Edirne as en prowins uun a Türkei. Det hoodstääd as Edirne. Uun det prowins lewe gud 400.000 lidj üüb en areaal faan 6.241 km². Uun't waasten leit Griichenlun, uun't nuurden Bulgaarien an uun't uasten a türkisk prowinsen Kırklareli an Tekirdağ. Det prowinsnumer as 22, an diaram began uk a auto-kääntiakens mä 22. Dön tjiin gratst stääden uun't prowins san: Det prowins as iindiald uun njügen lunkreiser (İlçe) mä 248 saarpen: Edirne (kreisfrei stääd) Enez Havsa İpsala Keşan Lalapaşa Meriç Süloğlu Uzunköprü Commonskategorii: Edirne (prowins) – Saamlang faan bilen of filmer Türkisk Instituut för Statistik, ufrepen di 24. Detsember 2017 Wääbsteed faan't prowins Turkey: Edirne, citypopulation.de


At Marmararegiuun (türkisk Marmara Bölgesi) as man 67.000 km² grat, man efter iinwenertaal det gratst faan a sööwen regiuunen uun a Türkei. Di nööm komt faan't Marmara-Sia. Uun a Türkei san 81 prowinsen, 11 diarfaan lei uun't Marmararegiuun: Commonskategorii: Marmararegiuun – Saamlang faan bilen of filmer Turkey: Provinces & Major Cities, citypopulation.de


Di Pelworemer Enenkui es 1904 grünlair uuren. Bidriiwer wiar di Pelworemer Fügelkuien GmbH. Di Kui uur fan Februwaari bit August 1905 becht. 10.000 forskelig Boomer uur plantit, en di Önlaag fing soks Pipen. Ön di rocht Sir fan san Pip wiar en Öörtwal, üp di left Sil di Strekulisen, dat di Enen di Fanger ek se kür. Diar wiar forskelig Wiirgiraaten en en Töbeekslachklapi iinbecht, dat di Enen ek töbeek ön di Pipen kür. Injems uur di Fang me en Buat hentö Föör faart, hur di Konservenfabrik wiar. Sent et Jaar 2000 jert dat Kuienlön di Gimiindi Pelworem. Di Natuursjutsforiining "Meren Nuurđfriislön" pasit diarfuar üp. Ön't Jaar 2005 es masi maakit uuren, dat di ual Önlaag förter tö keen bleft en ek kaput giar. Üđer Fügelkuien en Algimiins diaraur.


Itanagar as at hoodsteed faan de Arunachal Pradesh bundesstoot faan Inje. At steed leit uun a süüd faan a bundesstoot. Det hee 59.490 lidj (2011). India: Arunāchal Pradesh, citypopulation.de


Dhaka (üüb Bengaals: ঢাকা Ḍhākā [ˈɖʱaka]) as at hoodsteed faan Bangladesch an det Dhaka Diwisioon. At steed leit uun a maden faan't lun. Det hee 11.086.309 lidj (2011). Dhaka leit uun a troopen, huar't auer't hiale juar hiat as, mä en rintidj uun a nuurd-somer. Bangladesh: Divisions and Urban Areas, citypopulation.de


Barishal (üüb Bengaals: বরিশাল Bariśāl [ˈbɔriʃal]) as at hoodsteed faan det Barishal Diwisioon uun Bangladesch. At steed leit uun a nuurd faan't diwisioon. Det hee 339.308 lidj (2011). Bangladesh: Divisions and Urban Areas, citypopulation.de


Chittagong as at hoodsteed faan det Chittagong Diwisioon uun Bangladesch. At steed leit uun a süüd faan't diwisioon. Det hee 3.669.170 lidj (2011). Muhammad Yunus (* 1940), wiartskapswedenskapsmaan. Bangladesh: Divisions and Urban Areas, citypopulation.de


Di Eidem-Fügelkui es en Biotoop, wat di Heegiring Söl' önerhualt en bidreft. Paset uur di Kui fuar't Miist fan Birgit Hussel. Di Fügelkui liit süđuastern fan di Plaats, hur Eidem wesen es en weestern fan't Raantem-Beken, wat en Weeterbiotoop me Fügelsjutsgibiit es. Diarbenen uur Forklaaringen fuar Bisjukers önberen. Di Eidem-Fügelkui es ön di List fan di Teenkstairen āpskrewen. Di Naam kumt fan't Tērp Eidem, wat nuurđweestern fan di Fügelkui wesen es. Eidem es 1436 önergingen. Hat ken gur wiis, dat di Kui üp Lön staant, wat tö des Gimiindi jert heer. Di Eidem Fügelkui es bit 1932 bidrewen uuren. Ön di twuntiger Jaaren wiar al ark Jaar mener Enen fangen uuren, aurdat di Maskiinen fan di Mensken tö gurtem fuar di Enen uuren wiar. Deling es dit en Rastplaats fuar di forskelig Weeterfügler, man bluat, di kum ek: Weestern giar di Lönstraat hentö Raantem en Hörnem fuarbi, süđern en uastern köör di Mülwainer fuarbi. Bi di Skitweeter-Tauiönlaag es uk di Mülplaats fan Söl. Alis fuul tö gurtem fuar di Fügler. Di Plaats heer man en interisanti Plantenwarel, en forskelig üđer Diiren kum diar dach jit hen. Benen di Fügelkui es en Jungensgaart itüüs, hat höm "Wurzelkindergarten (Rötenjungensgaart)" nēmt. Tau wukseti


Khulna (üüb Bengaals: খুলনা Khulnā [ˈkʰulna]) as at hoodsteed faan det Khulna Diwisioon uun Bangladesch. At steed leit uun a maden faan't diwisioon. Det hee 1.046.341 lidj (2011). Bangladesh: Divisions and Urban Areas, citypopulation.de


Maimansingh (üüb Bengaals: ময়মনসিংহ Maẏmansiṃha [ˈmɔjmɔnsiŋhɔ]) as at hoodsteed faan det Maimansingh Diwisioon uun Bangladesch. At steed leit uun a maden faan't diwisioon. Det hee 389.918 lidj (2011). Bangladesh: Divisions and Urban Areas, citypopulation.de


Rajshahi (üüb Bengaals: রাজশাহী Rājśāhī [ˈradʒʃahi]) as at hoodsteed faan det Rajshahi Diwisioon uun Bangladesch. At steed leit uun a süüdwaast faan't diwisioon. Det hee 763.952 lidj (2011). Bangladesh: Divisions and Urban Areas, citypopulation.de


Rangpur (üüb Bengaals: রংপুর Raṃpur [ˈrɔŋpur]) as at hoodsteed faan det Rangpur Diwisioon uun Bangladesch. At steed leit uun a uast faan't diwisioon. Det hee 328.777 lidj (2011). Bangladesh: Divisions and Urban Areas, citypopulation.de


Sylhet (üüb Bengaals: সিলেট Sileṭ [ˈsileʈ]) as at hoodsteed faan det Sylhet Diwisioon uun Bangladesch. At steed leit uun a nuurduast faan't diwisioon. Det hee 526.412 lidj (2011). Humayun Rasheed Choudhury (1928–2001), poliitiker an diplomaat. Rani Hamid (* 1944), skachspaler. Runa Laila (* 1952), schongster. Bangladesh: Divisions and Urban Areas, citypopulation.de


Kirgistaan Kirgistaan, amtelk det Kirgisk Republik (üüb Kirgisk: Кыргызстан Kyrgyzstan [qɯrʁɯsˈstɑn] an Кыргыз Республикасы Kyrgyz Respublikasy, üüb Rüs: Киргизия Kirgizija an Киргизская Республика Kirgizskaja Respublika) as en banenstoot uun a maden faan Aasien. Uun a nuurd leit Kasachstaan, uun a süüduast Schiina, uun a süüdwaast Tadschiikistaan an uun a nuurdwaast Usbeekistaan. Det hee 5.362.793 lidj (2009). At hoodsteed faan’t lun as Bischkek. Kirgistaan as dial faan dön Tian-Shan Berger. Kirgistaan hee sööwen regiuunen (üüb Kirgisk: облус oblus, muartaal облустор oblustor; üüb Rüs: область oblast’, muartaal области oblasti) an tau steeden (üüb Kirgisk: шаар schaar, muartal шаарлар schaarlar ). At lun wurd 31. August 1991 suwereen. Kyrgyzstan, citypopulation.de


Det Batken Regiuun (üüb Kirgisk: Баткен облусу Batken oblusu, üüb Rüs: Баткенская область Batkenskaja oblast’) as ian faan dön sööwen regiuunen faan Kirgistaan. Uun a uast leit det Osch Regiuun, uun a süüd, waast an nuurd Tadschiikistaan an uun a nuurduast Usbeekistaan. At hoodsteed faan’t regiuun as Batken. At regiuun hee trii distrikten:


Det Barak-Deel Diwisioon as ian faan dön fiiw diwisioonen faan de Assam Bundestoot faan Inje. At diwisioon leit uun a süüd faan a bundesstoot. At hoodsteed as Silchar.


