremiitkraaben


At Japoonsk Riisenkraab of Japoonsk Koonkerkraab (高脚蟹 takaashigani, Macrocheira kaempferi) as en slach faan Kraaben (Crustaceae) uun det order faan a Tjiinbiankraaben (Decapoda). Hat as det gratst kraab üüb a eerd, hör lif as 37 cm briad, an mä hör (liktaanj) bianer as't 3,70 m grat. Commonskategorii: Japoonsk Riisenkraab – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Japoonsk Riisenkraab


Det Saint Andrew Sarkspal (üüb Ingels: Saint Andrew Parish, ufkurting St. Andrew Parish) as ian faan dön sarkspal-gemeenden faan Domiinika, uun a Kariibik. At sarkspal leit uun a nuurduast faan't lun. Det hee 9471 lidj (2011). Dominica: Parishes, citypopulation.de


Det Saint David Sarkspal (üüb Ingels: Saint David Parish, ufkurting St. David Parish) as ian faan dön sarkspal-gemeenden faan Domiinika, uun a Kariibik. At sarkspal leit uun a uast faan't lun. Det hee 6043 lidj (2011). Dominica: Parishes, citypopulation.de


Det Saint George Sarkspal (üüb Ingels: Saint George Parish, ufkurting St. George Parish) as ian faan dön sarkspal-gemeenden faan Domiinika, uun a Kariibik. At sarkspal leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 21.241 lidj (2011). Roseau, at hoodsteed faan Domiinika. Dominica: Parishes, citypopulation.de


Det Saint John Sarkspal (üüb Ingels: Saint John Parish, ufkurting St. John Parish) as ian faan dön sarkspal-gemeenden faan Domiinika, uun a Kariibik. At sarkspal leit uun a nuurdwaast faan't lun. Det hee 6561 lidj (2011). Dominica: Parishes, citypopulation.de


Det Saint Joseph Sarkspal (üüb Ingels: Saint Joseph Parish, ufkurting St. Joseph Parish) as ian faan dön sarkspal-gemeenden faan Domiinika, uun a Kariibik. At sarkspal leit uun a waast faan't lun. Det hee 5637 lidj (2011). Dominica: Parishes, citypopulation.de


Det Saint Luke Sarkspal as ian faan dön sarkspal-gemeenden faan Domiinika, uun a Kariibik. At sarkspal leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 1668 lidj (2011). Dominica: Parishes, citypopulation.de


Det Saint Mark Sarkspal (üüb Ingels: Saint Mark Parish, ufkurting St. Mark Parish) as ian faan dön sarkspal-gemeenden faan Domiinika, uun a Kariibik. At sarkspal leit uun a süüd faan't lun. Det hee 1834 lidj (2011). Dominica: Parishes, citypopulation.de


Det Saint Patrick Sarkspal (üüb Ingels: Saint Patrick Parish, ufkurting St. Patrick Parish) as ian faan dön sarkspal-gemeenden faan Domiinika, uun a Kariibik. At sarkspal leit uun a süüduast faan't lun. Det hee 7622 lidj (2011). Dominica: Parishes, citypopulation.de


Det Saint Paul Sarkspal (üüb Ingels: Saint Paul Parish, ufkurting St. Paul Parish) as ian faan dön sarkspal-gemeenden faan Domiinika, uun a Kariibik. At sarkspal leit uun a waast faan't lun. Det hee 9786 lidj (2011). Dominica: Parishes, citypopulation.de


Det Saint Peter Sarkspal (üüb Ingels: Saint Peter Parish, ufkurting St. Peter Parish) as ian faan dön sarkspal-gemeenden faan Domiinika, uun a Kariibik. At sarkspal leit uun a nuurdwaast faan't lun. Det hee 1430 lidj (2011). Dominica: Parishes, citypopulation.de


At Syrinx aruanus as a gratst slach faan Sneken (Gastropoda) üüb a eerd. Hat koon bit 90 cm grat wurd an lewet uun a Indisk Oosean. Commonskategorii: Syrinx aruanus – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Syrinx aruanus