Bischkek as at hoodsteed faan Kirgistaan. At steed leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 821.915 lidj (2009). Kyrgyzstan: Cities, Towns & Urban Settlements citypopulation.de


Batken as at hoodsteed faan det Batken Regiuun uun Kirgistaan. At steed leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 13.435 lidj (2009). Kyrgyzstan: Cities, Towns & Urban Settlements citypopulation.de


Det Tschüj Regiuun (üüb Kirgisk: Чүй облусу Çüy oblusu, üüb Rüs: Чуйская область Čujskaja oblast’) as ian faan dön sööwen regiuunen faan Kirgistaan. At regiuun leit uun a nuurd faan’t lun. Uun a nuurd leit Kasachstaan, uun a uast det Ysyk-Köl Regiuun, uun a süüd det Naryn Regiuun an uun a waast lei dön Dschalalabat an Talas Regiuunen. At hoodsteed faan’t regiuun as Bischkek, man faan 2003 ap tu 2006 wiar det Tokmok. At regiuun hee njüügen distrikten:


Det Naryn Regiuun (üüb Kirgisk: Нарын облусу Naryn oblusu, üüb Rüs: Нарынская область Narynskaja Oblast’) as ian faan dön sööwen regiuunen faan Kirgistaan. At regiuun leit uun a uast faan’t lun. Uun a nuurd leit det Tschüj Regiuun, uun a nuurduast det Ysyk-Köl Regiuun, uun a süüduast Schiina, uun a süüdwaast det Osch Regiuun an uun a waast det Dschalalabat Regiuun. At hoodsteed faan’t regiuun as Naryn. At regiuun hee fiiw distrikten:


Det Dschalalabat Regiuun (üüb Kirgisk: Жалалабат облусу Calalabat oblusu, üüb Rüs: Джалал-Абадская область Džalal-Abadskaja oblast’) as ian faan dön sööwen regiuunen faan Kirgistaan. At regiuun leit uun a waast faan’t lun. Uun a nuurd leit det Talas Regiuun, uun a nuurduast det Tschüj Regiuun, uun a uast det Naryn Regiuun, uun a süüduast det Osch Regiuun an uun a süüd an waast Usbeekistaan. At hoodsteed faan’t regiuun as Dschalalabat At regiuun hee aacht distrikten:


At Ewolutsion as en wedenskapelk teorii faan bioloogen. Hat ferklaaret, hü det leewent ham auer loong tidjrümer feranert hää, an huaram at labenen ham so wiset üs wi det kään. Daalang witj wi, dat diar iar diarten an plaanten lewet haa, diar't daalang ei muar jaft. Wat faan jo auerblewen as, finj wi iinslööden uun stianer, det san fosiilien. An amso ääler a fosiilien san, amso grater as di ferskeel tu diarten an plaanten faan daalang. Det woort üs bewis uunsen, dat at labenen ham auer a tidjen feranert hää. An detdiar feranrang het ewolutsion (efter lat. evolvere = ütjwole, ütjdoble). An huaram det feranrang so an ei ööders kimen as, diar werke a wedenskapslidj auer. At ewolutsion as daalang det grünjlaag faan a biologii. Hat as fööraal uunstupt wurden faan Charles Darwin (1809–1882) mä sin buk On the Origin of Species (1859) (~ Huar a slacher faandaan kem). Uun detdiar buk hää hi beskrewen, dat diar uun a natuur en natüürelk ütjwool as, an hi näämd det survival of the fittest. Det haa fölen so ferstenen, dat a starken jo trochsaat, an a swaaken ütjsterew, man det ment eegentelk, dat jodiaren auerlewe, diar beeder uunpaaset san. Darwin wost oober


At Giraf (Giraffa) as en skööl faan amanbi sjauer slacher Gäärslungirafen. Iarst uun a leetst juaren haa wedenskaplidj ütjfünjen, dat diar en ferkeel as. Iar mend jo, at jääw man ään slach: Giraffa camelopardalis. Uun det famile faan a Girafen (Giraffidae) jaft at man ään hial öödern slach, det as at Okapi of Boskgiraf (Okapia johnstoni). Giraffa camelopardalis, nuurdelk Afrikoo Giraffa giraffa, süüdelk Afrikoo Giraffa reticulata (of G. c. reticulata), Näät-Giraf Giraffa tippelskirchi (of G. c. tippelskirchi), Massai-Giraf Giraffa reticulata Giraffa tippelskirchi Alice Petzold, Anne-Sophie Magnant, David Edderai, Bertrand Chardonnet, Jacques Rigoulet, Michel Saint-Jalme an Alexandre Hassanin: First insights into past biodiversity of giraffes based on mitochondrial sequences from museum specimens. European Journal of Taxonomy 703, 2020, S. 1–33, doi:10.5852/ejt.2020.703 Commonskategorii: Girafen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Girafen


Wat menst dü? Minsk, di homo sapiens Minsk (stääd) uun Witjruslun


Det Osch Regiuun (üüb Kirgisk: Ош облусу Osh oblusu, üüb Rüs: Ошская область Oschskaja oblast’) as ian faan dön sööwen regiuunen faan Kirgistaan. At regiuun leit uun a süüdwaast faan’t lun. Uun a nuurd leit det Dschalalabat Regiuun, uun a nuurduast det Naryn Regiuun, uun a süüduast Schiina, uun a süüdwaast Tadschiikistaan, uun a waast det Batken Regiuun an uun a nuurdwaast Usbeekistaan. At hoodsteed faan’t regiuun as Osch. At regiuun hee sööwen distrikten:


Det Talas Regiuun (üüb Kirgisk: Талас облусу Talas oblusu, üüb Rüs: Таласская область Talasskaja Oblast’) as ian faan dön sööwen regiuunen faan Kirgistaan. At regiuun leit uun a nuurdwaast faan’t lun. Uun a waast an nuurd leit Kasachstaan, uun a uast det Tschüj Regiuun, uun a süüd det Dschalalabat Regiuun an uun a süüdwaast Usbeekistaan. At regiuun hee fjauer distrikten:


Det Ysyk-Sia Regiuun (üüb Kirgisk: Ысык-Көл облусу Isıq-Köl oblusu, üüb Rüs: Иссык-Кульская область Issyk-Kul’skaja oblast’) as ian faan dön sööwen regiuunen faan Kirgistaan. Uun a nuurd leit Kasachstaan, uun a waast det Tschüj Regiuun, uun a süüdwaast det Naryn Regiuun an uun a süüduast Schiina. At hoodsteed faan’t regiuun as Karakol. At regiuun hee fiiw distrikten:


De Ak-Suu Distrikt (üüb Kirgisk: Ак-Суу району Ak-Suu rajonu, üüb Rüs: Аксуйский район Aksujskij rajon) en distrikt faan det Ysyk-Sia Regiuun uun Kirgistaan. At hoodsteed faan a distrikt as Karakol.


De Dscheti-Ögüs Distrikt (üüb Kirgisk: Жети-Өгүз району Dscheti-Ögüs rajonu, üüb Rüs: Джети-Огузский район Dscheti-Ogusskij rajon) as en distrikt faan det Ysyk-Sia Regiuun uun Kirgistaan. At hoodsteed faan a distrikt as Kyzyl-Suu.


De Tong Distrikt (üüb Kirgisk: Тоң району Tong rajonu, üüb Rüs: Тонский район Tonskij rajon) as en distrikt faan det Ysyk-Sia Regiuun uun Kirgistaan. At hoodsteed faan a distrikt as Bokonbajew.


De Tüp Distrikt (üüb Kirgisk: Түп району Tüp rajonu, üüb Rüs: Тюпский район Tjupskij rajon) as en distrikt faan det Ysyk-Sia Regiuun uun Kirgistaan. At hoodsteed faan a distrikt as Tüp.


De Ysyk-Sia Distrikt (üüb Kirgisk: Ысык-Көл району Ysyk-Köl rajonu, üüb Rüs: Иссык-Кульский район Issyk-Kul’skij rajon) as en distrikt faan det Ysyk-Sia Regiuun uun Kirgistaan. At hoodsteed faan a distrikt as Tscholpon-Ata.