Det Saint John Sarkspal (üüb Ingels: Saint John Parish, ufkurting St. John Parish) as faan dön sarkspal-gemeenden faan Antiigua an Barbuuda, uun a Kariibik. At sarkspal leit uun a nuurdwaast faan't eilun Antiigua. Det hee 51.737 lidj (2011). At steed Saint John's, at hoodsteed faan Antiigua an Barbuuda, leit uun't sarkspal. Antigua and Barbuda, citypopulation.de


Det Saint Mary Sarkspal (üüb Ingels: Saint Mary Parish, ufkurting St. Mary Parish) as faan dön sarkspal-gemeenden faan Antiigua an Barbuuda, uun a Kariibik. At sarkspal leit uun a süüdwaast faan't eilun Antiigua. Det hee 7341 lidj (2011). Antigua and Barbuda, citypopulation.de


Det Saint Paul Sarkspal (üüb Ingels: Saint Paul Parish, ufkurting St. Paul Parish) as faan dön sarkspal-gemeenden faan Antiigua an Barbuuda, uun a Kariibik. At sarkspal leit uun a süüd faan't eilun Antiigua. Det hee 8128 lidj (2011). Antigua and Barbuda, citypopulation.de


Det Saint Peter Sarkspal (üüb Ingels: Saint Peter Parish, ufkurting St. Peter Parish) as faan dön sarkspal-gemeenden faan Antiigua an Barbuuda, uun a Kariibik. At sarkspal leit uun a nuurduast faan't eilun Antiigua. Det hee 5325 lidj (2011). Antigua and Barbuda, citypopulation.de


Det Saint Philip Sarkspal (üüb Ingels: Saint Philip Parish, ufkurting St. Philip Parish) as faan dön sarkspal-gemeenden faan Antiigua an Barbuuda, uun a Kariibik. At sarkspal leit uun a uast faan't eilun Antiigua. Det hee 3347 lidj (2011). Antigua and Barbuda, citypopulation.de


Det Christ Church Sarkspal (üüb Ingels: Christ Chruch Parish) as ian faan a sarkspal-gemeenden uun Barbaados, uun a Kariibik. At sarkspal leit uun a süüd faan't lun. Det hee 54.336 lidj (2010). Det traadgratst steed uun Barbaados, Oistins, leit uun a süüd faan't sarkspal. Barbados: Parishes, citypopulation.de


Det Saint Andrew Sarkspal (üüb Ingels: Saint Andrew Parish, ufkorting St. Andrew Parish) as ian faan a sarkspal-gemeenden uun Barbaados, uun a Kariibik. At sarkspal leit uun a nuurduast faan't lun. Det hee 5139 lidj (2010). De huuchtst ponkt uun't Barbaados, Mount Hillaby (340 m), stäänt uun a süüd faan't sarkspal. Barbados: Parishes, citypopulation.de


Det Saint George Sarkspal (üüb Ingels: Saint George Parish, ufkorting St. George Parish) as ian faan a sarkspalen uun Barbaados, uun a Kariibik. At sarkspal leit uun a süüd faan't lun. Det hee 19.767 lidj (2010). Barbados: Parishes, citypopulation.de


Det Saint James Sarkspal (üüb Ingels: Saint James Parish, ufkorting St. James Parish) as ian faan a sarkspalen uun Barbaados, uun a Kariibik. At sarkspal leit uun a waast faan't lun. Det hee 28.498 lidj (2010). Det fjuardgratst steed uun Barbaados, Holetown, leit uun a waast faan't sarkspal. Barbados: Parishes, citypopulation.de


Det Saint John Sarkspal (üüb Ingels: Saint John Parish, ufkorting St. John Parish) as ian faan a sarkspalen uun Barbaados, uun a Kariibik. At sarkspal leit uun a süüduast faan't lun. Det hee 8963 lidj (2010) Barbados: Parishes, citypopulation.de


Det Saint Joseph Sarkspal (üüb Ingels: Saint Joseph Parish, ufkorting St. Joseph Parish) as ian faan a sarkspalen uun Barbaados, uun a Kariibik. At sarkspal leit uun a uast faan't lun. Det hee 6620 lidj (2010). Barbados: Parishes, citypopulation.de


At list faan ISO 3166-2-Codes för Honduras wiset di code för 18 Departamentos in Honduras. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Honduras HN), di ööder as di code för das Departamento. Nian feranerang faan di code sant 1998. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk) Siehe auch: ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden.