Dschalalabat as at hoodsteed faan det Dschalalabat Regiuun uun Kirgistaan. Det hee 89.004 lidj (2009). Kyrgyzstan: Cities, Towns & Urban Settlements, citypopulation.de


Naryn as at hoodsteed faan det Naryn Regiuun uun Kirgistaan. Det hee 34.822 lidj (2009). Kyrgyzstan: Cities, Towns & Urban Settlements, citypopulation.de


Osch as at hoodsteed faan det Osch Regiuun uun Kirgistaan. Det hee 232.816 lidj (2009). Kyrgyzstan: Cities, Towns & Urban Settlements, citypopulation.de


Talas (üüb Kirgisk an Rüs: Талас Talas) as at hoodsteed faan det Talas Regiuun uun Kirgistaan. Det hee 32.886 lidj (2009). Kyrgyzstan: Cities, Towns & Urban Settlements, citypopulation.de


Karakol as at hoodsteed faan det Ysyk-Sia Regiuun uun Kirgistaan. Det hee 63.377 lidj (2009). Kyrgyzstan: Cities, Towns & Urban Settlements, citypopulation.de


Karl Friedrich Kielmeyer (* 22. Oktuuber 1765 uun Bebenhausen; † 24. September 1844 uun Stuttgart) wiar en tjiisk meedisiiner, natüürforsker, cheemiker an teoreetisk bioloog. Kielmeyer studiaret faan 1773 bi’t Karlskuul uun det Solitude Sloot bi Gerlingen, wat 1775 üüs Karlsakademii tu Stuttgart ferlaanjen an uun Deetsember 1781 tu det Huuch Karlsskuul heewen wurd. Sin stuudium hee'er diar 1786 mä det dokterwerk Auer Cheemisk Eegenskapen faan Mineraalweeder ufslööden. Oner sin promootschuun werket Kielmeyer bi det Huuch Karlsskuul üüs skuulmääster för natüürwedenskapen. Hi hee sin wedenskapelk werken bi't Georg-August-Universiteet Göttingen ütjwidjet. Do haa Johann Friedrich Blumenbach, Georg Christoph Lichtenberg an Johann Friedrich Gmelin ham holpen, dat hi diar sin onerschükangen trochfeer küd. 1790 wurd'er bi det Huuch Karlsskuul skuulmääster för soologii an mäkuraatöör faan det natüürhistoorisk saamling faan’t skuul. Sant 1792 wiar Kielmeyer prufeser för chemii bi det Huuch Karlsskuul. Efter slütjing faan’t Karlsskuul wurd hi 1796 üüs prufeser för chemii an botaanik bi’t Uniwersiteet Tübingen berepen. 1804 wurd hi faan hertooch Friedrich beüübdraanjen, de nei botaanisk guard uun Tübingen uuntuleien. 1816 kaam hi üüs direktöör faan dön köningelk wedenskapelk saamlingen (det köningelk bibleteek, de botaanisk guard, dön ualdoomer-, möns- an naturaaliensaamlingen) efter Stuttgart turag. Faan 1817 werket hi uk üüs stootsriad


Kasachstaan Kasachstan [ˈkʰazaχˌstʰaːn], amtelk Republiik Kasachstaan (üüb Kasachs: Қазақстан Qasaqstan [qɑzɑqˈstɑn] an Қазақстан Республикасы Qasaqstan Respublïkası, üüb Rüs: Казахстан Kasachstan [kəzɐxˈstan] an Республика Казахстан Respublika Kasachstan) as en banenstoot uun a maden faan Aasien. Uun a nuurd leit Rüslun, uun a süüdwaast Turkmeenistaan, uun a süüd lei Usbeekistaan an Kirgistaan an uun a süüduast leit Schiina. Det hee 18.395.660 lidj (2019). At hoodsteed faan't lun as Astana. Kasachstaan hee fjauertanj regiuunen (üüb Kasachs: Oblys, muartaal Oblystar) an trii steeden mä naatschunaal bedüüding (üüb Kasachs: Республикалық маңызы бар қала Republikalyq mangysy bar qala). At lun wiar faan 1936 tu 1991 üüs det Kasachs SSR ian faan a republiiken uun't Sowjetunioon. Det wurd 16. Deetsember 1991 suwereen. A president faan't lun sant 20. Marts 2019 as Qassym-Schomart Toqajew. Kazakhstan, citypopulation.de


w:en:Ancestry.com Detdiar sidj skal di (iarst ans) widjer feer. Wääbsteed: https://www.newspapers.com/


Det Almaty Regiuun (üüb Kasachs: Алматы облысы Almaty oblysy [ɑlmɑtə u̯ʊbləsə], üüb Rüs: Алматинская область Almatinskaja Oblast’) as ian faan dön fjauertanj regiuunen uun Kasachstaan. Det hee 1.947.737 lidj. At hoodsteed faan’t regiuun as Taldyqorghan.


At Meew (Larus canus) hiart tu at fögelfamile faan a Kuben (Laridae). En ütjwoksen meew liket at triituankub, woort 43 cm grat an hör jügen spään 120 cm. Meewen weeg 300 bit 550 g, a feedern san witj, boowen üüb a jügen grä. A spasen faan a jügen san suart an witj, a nääb an a bian greengüül. Jongfögler sä iarst efter trii juar so ütj. Mantjin an wiiftjin könst dü faan't ütjsen ei ütjenööder hual. Meewen wurd böös ual; det äälst meew, wat am fünjen hää, wiar 33 juar ual. Normool as wel so am 20 juar. Efter trii juar began meewen tu brääten, det bräättidj as faan Mei bit Jüüle. Lefst bräät meewen uun koloniin uun a naite faan't weeder. A nees haa miast trii aier an lei 5 bit 20 m ütjenööder. Bias aalernfögler bräät a aier 23 bit 28 daar loong, bit a jöönkin ufkem. Efter sjauer bit fiiw weg kön's flä. Meewen lewe miast bi a küst, knaap ans uk uun't banlun. Dü fanjst jo fööraal uun Nuurd- an Madeleuroopa. Enkelten auerwontre uun't banlun of waanre tu Süüdeuroopa. Meewen freed fööraal fask. Bütj det mei's oober uk wirmer, insekten an uffaal. Jüst so üs a


Det Aqmola Regiuun (üüb Kasachs: Ақмола облысы Aqmola oblysy [ɑqmu̯ʊlɑ u̯ʊbləsə], üüb Rüs: Акмолинская область Akmolinskaja oblast’) as ian faan dön fjauertanj regiuunen uun Kasachstaan. Det hee 744.411 lidj. At hoodsteed faan’t regiuun as Kökschetau.


Det Aqtöbe Regiuun (üüb Kasachs: Ақтөбе облысы Aqto’be oblysy, üüb Rüs: Актюбинская область Aktjubinskaja oblast’) as ian faan dön fjauertanj regiuunen uun Kasachstaan. Det hee 834.813 lidj. At hoodsteed faan’t regiuun as Aqtöbe.


Det Atyrau Regiuun (üüb Kasachs: Атырау облысы Atyray’ oblysy [ɑtərɑy u̯ʊbləsə], üüb Rüs: Атырауская область Atyrauskaja oblast’) as ian faan dön fjauertanj regiuunen uun Kasachstaan. Det hee 594.576 lidj. At hoodsteed faan’t regiuun as Atyrau.


Det Mangghystau Regiuun (üüb Kasachs: Маңғыстау облысы Man’g’ystay’ oblysy, üüb Rüs: Мангистауская область Mangistauskaja oblast’) as ian faan dön fjauertanj regiuunen uun Kasachstaan. Det hee 626.777 lidj. At hoodsteed faan’t regiuun as Aqtau.


Det Aileu Gemeend (üüb Tetun: Munisípiu Aileu, üüb Portugiisk: Município de Aileu) as ian faan dön tretanj gemeenden faan Uast-Timor. At gemeend leit uun a nuurdwaast faan’t lun. Det hee 48.837 lidj (2015). At hoodsteed as Aileu. East Timor, citypopulation.de


Det Battambang Prowins (üüb Khmer: ខេត្តបាត់ដំបង Khaet Băt Dâmbâng [kʰaet ˌɓat ɗɑm ˈɓɑːŋ]) as en prowins uun Kambodscha. At prowins leit uun a waast faan’t lun. Det hee 1.025.174 lidj (2008). At hoodsteed as Battambang. Cambodia: Provinces, citypopulation.de


Det Nuurdkasachstaan Regiuun (üüb Kasachs: Солтүстік Қазақстан облысы Soltu’stik Qazaqstan oblysy, üüb Rüs: Северо-Казахстанская область Sewero-Kasachstanskaja oblast’) as ian faan dön fjauertanj regiuunen uun Kasachstaan. Det hee 569.507 lidj. At hoodsteed faan’t regiuun as Petropawl.


Det Pawlodar Regiuun (üüb Kasachs: Павлодар облысы Pavlodar oblysy, üüb Rüs: Павлодарская область Pawlodarskaja oblast’) as ian faan dön fjauertanj regiuunen uun Kasachstaan. Det hee 758.595 lidj. At hoodsteed faan’t regiuun as Pawlodar.


Det Qaraghandy Regiuun (üüb Kasachs: Қарағанды облысы Qaraghandy oblysy, Карагандинская область Karagandinskaja oblast’) as ian faan dön fjauertanj regiuunen uun Kasachstaan. Det hee 1.385.037 lidj. At hoodsteed faan’t regiuun as Qaraghandy.


Det Qostanai Regiuun (üüb Kasachs: Қостанай облысы Qostanai’ oblysy, üüb Rüs: Костанайская область Kostanajskaja oblast’) as ian faan dön fjauertanj regiuunen uun Kasachstaan. Det hee 883.658 lidj. At hoodsteed faan’t regiuun as Qostanai.


Det Qysylorda Regiuun (üüb Kasachs: Қызылорда облысы Qyzylorda oblysy, üüb Rüs: Кызылординская область Kyzylordinskaja oblast’) as ian faan dön fjauertanj regiuunen uun Kasachstaan. Det hee 765.227 lidj. At hoodsteed faan’t regiuun as Qysylorda.


Det Schambyl Regiuun (üüb Kasachs: Жамбыл облысы Schambyl oblysy, üüb Rüs: Жамбылская область Schambylskaja oblast’) as ian faan dön fjauertanj regiuunen uun Kasachstaan. Det hee 1.110.965 lidj. At hoodsteed faan’t regiuun as Taras.