Det Saint Lucy Sarkspal (üüb Ingels: Saint St. Lucy Parish, ufkorting St. Lucy Parish) as ian faan a sarkspalen uun Barbaados, uun a Kariibik. At sarkspal leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 9758 lidj (2010). Barbados: Parishes, citypopulation.de


Det Saint Michael Sarkspal (üüb Ingels: Saint Michael Parish, ufkorting St. Michael Parish) as ian faan a sarkspalen uun Barbaados, uun a Kariibik. At sarkspal leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 88.529 lidj (2010). Bridgetown, at hoodsteed faan Barbaados. Cave Hill Fontabelle Two Mile Hill Wanstead Warrens Wildey Barbados: Parishes, citypopulation.de


Det Saint Peter Sarkspal (üüb Ingels: Saint Peter Parish, ufkorting St. Peter Parish) as ian faan a sarkspalen uun Barbaados, uun a Kariibik. At sarkspal leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 11.300 lidj (2010). Det naistgratst steed uun Barbaados, Speightstown, leit uun a waast faan't sarkspal. Barbados: Parishes, citypopulation.de


Det Saint Philip Sarkspal (üüb Ingels: Saint Philip Parish, ufkorting St. Philip Parish) as ian faan a sarkspalen uun Barbaados, uun a Kariibik. At sarkspal leit uun a süüduast faan't lun. Det hee 30.662 lidj (2010). Barbados: Parishes, citypopulation.de


Det Saint Thomas Sarkspal (üüb Ingels: Saint Thomas Parish, ufkorting St. Thomas Parish) as ian faan a sarkspalen uun Barbaados, uun a Kariibik. At sarkspal leit uun a maden faan't lun. Det hee 14.249 lidj (2010). Barbados: Parishes, citypopulation.de


Johanes Paul II. (üüb Latiins: Ioannes Paulus PP. II., bäären Karol Józef Wojtyła [ˈkarɔl ˈjuzɛf vɔjˈtɨu̯a]; * 18. Mei 1920 uun Wadowice, Poolen; † 2. April 2005 uun't Watikaansteed) wiar faan de 16. Oktuuber 1978 tu san duas de 264. baskop faan Room an diarmä Paap, boowerhood faan det Rööms-Katuulsk Sark an suwereen faan't Watikaansteed. Hi wiar de iarst pool, diar paap wiar. De 1. Mei 2011 spruch ham Paap Beenedikt XVI. seelig. De 27. April 2014 wurd Johanes Paul II. faan Paap Fransiskus hiligspreegen. San teenkdai as de 22. Oktuuber, a dai, üüs hi amtelk paap wurd. Paapen uun det 20. juarhunert an det 21. juarhunert: Leo XIII. (1878-1903), Pius X. (1903-1914), Beenedikt XV. (1914-1922), Pius XI. (1922-1939), Pius XII. (1939-1958), Johanes XXIII. (1958-1963), Paul VI. (1963-1978), Johanes Paul I. (August-September 1978), Johanes Paul II. (1978-2005), Beenedikt XVI. (2005-2013), Fransiskus (2013-)


Beenedikt XVI. (üüb Latiins: Benedictus PP. XVI.; bäären Joseph Aloisius Ratzinger; * 16. April 1927 uun Marktl, Bayern) as emeritiaret paap (üüb Latiins: Papa emeritus). Faan de 19. April 2005 tu de 28. Febrewoore 2013 wiar hi de 265. baskop faan Room an diarmä Paap, boowerhood faan det Rööms-Katuulsk Sark an suwereen faan't Watikaansteed. Hi wiar sant Paap Hadrian VI. de iarst tjiisk, diar paap wiar. Hi wiar uk, de naist paap uun't histoore, diar faan salew faan sin baantje turagtreed. Paapen uun det 21. juarhunert: Johanes Paul II. (1978-2005), Beenedikt XVI. (2005-2013), Fransiskus (2013-)


Johanes Paul I. (üüb Latiins: Ioannes Paulus PP. I., bäären Albino Luciani; * 17. Oktuuber 1912 uun Forno di Canale; † 28. September 1978 uun't Watikaansteed), wiar faan de 26. August 1978 tu san duas de 263. baskop faan Room an diarmä paap, boowerhood faan det Rööms-Katuulsk Sark an suwereen faan't Watikaansteed. Hi wiar bluat 33 daar paap. Paapen uun det 20. juarhunert: Leo XIII. (1878-1903), Pius X. (1903-1914), Beenedikt XV. (1914-1922), Pius XI. (1922-1939), Pius XII. (1939-1958), Johanes XXIII. (1958-1963), Paul VI. (1963-1978), Johanes Paul I. (August-September 1978), Johanes Paul II. (1978-2005).


Paul VI. (üüb Latiins: Paulus PP. VI., bäären Giovanni Battista Enrico Antonio Maria Montini; * 26. September 1897 uun Concesio bi Brescia; † 6. August 1978 uun Castel Gandolfo) wiar faan de 21. Jüüne 1963 tu san duas de 262. baskop faan Room an diarmä paap, boowerhood faan det Rööms-Katuulsk Sark an suwereen faan't Watikaansteed. Oner a paap kaam det Naist Watikaans Konsiil (1962-1965), wat föl reformen iinfeerd, tu aanj. Paap Fransiskus spruch Paul VI. de 19. Oktuuber 2014 seelig an de 14. Oktuuber 2018 hilig. San teenkdai as de 29. Mei. Paapen uun det 20. juarhunert: Leo XIII. (1878-1903), Pius X. (1903-1914), Beenedikt XV. (1914-1922), Pius XI. (1922-1939), Pius XII. (1939-1958), Johanes XXIII. (1958-1963), Paul VI. (1963-1978), Johanes Paul I. (August-September 1978), Johanes Paul II. (1978-2005).


Birmingham ([ˈbɜːmɪŋəm]) as efter London det öödergratst stääd uun Ingelun an uun't Ferianagt Könangrik. Hat as at hoodstääd faan't Stäädgraafskap Waast Madlunen an ferwaltangsteed faan't Regiuun Waast Madlunen. Diar wene auer ian miljuun minsken. Wan dü a amlunen märeegenst, san't sogoor 2,6 miljuunen. Birmingham as en City an en Metropolitan Borough. Neville Chamberlain (1869-1940), 1937-1940 premier-minister faan det Ferianagt Könangrik. Mid 2019 Estimates of the population for the UK, England and Wales, Scotland and Northern Ireland Commonskategorii: Birmingham – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Birmingham (sjiisk)


At Aarebaare, Witj Aarebaare, (mo.) wite stork, (go.) stauerk (Ciconia ciconia) as en fögel uun't famile faan a Aarebaarin (Ciconiidae). Ai faan Ciconia ciconia Aarebaarin waanre am a süüd Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Aarebaarin Wikispecies hää en artiikel tu: Aarebaarin


Wolverhampton as en grat stääd uun Ingelun, en Metropolitan Borough an en City. Hat leit uun't Stäädgraafskap Waast Madlunen an diarmä uun't Regiuun Waast Madlunen. Mid 2018 Estimates of the population for the UK, England and Wales, Scotland and Northern Ireland Commonskategorii: Wolverhampton – Saamlang faan bilen of filmer


w:de:Office for National Statistics Detdiar sidj skal di (iarst ans) widjer feer. (sjiisk)


At list faan ISO 3166-2-Codes för Meksiko wiset di code för 31 mexikoonsk bundesstooten (estados) an ään bundesdistrikt (distrito federal). A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Meksiko MX), di ööder as di code för a bundesstooten an a bundesdistrikt. Nian feranerang faan di code sant 1998. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk) Siehe auch: ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden.


Coventry as en grat stääd uun Ingelun, en Metropolitan Borough an en City. Hat leit uun't Stäädgraafskap Waast Madlunen an diarmä uun't Regiuun Waast Madlunen. At ual katedraal (lachts) as 1940 faan a Nazis tuupskööden wurden. Stäädflag Mid 2019 Estimates of the population for the UK, England and Wales, Scotland and Northern Ireland Commonskategorii: Coventry – Saamlang faan bilen of filmer


De Antrim and Newtownabbey Borough (üüb Iirsk: Ceantar Aontroma agus Bhaile na Mainistreach) as een faan a distrikten uun Nuurdirlun. Det hee 143.756 lidj (2020). A hoodsteeden faan a distrikt san Antrim an Newtownabbey. A distrikt wurd de 1. April 2015 grünjlaanjen. Hi as faan a unitary authorities: Antrim (Borough) an Newtownabbey (Borough) apwoksen. Northern Ireland: Country in United Kingdom, citypopulation.de