Turkistaan, iar det Süüdkasachstaan Regiuun (üüb Kasachs: Оңтүстік Қазақстан облысы On’tu’stik Qazaqstan oblysy, üüb Rüs: Южно-Казахстанская область Juschno-Kasachstanskaja oblast’) as ian faan dön fjauertanj regiuunen uun Kasachstaan. Det hee 2.840.557 lidj. At hoodsteed faan’t regiuun as Turkistaan. Maden uun leit det gratsteed Schymkent, diar üüs aanj regiuun teelt. At regiuun hee elwen distrikten:


Det Uastkasachstaan Regiuun (üüb Kasachs: Шығыс Қазақстан облысы S’yg’ys Qazaqstan oblysy, üüb Rüs: Восточно-Казахстанская область Wostotschno-Kasachstanskaja oblast’) as ian faan dön fjauertanj regiuunen uun Kasachstaan. Det hee 1.396.086 lidj. At hoodsteed faan’t regiuun as Öskemen. At regiuun hee füftanj regiuunen:


Det Waastkasachstaan Regiuun (üüb Kasakhs: Батыс Қазақстан облысы Batys Qazaqstan oblysy, üüb Rüs: Западно-Казахстанская область Sapadno-Kasachstanskaja oblast’) as ian faan dön fjauertanj regiuunen uun Kasachstaan. Det hee 636.875 lidj. At hoodsteed faan’t regiuun as Oral. At regiuun hee bütj Oral twaalew distrikten:


Det Ainaro Gemeend (üüb Tetun: Munisípiu Ainaru, üüb Portugiisk: Município de Ainaro) as ian faan dön tretanj gemeenden faan Uast-Timor. Det hee 63.136 lidj (2015). At hoodsteed as Ainaro. East Timor, citypopulation.de


Det Baucau Gemeend (üüb Tetun: Munisípiu Baukau, üüb Portugiisk: Município de Baucau) as ian faan dön tretanj gemeenden faan Uast-Timor. Det hee 123.20 lidj (2015). At hoodsteed as Baucau. East Timor, citypopulation.de


Det Bobonaro Gemeend (üüb Tetun: Munisípiu Bobonaru, üüb Portugiisk: Município de Bobonaro) as ian faan dön tretanj gemeenden faan Uast-Timor. Det hee 98.932 lidj (2015). At hoodsteed as Maliana. East Timor, citypopulation.de


Det Cova Lima Gemeend as ian faan dön tretanj gemeenden faan Uast-Timor. Det hee 65.301 lidj (2015). At hoodsteed as Suai. East Timor, citypopulation.de


Det Dili Gemeend (üüb Tetun: Munisípiu Dili, üüb Portugiisk: Município de Díli) as ian faan dön tretanj gemeenden faan Uast-Timor. Det hee 277.279 lidj (2015). At hoodsteed as Dili. East Timor, citypopulation.de


Det Ermera Gemeend (üüb Tetun: Munisípiu Ermera, üüb Portugiisk: Município de Ermera) as ian faan dön tretanj gemeenden faan Uast-Timor. Det hee 125.702 lidj (2015). At hoodsteed as Gleno. East Timor, citypopulation.de


Det Lautém Gemeend (üüb Tetun: Munisípiu Lautein, üüb Portugiisk: Município de Lautém) as ian faan dön tretanj gemeenden faan Uast-Timor. Det hee 65.240 lidj (2015). At hoodsteed as Lospalos. East Timor, citypopulation.de


Det Liquiçá Gemeend (üüb Tetun: Munisípiu Likisá, üüb Portugiisk: Município de Liquiçá) as ian faan dön tretanj gemeenden faan Uast-Timor. Det hee 71.927 lidj (2015). At hoodsteed as Liquiçá. East Timor, citypopulation.de


Det Viqueque Gemeend (üüb Tetun: Munisípiu Vikeke, üüb Portugiisk: Município de Viqueque) as ian faan dön tretanj gemeenden faan Uast-Timor. At gemeend leit uun a uast faan't lun. Det hee 76.033 lidj (2015). At hoodsteed as Viqueque. At gemeed hee fiiw ferwaltingsamten (üüb Tetun: Postus Administrativus, üüb Portugiisk: Postos Administrativos): East Timor, citypopulation.de


Det Manufahi Gemeend as ian faan dön tretanj gemeenden faan Uast-Timor. Det hee 53.691 lidj (2015). At hoodsteed as Same. At gemeed hee fjauer ferwaltingsamten (üüb Tetun: Postus Administrativus, üüb Portugiisk: Postos Administrativos): East Timor, citypopulation.de


Det Manatuto Gemeend (üüb Tetun: Munisípiu Manatutu, üüb Portugiisk: Município de Manatuto) as ian faan dön tretanj gemeenden faan Uast-Timor. Det hee 46.619 lidj (2015). At hoodsteed as Manatuto. East Timor, citypopulation.de


Kathmandu (üüb Nepaali: काठमाडौं [kaʈʰmaɳɖu]) as at hoodsteed faan Nepaal. Det hee 1.003.285 lidj (2011). Kathmandu Nepal: Cities & Urban Municipalities, citypopulation.de


Phnom Penh (üüb Khmer: ភ្នំពេញ [pʰnum peɲ]) as at hoodsteed faan Kambodscha. At steed leit uun a süüduast faan't lun. Det hee 1.242.992 lidj (2008). Cambodia: Major Cities, citypopulation.de


Battambang (üüb Khmer: ក្រុងបាត់ដំបង Batdâmbâng) as at hoodsteed faan det Battambang Prowins uun Kambodscha. At steed leit uun a nuurdwaast faan't lun. Det hee 140.533 lidj (2008). Cambodia: Major Cities, citypopulation.de


Thimphu (üüb Bhuutaans: ཐིམ་ཕུ [tʰimpʰu]) as at hoodsteed faan Bhuutaan an det Thimphu Distrikt. At steed leit uun a waast faan't lun. Det hee 79.185 lidj (2005). At steed leit uun't deel faan de Thimphu Struum (uk Wang Chuu Struum of Raidāk Struum neemd as), wat hög walter hee an faan a nuurd tu a süüd troch't hart faan't steed leept. Uk wan a berger, wat at steed amlei, faan 2000 tu 3800 meeter huuch san, as at steed salew twesken 2248 an 2648 meeter huuch. Thimphu Thimphu Banersteed Buddha Dordenma Kluasterborig Markels Teenk-Chörten Bhutan: Cities & Towns, citypopulation.de


Nei-Delhi as at hoodsteed faan Inje.


Bandar Seri Begawan (üüb Dschawi: بندر سري بڬاوان [ˌbanda səˌri bəˈɡawan]) as at hoodsteed faan Bruunei. Det hee 202.715 lidj (2011). Brunei: Cities & Towns, citypopulation.de


-6.175106.82861111111Koordinaaten: 6° 11′ S, 106° 50′ O Jakarta ([dʒaˈkarta]) as en prowins an at hoodsteed faan Indoneesien. At steed leit uun a nuurdwaast üüb't eilun Jaawa. Det hee 9.586.705 lidj (2010). Fulksteeling 2010 (Memento faan di 3. Deetsember 2013 uun't Internet Archive) (PDF; 16,7 MB) demographia.com (PDF) Indonesia: Major Cities, citypopulation.de Temperaturen basierend auf den Durchschnitten von 1994–1999, Meteorological and Geophysical Agency, Indonesia M. Müller, 1983: Handbuch ausgewählter Klimastationen der Erde. Universität Trier, stadtklima.de wetterkontor.de, Klimatabelle von Jakarta Commons: Jakarta – Saamling faan biljen of filmer


Det Phongsaalii Prowins (üüb Lao: ແຂວງຜົ້ງສາລີ [kʰuɛːŋ pʰoŋsa:li:]) as ian faan dön sööwentanj prowinsen faan Laos. Det hee 177.989 lidj (2015). At hoodsteed as Phongsaalii. Laos: Provinces, citypopulation.de


Vientiane (üüb Lao: ວຽງຈັນ [wíəŋ tɕàn]) as at hoodsteed faan Laos. Det hee 620.157 lidj (2015). Laos: Provinces, citypopulation.de World Meteorological Organisation; wetterkontor.de


Kuala Lumpur [ˈkuala ˈlumpʊr] as at hoodsteed an en bundesteritoorium faan Malaysia. Det hee 1.305.792 lidj (2000). At steed hee elwen distrikten: Bukit Bintang Titiwangsa Setiawangsa Wangsa Maju Batu Kepong Segambut Lembah Pantai Seputeh Bandar Tun Razak Cheras Malaysia: Major Urban Areas, citypopulation.de Malaysia Meteorological Department wetterkontor.de


Mjanmaar, amtelk Republiik faan’t Unioon Mjanmaar (üüb Birmaans: ပြည်ထောင် စု သမ္မတ မြန်မာနိုင်ငံတော် Pyidaunzu Thanmăda Myăma Nainngandaw [pjìdàʊɴzṵ θàɴməda̰ mjəmà nàɪɴŋàɴdɔ]) as en stoot uun a süüduast faan Aasien. Uun a nuurduast leit Schiina, uun a süüduast lei Thailun an Laos, uun a süüd an süüdwaast leit a Golf faan Bengaalen, an uun a nuurdwaast lei Inje an Bangladesch. At hoodsteed faan't lun as Naypyidaw. Dön tjiin gratst steeden uun't lun san: At lun wiar en britisk kolonii. Det wurd de 4. Janewoore 1948 suwereen. Myanmar: Cities, citypopulation.de


Det Kampong Cham Prowins (üüb Khmer: ខេត្តកំពង់ចាម Khaet Kâmpóng Cham [kʰaet kɑmpoŋ cam]) as en prowins uun Kambodscha. Det hee 925.992 lidj (2008). At hoodsteed as Kampong Cham. Cambodia: Provinces, citypopulation.de


Det Kep Prowins (üüb Khmer: ខេត្តកែបកែប Khaet Kêb [kʰaet kaːe̯p]) as en prowins uun Kambodscha. Det hee 35.753 lidj (2008). At hoodsteed as Kep. At prowins hee tau distrikten: Damnak Chang’aeur Kep At prowins wurd 2008 üüs ian faan dön neist prowinsen uun Kambodscha grünjlaanjen. www.citypopulation.de


Det Kampong Chhnang Prowins (üüb Khmer: ខេត្តខេត្តកំពង់ឆ្នាំង Khaet Kâmpóng Chhnăng [kʰaet kɑmpɔːŋ cʰnaːŋ]) as en prowins uun Kambodscha. Det hee 472.341 lidj (2008). At hoodsteed as Kampong Chhnang. At prowins hee aacht distrikten: Baribour Chol Kiri Kampong Chhnang Kampong Leaeng Kampong Tralach Rolea B’ier Sameakki Mean Chey Tuek Phos Cambodia: Provinces, citypopulation.de


Det Tboung Khmum Prowins (üüb Khmer: ខេត្តត្បូងឃ្មុំ Khaet Tbong Khmŭm [kʰaet tɓouŋ kʰmum]) as en prowins uun Kambodscha. Det hee 754.000 lidj (2008). At hoodsteed as Suong. At prowins hee sööwen distrikten: Dambae Krouch Chhmar Memot Ou Reang Ov Ponhea Kraek Tboung Khmum Krong Suong Cambodia: Provinces, citypopulation.de


Nordfrasch („Nordfriisk“) as ån foon e tra frasche spräke. Snååked wårt Nordfrasch foon süwat 8.000 manschne önj e Kris Nordfraschlönj än maning manschne büten foon Nordfraschlönj. Önj e naie tid jäif dåt tiin dialäkte foont Nordfrasch. Sääker iinj deerfoon – dåt Söödergooshiirder – as ål düüdj blaawen. Dåt Nordfriisk as döör e Europäisch Charta for regionaal- unti manerhäidespräke as manerhaidespräke önj Tjüschlönj gödjkånd. Bai e noome koone jam siinj, dåt ark spräkewis har äin noome fort Friisk heet unti sügåår, as e ailönjspräkewise, har seelew goorai Friisk nååmt. Deeram wårt dåt kunstuurd Friisk for åle tuhuupe brükd. Diheere Noome wårt uk åltens bai ofisjäle noome, sååge unti önjgeläägenhäide brükd: Friisk Foriining, Friisk Gesäts unti Nordfriisk Instituut. Önj e ünlike dialäkte jeeft et ünlike noome for di nordfrasche spräke. Da Hålifrasche seede "freesk", da Mooringer seede "frasch" än aw Fäär seede da manschne "fresk". Mååst brüke da manschne aw da ailönje sölring, fering, öömrang unti halunder, wan jare äine spräke miinjd as. Üt dåt üüjlfrasche hääwe jam dåt saaterfrasche, dåt weestfrasche än dåt nordfrasche önjtwikled. Da bile tuhuupe di frasche spräkefloose. Di näiste frün tu da frasche spräke as di ainglische spräke. Di ainglische spräke än da frasche spräke hiire tu


At Bibliothèque nationale de France (BnF) as det fransöösk natsionaabibleteek uun Pariis. Hat skal skraften saamle, apwaare, an för a minsken tugengelk maagee. Diarför werket hat mä internatjunaal iinrachtangen tuup. Ööders üs det Sjiisk Natsionaalbibleteek saamelt det BnF ales, ei bluas skraften ütj of auer Frankrik. Hat ferwaaret auer 30 miljuun skraften as as sodenang ian faan a gratst bibleteeken üüb a eerd. At BnF feert uk det digitalisiaret bibleteek Gallica. Commonskategorii: Bibliothèque nationale de France – Saamlang faan bilen of filmer Wääbsteed faan't Bibliothèque Nationale de France


Det Kampong Speu Prowins (üüb Khmer: ខេត្តខេត្តកំពង់ស្ពឺ Khet Kâmpóng Spœ [kʰaet kɑmpɔːŋ spɨː]) as en prowins uun Kambodscha. Det hee 716.944 lidj (2008). At hoodsteed as Chbar Mon. At prowins hee aacht distrikten: Basedth Chbar Mon Kong Pisei Aoral Odongk Phnom Sruoch Samraong Tong Thpong Cambodia: Provinces, citypopulation.de


Det Kampot Prowins (üüb Khmer: ខេត្តកំពត Khet Kâmpôt [kʰaet kɑmpɔːt]) as en prowins uun Kambodscha. Det hee 585.850 lidj (2008). At hoodsteed as Kampot. At prowins hee aacht distrikten: Angkor Chey Banteay Meas Chhuk Chum Kiri Dang Tong Kampong Trach Kampot Tuek Chhou Cambodia: Provinces, citypopulation.de


Det Kampong Thom Prowins (üüb Khmer: ខេត្តកំពង់ធំ Khet Kâmpóng Thum [kʰaet kɑmpɔːŋ tʰom]) as en prowins uun Kambodscha. Det hee 631.409 lidj (2008). At hoodsteed as Stueng Saen. At prowins hee aacht distrikten: Baray Kampong Svay Prasat Balangk Prasat Sambour Sandaan Santuk Stoung Stueng Saen Cambodia: Provinces, citypopulation.de


A Filipiinen (amtelk Republiik faan a Filipiinen, filipino Republika ng Pilipinas [ˌpɪlɪˈpinɐs], ingelsk Republic of the Philippines) san en lun an en skööl faan 7.641 eilunen uun a waastelk Pasiifik. Jo hiar tu Süüduastaasien. Jo san di fiftgratst eilunstoot üüb a eerd efter Indoneesien, Madagaskar, Papua-Nei-Guinea an Jaapan. A Filipiinen san bütj Uast-Timor det iansagst lun uun Aasien mä katuulsk muarhaid bi a iinwenern. Hör nööm haa a Filipiinen füngen faan di spoonsk siamaan Ruy López de Villalobos: Hi näämd a eilunen tu iaren faan di spoonsk prens Philipp II. Las Islas Filipinas. Dön tjiin gratst stääden uun't lun san: A Filipiinen haa 17 regiuunen mä 81 prowinsen: Metro Manila (National Capital Region of NCR, Hoodstäädregiuun) Ilocos (Regiuun I) Kordilleerenregiuun (Cordillera Administrative Region of CAR) Cagayan Dääl (Regiuun II) Madel-Luzon (Regiuun III) CALABARZON (Regiuun IV-A = Cavite, Laguna, Batangas, Rizal, Quezon) MIMAROPA (Regiuun IV-B = Mindoro, Marinduque, Romblon, Palawan) Bicol-Regiuun (Regiuun V) Waast-Visayas (Regiuun VI) Madel-Visayas (Regiuun VII) Uast-Visayas (Regiuun VIII) Zamboanga Hualeweilun (Regiuun IX) Nuurd-Mindanao (Regiuun X) Davao-Regiuun (Regiuun XI) SOCCSKSARGEN (Regiuun XII = South Cotabato, Cotabato, Sultan Kudarat, Sarangani, General Santos City) Caraga (Regiuun XIII) Autonoom Regiuun uun Moslem Mindanao (Autonomous Region Of Muslim Mindanao of ARMM) Mä


At list faan ISO 3166-2-Codes för Philippinen wiset di code för 17 Bezirke (Rehiyon) und 81 Provinzen (Lalawigan). A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Philippinen PH), di ööder as di code för den Bezirk und die Provinz. Der aktuelle Landescode wurde im November 2015 zuletzt aktualisiert. iso.org: Online Browsing Platform: Philippiines ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden. Geografische Übersicht der philippinischen Regionen und Provinzen


Dili as at hoodsteed faan Uast-Timor. Det hee 244.584 lidj (2015). At gemeend Dili hee seeks ferwaltingsposten (üüb Portugiisk: postos administrativos) Atauro Cristo Rei Dom Aleixo Metinaro Nain Feto Vera Cruz East Timor: Major Cities, citypopulation.de