Belfast (üüb Iirsk: Béal Feirste [ˌbʲeːɫ ˈfʲɛɾʲʃtʲə]) as en distrikt an at hoodsteed faan Nuurdirlun, an en city uun det Ferianigt Köningrik. Det hee 328.937 lidj (2020). United Kingdom: Northern Ireland, cityopulation.de


Nuurdirlun Nuurdirlun (üüb Ingels: Northern Ireland, üüb Iirsk: Tuaisceart Éireann) as ian faan dön fjauer lunen uun det Ferianigt Köningrik. At lun leit üüb't nuurddial faan't eilun Irlun. Det hee 1.895.510 lidj (2020). At hoodsteed faan't lun as Belfast. Dön tjiin gratst steeden uun't lun san: Nuurdirlun hee sant 2015 man muar elwen distrikten: Northern Ireland: Country in United Kingdom, citypopulation.de United Kingdom: Northern Ireland, cityopulation.de Commons: Nuurdirlun – Saamling faan biljen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Nuurdirlun (tjiisk) 54.583333333333-6.9333333333333Koordinaaten: 54° 35′ N, 6° 56′ W


Di artiikel Nuurdirlun jaft at üüb fering: Nuurdirlun/fe öömrang: Nuurdirlun/öö halifreesk: Nöördirlöön


De Ards and North Down Borough (üüb Iirsk: Ceantar na hArda agus an Dúin Thuaidh) as een faan a distrikten uun Nuurdirlun. Det hee 162.056 lidj (2020). At hoodsteed faan a distrikt as Bangor. A distrikt wurd de 1. April 2015 grünjlaanjen. Hi as faan a unitary authorities: Ards an North Down apwoksen. Northern Ireland: Country in United Kingdom, citypopulation.de


De Armagh City, Banbridge and Craigavon District (üüb Iirsk: Ceantar Ard Mhacha, Dhroichead na Banna agus Craigavon) as een faan a distrikten uun Nuurdirlun. Det hee 217.232 lidj (2020). At hoodsteed faan a distrikt as Craigavon. A distrikt wurd de 1. April 2015 grünjlaanjen. Hi as faan a unitary authorities: Armagh (District), Banbridge (District) an Craigavon (Borough) apwoksen. Northern Ireland: Country in United Kingdom, citypopulation.de


De Causeway Coast and Glens District (üüb Iirsk: Ceantar Chósta an Chlocháin agus na nGleannta) as een faan a distrikten uun Nuurdirlun. Det hee 144.943 lidj (2020). At hoodsteed faan a distrikt as Coleraine. De Giant's Causeway stäänt uun a distrikt. Giant's Causeway A distrikt wurd de 1. April 2015 grünjlaanjen. Hi as faan a unitary authorities: Moyle, Limavady (Borough), Ballymoney (Borough) an Coleraine (Borough) apwoksen. Northern Ireland: Country in United Kingdom, citypopulation.de


Baner London as di baner dial faan Grat London, ian faan a njügen ferwaltangsregiuunen uun Ingelun. Tu Baner London hiar jodiar borger: Camden, City of London, City of Westminster, Greenwich, Hackney, Hammersmith and Fulham, Islington, Kensington and Chelsea, Lambeth, Lewisham, Southwark, Tower Hamlets, Wandsworth. Faan 1889 bit 1965 wiar Baner London det Groofskap faan London (County of London). Do as det Regiuun Grat London grünjlaanj wurden. Uun a statistik wurd daalang uk noch a borger Haringey an Newham mä tu Baner London tääld, Greenwich oober ei. A tilefoonnumern uun Baner London began miast mä 020-7xxx-xxxx, uun Bütjer London began's miast mä 020-8xxx-xxxx. Tu Bütjer London (ingels: Outer London) hiar a borger, diar 1965 tu det nei ferwaltangsregiuun Grat London diartu kimen san: Barking and Dagenham, Barnet, Bexley, Brent, Bromley, London Borough of Croydon, London Borough of Ealing, London Borough of Enfield, Haringey, Harrow, Havering, Hillingdon, Hounslow, Kingston upon Thames, Merton, Newham, Redbridge, Richmond upon Thames, Sutton und Waltham Forest. Commonskategorii: Baner London – Saamlang faan bilen of filmer Commonskategorii: Bütjer London – Saamlang faan bilen of filmer Commonskategorii: Groofskap faan London – Saamlang faan bilen of filmer


At list faan ISO 3166-2-Codes för Nicaragua wiset di code för 15 Verwaltungsbezirke (Departamentos) und die zwei autonomen Gebiete (Comunidades Autónomas). A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Nicaragua NI), di ööder as di code för den Verwaltungsbezirk und das autonome Gebiet. Di code as tuleetst di 21. Mei 2002 (PDF) feranert wurden. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk) Siehe auch: ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden.


Bracknell Forest as en unitary authority uun det Süüd Uast Ingelun Regiuun faan Ingelun. Det hee 124.165 lidj (2020). At hoodsteed faan det unitary authority as Bracknell. Föör de 1. April 1998 wiar Bracknell Forest en distrikt uun't ferwaltingsgraafskap Berkshire. Santdeem as det en apartig unitary authority. Det hiart noch tu det seremoniel Graafskap Berkshire. England: Administrative Division, citypopulation.de


De Derry City and Strabane District (üüb Iirsk: Ceantar Dhoire agus an tSratha Báin) as een faan a distrikten uun Nuurdirlun. Det hee 151.109 lidj (2020). At hoodsteed faan a distrikt as Derry. De distrikt as 2015 faan a unitary authorities: Derry (District) an Strabane (District) apwoksen. Northern Ireland: Country in United Kingdom, citypopulation.de


De Fermanagh and Omagh District (üüb Iirsk: Ceantar Fhear Manach agus na hÓmaí) as een faan a distrikten uun Nuurdirlun. Det hee 117.337 lidj (2020). A hoodsteeden faan a distrikt san Omagh an Enniskillen. De distrikt as 2015 faan a unitary authorities: Fermanagh (District) an Omagh (District) apwoksen. Northern Ireland: Country in United Kingdom, citypopulation.de


De Lisburn and Castlereagh City District (üüb Iirsk: Ceantar Lios na gCearrbhach agus an Chaisleáin Riabhaigh) as een faan a distrikten uun Nuurdirlun. Det hee 146.452 lidj (2020). At hoodsteed faan a distrikt as Lisburn. De distrikt as 2015 faan a unitary authorities: Lisburn (District) an Castlereagh apwoksen. Northern Ireland: Country in United Kingdom, citypopulation.de


De Mid and East Antrim Borough (üüb Iirsk: Ceantar Aontroma Láir agus Thoir) as een faan a distrikten uun Nuurdirlun. Det hee 139.443 lidj (2020). At hoodsteed faan a distrikt as Ballymena. De distrikt as 2015 faan a unitary authorities: Ballymena (Borough), Carrickfergus (Borough) an Larne (Borough) apwoksen. Northern Ireland: Country in United Kingdom, citypopulation.de


Wat menst dü? Mid Ulster (Distrikt), en iindialing faan ferwalting uun Nuurdirlun Mid Ulster (Woolkreis uun det Nuurdirlun Assembly), en woolkreis för det Nuurdirlun Assembly Mid Ulster (Woolkreis uun det Ferianigt Köningrik), en woolkreis för det britisk onerhüs


De Mid Ulster District (üüb Iirsk: Ceantar Lár Uladh) as een faan a distrikten uun Nuurdirlun. Det hee 148.953 lidj (2020). At hoodsteed faan a distrikt as Dungannon. De distrikt as 2015 faan a unitary authorities: Cookstown (District), Magherafelt (District) an Dungannon and South Tyrone apwoksen. Northern Ireland: Country in United Kingdom, citypopulation.de


De Newry, Mourne and Down District (üüb Iirsk: Ceantar an Iúir, Mhúrn agus an Dúin) as een faan a distrikten uun Nuurdirlun. Det hee 181.669 lidj (2020). A hoodsteeden faan a distrikt san Downpatrick an Newry. De distrikt as 2015 faan a unitary authorities: Newry and Mourne an Down (District) apwoksen. Northern Ireland: Country in United Kingdom, citypopulation.de