Jerewan (Armeensk: Երևան, Aserbaidschaansk: İrəvan, Rüsk: Ереван) as at hoodsteed faan Armeenien an uk en prowins. Det hee 1.060.138 lidj (2011). At stääd hää 12 distrikten: Adschapnjak Arabkir Awan Dawtaschen Erebuni Kanaker-Sejtun Kentron Malatia-Sebastia Nork-Marasch Nor Nork Nubaraschen Schengawit En regiaringsbau Treepenkaskaad Ütjsicht faan't Treepenkaskaad 2800. Juarsdai Park Matenadaran Doom St. Sarkis Tsitsernakaberd Armenia: Cities, Regions & Towns, citypopulation.de World Meteorological Organisation wetterkontor.de


Det Koh Kong Prowins (üüb Khmer: ខេត្តកោះកុង Khet Kaôh Kông [kʰaet kɑh koŋ]) as en prowins uun Kambodscha. Det hee 117.481 lidj (2008). At hoodsteed as Khemarak Phoumin. At prowins hee sööwen distrikten: Botum Sakor Kiri Sakor Khemarak Phoumin Smach Mean Chey Mondol Seima Srae Ambel Thma Bang Cambodia: Provinces, citypopulation.de


Det Pailin Prowins (üüb Khmer: ខេត្តប៉ៃលិន Khaet Pailĭn [kʰaet pai lɨn]) as en prowins uun Kambodscha. Det hee 70.486 lidj (2008). At hoodsteed as Pailin. At prowins hee tau distrikten: Pailin Sala Krau Cambodia: Provinces, citypopulation.de


Det Preah Vihear Prowins (üüb Khmer: ខេត្តព្រះវិហារ Khet Preăh Vihéar [kʰaet preə̯̆h ʋihiə]) as en prowins uun Kambodscha. Det hee 171.139 lidj (2008). At hoodsteed as Tbaeng Meanchey. At prowins hee sööwen distrikten: Chey Saen Chhaeb Choam Khsant Kuleaen Rovieng Sangkom Thmei Tbaeng Meanchey Cambodia: Provinces, citypopulation.de


Filipiino as di amtelk nööm faan't amtsspriak faan a Filipiinen. Det as en standardisiaret furem faan't Tagaalog, diar faan fölen üs mamenspriak snaaket woort. Test-Wikipedia üüb Filipiino


Tagaalog (taˈgaːlɔk) as det miast spreegen spriak üüb a Filipiinen. Di nööm komt faan tagá = ufkemst an ílog = struum. Tuiarst wiar Tagaalog det spriak faan a Tagaalen, diar trinjam Manila lewe, man daalang as diar det amtsspriak Filipiino faan wurden. Wikipedia üüb Tagaalog Online-wurdenbuk (Sjiisk–Tagaalog)


At Abacá (Musa textilis) woort uk Manilahenep näämd, hat as oober en Banaan (Musa) an hää niks mä Henep (Cannabis sativa) tu dun. Didiar slach faan Banaanen (Musaceae) woort ei tu iidjen aptaanj, man för triader an riaper. Fööraal uun a siafaard woort detdiar manila brükt. Uk ööder banaan-slacher wurd brükt för ünlik slacher faan triader, liinen of riaper. Abaca-triader Abaca-maten faan a Filipiinen Abaca-liinen (manila) Commonskategorii: Abaca – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Abaca Iindrach bi GRIN Taxonomy for Plants (ingelsk)


James Cochran Stevenson Runciman (* 7. Jüüle 1903 uun Northumberland; † 1. Nofember 2000 uun Radway, Warwickshire) wiar en britisk histooriker, diar för sin werken tu’t madeläälerns bekäänd as. Hi wiar de naist dring faan Walter Runciman, 1st Viscount Runciman faan Doxford an Hilda Runciman, Viscountess Runciman faan Doxford. Sin aalern wiar lasmooten för die Liberal Party uun det Britisk Parlament. San ualaatj faan aatjen eeg, Walter Runciman, 1. Baron Runciman, wiar en gratriader. San aptooch fing er uun Eton, tu liker tidj mä George Orwell, diar en naar frinj wurd. 1921 begand er bi Trinity College, Cambridge sin stuudium auer histoore.


14.25121Koordinaaten: 14° 15′ 0″ N, 121° 0′ 0″ O Manila as det hoodstääd faan a Filipiinen. Fulkstäälang 2010 (PDF; 16,7 MB) Temperatuuren faan 1971–2000, efter Philippine Atmospheric, Geophysical and Astronomical Services Administration M. Müller, 1983: Handbuch ausgewählter Klimastationen der Erde. Universität Trier, stadtklima.de Commonskategorii: Manila – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Manila (sjiisk)


At Virtual International Authority File (VIAF) as en dootenbeenk för persuunendooten. Hat as en kooperatjuun faan flook natjunaalbibleteeken an woort faan't Online Computer Library Center (OCLC) bedrewen. Det projekt as 2003 faan't Sjiisk Natsionaalbibleteek an det amerikoonsk Library of Congress üüb a bian steld wurden an werket sant 2012. (Stant Nofember 2016): Bibliotheca Alexandrina, Egypten National Library of Australia, Austraalien Open VLACC, Belgien Biblioteca Nacional de Chile, Chiile Dansk BiblioteksCenter (DBC), Denemark Deutsche Nationalbibliothek, Sjiisklun Bibliothèque nationale de France, Frankrik Système universitaire de documentation, Frankrik Irische Nationalbibliothek, Irlun The National Library of Israel, Israel Istituto Centrale per il Catalogo Unico, Itaalien Nationale Parlamentsbibliothek, Jaapan Library and Archives Canada, Kanada Bibliothèque et Archives nationales du Québec, Kanada National Library of Korea, Korea National- und Universitätsbibliothek Zagreb, Kroatien Lettische Nationalbibliothek, Letlun Lebanese National Library, Liibanon Bibliothèque nationale de Luxembourg, Luxemborag Bibliothèque Nationale du Royaume du Maroc, Marokko Königliche Bibliothek der Niederlande, Neederlunen BIBSYS, Norweegen Biblioteka Narodowa, Poolen Narodowy Uniwersalny Katalog (NUKAT), Poolen Biblioteca Nacional de Portugal, Portugal Russische Staatsbibliothek, Ruslun Königliche Bibliothek zu Stockholm, Sweeden Schweizerische Nationalbibliothek, Sweits RERO, Sweits National Library Board, Singapuur Biblioteca Nacional de España, Spoonien Biblioteca de Catalunya, Spoonien National Central Library, Taiwan Nationalbibliothek der Tschechischen Republik, Tschechien


At Library of Congress Control Number (LCCN) as en käännumer faan't Library of Congress uun Ameerikoo för persuunen, buken an slachwurden. Ööder käändooten faan't Library of Congress san: Library of Congress Classification (LCC) Library of Congress Authorities (LCAuth), det as tu fergliken mä't Gemiansoom Normdatei (GND). ␣␣␣92022183 (92-22183) Knapp: Elliptic curves (Buk) ␣␣2002024184 (2002-024184) Marker: Model theory (Buk) n␣␣50036535 (n50-36535) Guy Davenport (Persuun) n␣␣94112934 (n94-112934) Barack Obama (Persuun) no2008168642 (no2008-168642) United States. President (2009-: Obama) (Persuun) sh␣85092242 (sh85-92242) Noncommutative rings (Slachwurd) Struktuur faan't LCCN (ingelsk)


A International Standard Name Identifier (ISNI) as en taal mä 16 steeden an leit iandüüdag det identiteet faan en persuun fääst. A ISNI as faan't ISO ütjwerket wurden oner det numer ISO 27729. ISNI liket det Virtual International Authority File (VIAF), häält oober muar dooten. Uk ORCID liket ISNI, an as mä det norm ISO 27729 kompatiibel. Wääbsteed faan isni.org


At Gemiansoom Normdatei (GND, ingelsk: Integrated Authority File) as en datei för persuunen, iinrachtangen, buken an slachwurden. Hat woort faan't Sjiisk Natsionaalbibleteek bedrewen. Föörgungern faan GND wiar: Persuunnöömdatei (PND) Gemiansoom Iinrachtangdatei (GKD) Slachwurdnormdatei (SWD) Ianhaidsslachwurddatei faan't Sjiisk Musiikarchiif (DMA-EST) Sant 2012 san jo tuupfeerd wurden tu't GND. Sant 2014 wurd a dooten efter't salew oort an wiis apnimen üs bi't Library of Congress. DNB-Portaal (Sjiisk Natsionaalbibleteek)


LIBRIS stäänt för „LIBRary Information System“ an as en kataloog faan't Könanglik Bibleteek uun Stockholm. Det internatjunaal ufkörtang as „SE-LIBR“. An det „SELIBR“-numer woort üs normdatei brükt. Wääbsteed


Di kataloog Système universitaire de documentation (SUDOC) as en fransöösken dokumentatsioonskataloog faan uniwersiteetsbibleteeken sant 1999. Hi woort bedrewen faan't Agence bibliographique de l'enseignement supérieur (ABES). Mä sin normdatei Autorités (IdRef) werket SUDOC tuup mä't Virtual International Authority File (VIAF). Système universitaire de documentation (SUDOC) Autorités SUDOC (IdRef)