Volsemenhusen as en gemiine foont Åmt Marne-Nordsee önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt sööden foon e kris. Dåt heet 330 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Wallen as en gemiine foont Åmt Kirchspielslandgemeinden Eider önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt nordååsten foon e kris. Dåt heet 32 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Warwerort as en gemiine foont Åmt Büsum-Wesselburen önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt weesten foon e kris. Dåt heet 235 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Weddingstedt as en gemiine foont Åmt Kirchspielslandgemeinde Heider Umland önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt norden foon e kris. Dåt heet 2303 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Greenlun (greenluns: Kalaallit Nunaat – „Lun faan a Greenlunern“; däänsk: Grønland [ˈgʀœnlanʔ]) as det gratst eilun faan a eerd, hiart efter a geografii tu Nuurd-Ameerikoo, an as poliitisk en dial faan't Könangrik Denemark. Greenluns Däänsk Komuunen (2009-2017): Kujalleq Qaasuitsup (ual) Qeqqata Sermersooq Komuunen (sant 2018): Kujalleq Avannaata (nei) Qeqertalik (nei) Qeqqata Sermersooq Do san diar noch tau regiuunen, diar det regiarang direkt onersteld san: Nuurduast Greenlun Natsionaalpark Pituffik mä't Thule Air Base uun't nuurdwaasten Commonskategorii: Greenlun – Saamlang faan bilen of filmer Wikimedia Atlas: Greenlun – Geograafisk an histoorisk koorden Wikipedia üüb Greenluns Greens an Ales, wat grater as üs Greenlun, täält üs kontinent 70-40Koordinaaten: 70° 0′ N, 40° 0′ W


Welmbüttel as en gemiine foont Åmt Kirchspielslandgemeinden Eider önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt ååsten foon e kris. Dåt heet 428 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Wennbüttel as en gemiine foont Åmt Mitteldithmarschen önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt ååsten foon e kris. Dåt heet 84 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Wesselburen as en stää än en gemiine önjt Åmt Büsum-Wesselburen önj e Kris Dithmjarsche. E stää läit önjt nordweesten foon e kris. Dåt heet 3415 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Wesselburener Deichhausen as en gemiine foont Åmt Büsum-Wesselburen önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt nordweesten foon e kris. Dåt heet 104 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Wesselburenerkoog as en gemiine foont Åmt Büsum-Wesselburen önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt nordweesten foon e kris. Dåt heet 178 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Wesseln as en gemiine foont Åmt Kirchspielslandgemeinde Heider Umland önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt norden foon e kris. Dåt heet 1.433 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Westerborstel as en gemiine foont Åmt Kirchspielslandgemeinden Eider önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt ååsten foon e kris. Dåt heet 95 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Wöhrden unti Süderwöhrden as en gemiine foont Åmt Kirchspielslandgemeinde Heider Umland önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt weesten foon e kris. Dåt heet 1260 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Westerdeichstrich as en gemiine foont Åmt Büsum-Wesselburen önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt weesten foon e kris. Dåt heet 874 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Wiemerstedt as en gemiine foont Åmt Kirchspielslandgemeinden Eider önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt norden foon e kris. Dåt heet 151 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Windbergen as en gemiine foont Åmt Mitteldithmarschen önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt sööden foon e kris. Dåt heet 792 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Wolmersdorf as en gemiine foont Åmt Mitteldithmarschen önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt sööden foon e kris. Dåt heet 317 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Wrohm as en gemiine foont Åmt Kirchspielslandgemeinden Eider önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt ååsten foon e kris. Dåt heet 706 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Albsfelde as en gemiine foont Åmt Lauenburgische Seen önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt nordååsten foon e kris. Dåt heet 70 inboogere (2020). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Alt-Mölln as en gemiine foont Åmt Breitenfelde önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önj e mal foon e kris. Dåt heet 848 inboogere (2020). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Könang Abel (* 1218, † 29. Jüüne 1252 bi Oldenswort) wiar en däänsken könang. Hi wiar di sön faan di däänsk Könang Waldemar II. an sin naist wüf Berengaria faan Portugal (* ~1195; † 27. Maarts 1221). 1232 wurd Abel Hertooch faan Jütlun. Üs hi Mechthild, det doochter faan Groof Adolf IV. faan Holstian freid, slood hi ham mä Holstian tuup. Abel an Mechthild hed sjauer jongen: Waldemar III. (Schleswig) (* 1238; † 1257), hertooch faan Schleswig 1252–1257 Sophie (* 1240; † efter 1284) ∞ Bernhard I. (Anhalt) († 1286/87), föörst faan Anhalt-Bernburg Erik I. (Schleswig) († 1272), hertooch faan Schleswig 1260–1272 Abel (* 1252; † 1279), her faan Langeland 1261-79 Efter di duas faan san bruder, könang Erik IV. "Plovpenning", huar Abel ei gans ünskilag bi wiar, wurd Abel uun't juar 1250 Erik IV. san efterfulger. Könang Abel fool a 29. Jüüne 1252 uun di sliak bi Oldenswort. A Fresken wul Abel nian stüüren betaale, auer jo faan keiser Karl di Grat a "Fresk freihaid" füngen hed. A büüren faan a hiirden Eidersteed, Everschop an Uthörn strääd jin a däänsk soldooten. Diarbi skal Abel üüb a Milderdoom bi Mildeborag amkimen wees. Leederhen wurd ferteld, Wessel Hummer faan Ual-Nuurdstrun hed


At list faan ISO 3166-2-Codes för Grönland wiset di code för vier Großkommunen. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Grönland GL), di ööder as di code för Großkommune. Di code as mä di Newsletter II-2 faan a 30. Jüüne 2010 (PDF) feranert wurden. Die gemeindefreien Gebiete (Nordost-Grönland-Nationalpark und Thule Air Base) verfügen über keine eigenen Untercodes zu GL. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk) Siehe auch: ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden.


Aumühle as en gemiine foont Åmt Hohe Elbgeest önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt söödweesten foon e kris. Dåt heet 3265 inboogere (2020). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


En Diftong (faan ualgreks δίς dís 'tweisis' an φθόγγος phthóngos 'tuun') as en dobeltuun faan tau ünlik wokaalen uun detsalew silew. Skriiwiisen för diftongen san ei, au, äu, eu, ai, oi, ui an öödern. Diftongen kön: uffaal, sö üs uun klau, meew uunstiig, so üs uun lua, kui iintji, so üs uun hiar sweewe, so üs uun lui lung of kurt wees, so üs uun wai (lung) an wei (kurt) Diftongen san wat ööders üs en Hiatus: Diar fulge uk tau wokaalen üübenööder, man jo wurd ei üs dobeltuun ütjspreegen. Tesken jo tau wokaalen as en onerbreegang (lat. hiatus). Bispalen: ka'os, ru'iin, re'el, be'eemke Bi en Triftong fulge trii wokaalen üübenööder. Diar jaft at ei föl bispalen faan: uffaalen: liaw, woort daalang uk liu ütjspreegen uunstiigen: spuai, woort daalang uk spui ütjspreegen IPA Commonskategorii: IPA – Saamlang faan bilen of filmer


Bäk as en gemiine foont Åmt Lauenburgische Seen önj e Kris Hiirtuuchdoom Lauenborj. E gemiine läit önjt nordååsten foon e kris. Dåt heet 886 inboogere (2020). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Herzogtum Lauenburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Immenstedt as en gemiine foont Åmt Mitteldithmarschen önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt ååsten foon e kris. Dåt heet 97 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Connacht as det nuurdwaastelk regiuun faan't Republiik Irlun. Hat as 17.713 km2 grat an diar wene gud 550.000 minsken (Stant:2016). At gratst stääd diar as Galway. Tu det weesen Prowins Connacht hiar daalang fiiw groofskapen: Commonskategorii: Connacht – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Waastirlun (sjiisk)


Leinster [ˈlɛnstə] (iirsk Cúige Laighean, /ˌkuːg´ə ˈlaiən/, di fift dial faan Laigin san stam) as en regiiun uun't uasten faan't Republiik Irlun. Hat as 19.775 km² grat an diar wene gud 2.500.000 minsken (Stant: 2011). A heleft alian uun of trinjam Dublin. Tu det weesen Prowins Leinster hiar daalang twaalew groofskapen: Commonskategorii: Leinster – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Süüduastirlun (sjiisk)