MusicBrainz as en frei dootenbeenk mä informatsioonen auer musiikern. Auer MusicBrainz-IDs jaft at tugang tu: Konstlern (Artists) Ütjgoowen (Releases) Release Groups Apnoomen (Recordings) Werken (Works) Ferbinjangen (Relationships) Slachwurden (Tags) Wääbsteed Commonskategorii: MusicBrainz – Saamlang faan bilen of filmer


At National Library of Australia (Austraalisk Natsionaal Bibleteek) sat uun Canberra an ferwaaret arke buk, diar uun Austraalien drükt woort. AT NLA as uk tustendag för ISSN-numern, ISMN-numern an CIP-tiitelapnaamen uun Austraalien. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: National Library of Australia Wääbsteed faan't National Library of Australia


At National Diet Library (japoonsk 国立国会図書館, Kokuritsu Kokkai Toshokan) as det natjunaalbibleteek faan Jaapan sant 1948. Hat werket so üs det Library of Congress uun Ameerikoo. Diar san fööraal tau iinrachtangen uun Nagatachō (Tokio) und Kyōto. Det bibleteek häält auer 30 miljuun dokumenten: ~10 miljuun buken (~ 7 miljuun japoonsken an ~ 3 miljuunen uun ööder spriaken), 12 miljuun tidjskraften an bleeden, an 13 miljuun ööder meedien (mikroformen, nuuten, digitaal meedien). Hat as ian faan a gratst bibleteeken üüb a eerd. Commonskategorii: National Diet Library – Saamlang faan bilen of filmer Literatüür faan of auer National Diet Library uun a kataloog faan't Sjiisk Natsionaalbibleteek NDL – Wääbsteed üüb ingelsk


National Library of the Czech Republic as di internatjunaal nööm för't Natjunaalbibleteek faan't Tschechisk Republiik (Národní knihovna České republiky, NK ČR). Hat sat uun Prag an onerstäänt det kultuurministeerium. Diar lei wel son sääks miljuun dokumenten. Wääbsteed


At Biblioteca Nacional de España (BNE) as det Spoonsk Natjunaalbibleteek. Hat as 1712 grünjlaanj wurden an sat uun Madrid. Diar wurd son 26 miljuun dokumenten ferwaaret. At BNE as ian faan a gratst bibleteeken üüb a welt. Wääbsteed Commonskategorii: Biblioteca Nacional de España – Saamlang faan bilen of filmer


SNAC of Social Networks and Archival Context as en amerikoonsk iinrachtang, am histoorisk dooten tu finjen an tuuptufeeren. Hat as 2010 iinracht wurden mä halep faan't National Endowment for the Humanities (NEH) bi't National Archives and Records Administration (NARA). Wääbsteed (ingelsk)


BIBSYS as en onernemen faan't wedenskapsministeerium uun Noorweegen. Hat as en dootenbeenk för wedenskapelk iinrachtangen. BIBSYS werket tuup mä aal a uniwersiteeten an det Natsionaalbibleteek faan Noorweegen. Det iinrachtang sat uun Trondheim. Om Bibsys (uun Noorsk)


At Union List of Artist Names (ULAN) as en dootenbeenk mä ~ 293.000 nöömer an ööder informatjuunen auer konstlern. Hat woort bedrewen faan't Getty Research Institute. ULAN werket uk mä't VIAF tuup. Union List of Artist Names (wääbsteed)


Netherlands Institute for Art History as di ingelsk ütjdruk för't Rijksbureau voor Kunsthistorische Documentatie (RKD). Hat sat uun Den Haag an hiart tu a bedüüdenst konsthistoorisk bibleteeken üüb a welt. Wääbsteed Commonskategorii: RKD – Saamlang faan bilen of filmer


Havank, deknööm faan Hendrikus Frederikus van der Kallen (*19. Febrewoore 1904 uun Ljouwert, Fryslân; † 22. Jüüne 1964, uk diar), wiar en waastfresk skriiwer. Hendrikus Frederikus van der Kallen, repnööm Rieks, wiar de äälst dring faan Martinus van der Kallen an Jacoba Huberdina Maria Louwhoff, diar't üüb a Wirdummerdyk uun Ljouwert en hüs hed. At familje wiar katoolisk, do ging Rieks uun Eindhoven bi de augustiinsk prääster tu’t gümnaasium. Hi skul prääster wurd, man hi hed ääder a iargits skriiwer tu wurden. Het mysterie van St. Eustache (1935) At hiamelkhaid faan St. Eustache: Ferbreeger uun rau Samuel Goldstream bewenet det ual sloot St. Eustache uun fraansöösk Flandern. Auer dat hi füftanj juar uun a sloot lewet, dee hi en fest, diartu uk Superintendant Silvère nuadiget wurd. A sloot hee en spuuklegend, man det skintj, dat at legend laben as, auer dat a spuuk maaget bewener faan det ual sloot duad. Het raadsel van de drie gestalten (1936) - at riadlis faan dön trii gestalten. Het spookslot aan de Loire (1936) - at spuuksloot bi a Loire. Het probleem van de twee hulzen (1937) - at probleem faan dön tau sliawen. De man uit de verte (1937) - a maan faan


Sir Isaac Newton [ˌaɪzək ˈnjuːtən] (* 25. Deetsember 1642 / 4. Janewoore 1643 uun Woolsthorpe-by-Colsterworth uun Lincolnshire; † 20. Marts 1726 / 31. Marts 1727 uun Kensington) wiar en ingels natüürforsker. Uun’t spriik faan sin tidj, wat twesken natüürelk teologii, natüürwedenskapen, alchemii an filosofii noch ei skarep skääst, wurd Newton üüs filosoof beteekent. Hi wiar a skriiwer faan dön Philosophiae Naturalis Principia Mathematica (Matemaatisk Prinsipien faan Natüürelk Filosofii), diaruun hi mä sin gesets faan grawitatschuun det uniwersel grawitatschuun beskreew an a gesetsen faan beweeging formuliaret, huarmä hi a grünjstian för det klasisk mechaanik lai. Commons: Isaac Newton – Saamling faan biljen of filmer


Nikolaus Kopernikus (* 19. Febrewoore 1473 uun Toruń; † 24. Mei 1543 uun Frombork) wiar en doomher faan det Fürstbisdoom Ermlun uun Preussen an uk astronoom an dokter, diar uk för matematiik an kartografii lewet. Uun sin hoodwerk De Revolutionibus Orbium Coelestium (Faan a Rewolutschuunen faan a Lochtkuugler) beskreew hi en sansentrisk bilj faan a wäält, diarefter a eerd en planeet as, ham am sin aanj aaks dreit an ham uk üüs dön öler planeeten am a san reert.


Johannes Kepler (* 27. Deetsember 1571 uun Weil der Stadt; † 15. Nofember 1630 uun Regensburg) wiar en tsjiisk natüürfilosoof, matemaatiker, astronoom, astroloog, optiker an ewangeelisk teoloog. Hi wurd 27. Deetsember 1571 uun det frei rikssteed Weil der Stadt (wat nü dial faan Stuttgart as). San ualaatj, Sebald Kepler, wiar bürgermääster faan detheer steed. San aatj wiar Heinrich Kepler, en hanelsmaan, an sin mam wiar Katherina Guldenmann, diar en krüüswüfhood wiar an lääder faan hekserei uunklaaget wurd. Faan 1594 tu 1600 wiar hi lunskapsmatemaatiker faan Steiermark uun Graz. Hi onerrachtet matemaatik bi det ewangeelisk stiftsskuul, wat det katoolsk Uniwersiteet faan Graz jinauersted. Uun Prag 1600-1601 wiar hi för’t iarst asistent faan de deensk astronoom Tycho Brahe, do keiserelk matemaatiker oner Keiser Rudolf II.. Detheer steling hääl hi onder a efterfulgern faan Rudolf, Matthias I. an Ferdinand II. tu 1627. Faan 1612 tu 1626 wirket hi üübtu üüs lunskapsmatemaatiker uun Linz. Tuletst tiinet hi Generool Wallenstein üüs astroloogisk beriader. Johannes Kepler foon a natüürgesetsen, huarefter a planeeten jo am a san reer. Hi maaget at optik tu en feek faan wedenskapelk onerschüking an besteedigt ütjfinjingen, wat san tidjmaaker Galileo Galilei mä't teleskoop maaget hed. Hi täält diarmä tu a begrünjigern faan


29. September: Michelangelo Merisi da Caravaggio, italjeens konstmooler († 1610) 27. Deetsember: Johannes Kepler, tsjiisk natüürfilosoof, matemaatiker, astronoom, astroloog, optiker an ewangeelisk teoloog († 1630)


13. August: Nicolò Marcello wurd Doge faan Venedig. 19. Febrewoore: Nikolaus Kopernikus, astronoom († 1543) 17. Marts: Jaakob IV., köning faan Skotlun († 1513) 26. Oktuuber: Friedrich faan Saksen, huuchmääster faan de Tjiisk Orden († 1510) 28. Jüüle: Niccolò Tron, Doge faan Venedig (* 1399) 08. Nofember: Sibet Attena, uastfresk hoodling (* amanbi 1425)


24. Mei: Nikolaus Kopernikus, astronoom (* 1473)


08. Nofember: Sir Edmond Halley, ingels astronoom, matemaatiker, kartograaf, geofüsiker an meteoroloog († 1742)


Ünbekäänd Dootem Henry Purcell, ingels komponist († 1695) 10. Oktuuber: Abel Tasman, holuns siafeerer (* 1603)


Sir Edmond Halley (* 29. Oktuuberjul. / 8. Nofembergreg. 1656 uun Haggerston bi London; † 14. Janewoore 1741jul. / 25. Janewoore 1742greg. uun Greenwich) wiar en ingels astronoom, matemaatiker, kartograaf, geofüsiker an meteoroloog. Halley wurd uun Haggerston, uun a uast faan London bäären. San aatj, Edmond Halley Senior, kaam faan Derbyshire an wiar en rik siapmaager uun London. Hi studiaret bi St Paul’s School an faan 1673 bi det Queen’s College uun Oxford. Do studiaret hi matematiik an astronomii an küd al mä 21 juar en metood bekäändmaage, de sanfiarst punkt an eksentrisiteeten faan a planeeten tu bestemen. Hi maaget 1677 en rais tu St. Helena. Hi küd üüs iarst astronoom en trochgenk faan Merkuur faan began tu aanj uun’t uug hual. Hi sluch diarüübhen föör, trochgenker faan Merkuur an Venus tu a besteming faan det astronoomisk ianhaid tu fermeeden, am at graten faan det sansüsteem tu bestemen. Deheer föörslach hed tuföören al James Gregory uun sin buk Optica Promota (Fördret Optiken; 1663) maaget. Uk fermeed hi do a positschuunen faan 341 stäären faan a süüdhemel. 1686 hee hi en artiikel uun’t tidjskraft Philosophical Transactions of the Royal Society skrewen auer sin onerschükangen faan a pasaat- an monsuunwinjer, wat hi


25. Mei: Jørgen Iversen Dyppel wurd guwernöör faan St. Thomas uun dön Deensk Waastindien.


At Internatsionaal Organisatsion för Standardisiarang – kurt ISO (faan greks ἴσος isos = likedenang) as en onernemen uun a Sweits an werket för ianhaidelk standards üüb a welt. ISO as för ales tustendag bütj elektroonik an telekomunikatsion. Tuup mä IEC (Internatsionaal Elektrotechnisk Komision) an ITU (Internatsionaal Telekomunikatsions Union) as ISO uun't WSC (World Standards Cooperation) tuupslööden. ISO 233 Amskriiwen faan araabisk skraft tu latiinsk skraft ISO 639 Nöömer an ufkörtangen faan spriaken (Nuurdfresk as ISO 639-3 frr) ISO 1000 SI-ianhaiden ISO 2108 Numernsüsteem för buken (ISBN) ISO 3166 Codes för lunen ISO 4217 Codes för münten ISO 8859 Tiakenkataloogen för computern (ASCII) ISO 80000 Gratin an ianhaiden uun a matematiik an füsiik Amtelk wääbsteed (ingelsk, fransöösk, rüsk)


John Flamsteed (* 19. August 1646 uun Denby; † 31. Deetsember 1719 uun Greenwich) wiar en ingels astronoom an faan 1675 de iarst hoofastronoom (üüb Ingels: Astronomer Royal) fan det ingels köninghüs. Commons: John Flamsteed – Saamling faan biljen of filmer Johann Bayer


Christiaan Huygens (14. April, 1629 uun Den Haag; † 8. Jüüle 1695 uk diar) wiar en holuns astronoom, matemaatiker an füsiker. Commons: Christiaan Huygens – Saamling faan biljen of filmer


Maria Kunitz (* 29. Mei 1610 uun Wohlau, Hertoochdoom Wohlau; † 22. August 1664 uun Pitschen) wiar ian faan dön wichtig wüfelk astronoomer faan det iar neitidj uun Europa. Hat skreew Urania Propitia (1650), wat ferbeedret tabelen faan a planeeten hee.


Johannes Fabricius (* 8. Janewoore 1587 uun Resterhafe, Uastfresklun; † 10. Janewoore 1617 uun Dresden) wiar en uastfresk astronoom. Hi wiar dring faan a astronoom David Fabricius. Tuup foon jo a sanplaker.


David Fabricius (* 9. Marts 1564 uun Esens, Uastfresklun; † 7. Mei 1617 uun Osteel) wiar en uastfresk teoloog, amatöörastronooom an kartograaf. Hi foon't feranerlikhaid faan a stäär Mira an wiar a aatj faan Johannes Fabricius, diar 1611 üüs de iarst maan en wedenskapelk ufhanling auer a sanplaker skreew.


Tycho Brahe (* 14. Deetsember 1546 üüb Sloot Knutstorp, Skåne, Denemark; † 24. Oktuuber 1601 uun Prag) wiar en deensken astronoom. 1991 as de damper MF Tycho Brahe efter ham neemd wurden. Commons: Tycho Brahe – Saamling faan biljen of filmer MF Tycho Brahe (damper)


1599 wiar det njüügen-an-neegentigst juar faan det 16. juarhunert. 06. Jüüne: Diego Velázquez, spoonsk konstmooler (* 1660)


1598 wiar det aacht-an-neegentigst juar faan det 16. juarhunert. 13. September: Philipp II., köning faan Spanje (* 1527)


1594 wiar det fjauer-an-neegentigst juar faan det 16. juarhunert. 19. Deetsember: Gustav II. Adolf, köning faan Sweeden († 1632)


1593 wiar det trii-an-neegentigst juar faan det 16. juarhunert. 11. Jüüle: Giuseppe Arcimboldo, italjeens konstmooler (* 1526)


1592 wiar det tau-an-neegentigst juar faan det 16. juarhunert.


1591 wiar det ian-an-neegentigst juar faan det 16. juarhunert.


1590 wiar det neegentigst juar faan det 16. juarhunert.


08. Febrewoore: Maria, köningin faan Skotlun (* 1542)


Ünbekäänd Dootem Piter Feddes, waastfresk konstmooler († amanbi 1623)


04. Jüüle: Murad III., sultaan faan det Osmaans Rik († 1595) 14. Deetsember: Tycho Brahe, deensk astronoom († 1601)


At Weimar Republiik wiar di nööm faan't Sjiisk Rik efter a Iarst Weltkriich faan 1918 bit 1933. At republiik begand di 9. Nofember 1918 üüs det Sjiisk Republiik ütjrepen wurd. At republiik wurd efter't stääd Weimar, huar faan di 6. Febrewoore 1919 tu di 21. Mei 1920 det iarst Natschunaalfersoomling tupseed, näämd. Det amtelk nööm faan a stoot wiar man det Tjiisk Rik. Det kaam di 30. Janewoore 1933, üüs Adolf Hitler tu a rikskansler näämd wurd, tu aanj. Republiiken: Republik Baden (hoodstääd: Karlsruhe) Folkstooten: Volksstaat Hessen (hoodstääd: Darmstadt) Volksstaat Reuß (hoodstääd: Gera) - wurd 1920 dial faan Thüringen. Freier Volksstaat Württemberg (hoodstääd: Stuttgart) Freistooten: Freistaat Anhalt (hoodstääd: Dessau) Freistaat Bayern (hoodstääd: München) Freistaat Braunschweig (hoodstääd: Braunschweig) Freistaat Coburg (hoodstääd: Coburg) - wurd 1920 dial faan a Freistoot Bayern. Freistaat Gotha (hoodstääd: Gotha) - wurd 1920 dial faan Thüringen. Freistaat Lippe (hoodstääd: Detmold) Freistaat Mecklenburg-Schwerin (hoodstääd: Schwerin) - wurd 1933 dial faan Mecklenburg. Freistaat Mecklenburg-Strelitz (hoodstääd: Neustrelitz) - wurd 1933 dial faan Mecklenburg. Freistaat Oldenburg (hoodstääd: Oldenburg) Freistaat Preußen (hoodstääd: Berlin) Freistaat Sachsen (hoodstääd: Dresden) Freistaat Schaumburg-Lippe (hoodstääd: Bückeburg) Freistaat Thüringen (hoodstääd: Erfurt) - 1920 grünjlaanjen. Freistaat Sachsen-Altenburg (hoodstääd: Altenburg) - wurd 1920 dial faan Thüringen. Freistaat Sachsen-Meiningen (hoodstääd: Meiningen)


Efter a Ööder Weltkriich as det Sjiisk Rik apdiald wurden tu a sjauer grat määchten, diar a kriich wonen haa: Ferianagt Könangrik, Frankrik, Ameerikoo an Sowjetunion. Di uastelk dial kaam tu Poolen, di nuurdelk dial faan Uastpreußen kaam tu't Sowjetunion. At Saarlun kaam iarst 1957 tu Waastsjiisklun A waastelk dialen (saner't Saarlun) san 1949 tuupslööden wurden tu a Bundesrepublik Sjiisklun, di uastelk dial as tu a DDR wurden. Berliin-Blokaad


Waastsjiisklun as di waastelk dial faan't diald Sjiisklun efter a Ööder Weltkriich. Di amtelk nööm wiar Bundesrepubliik Sjiisklun. Konrad Adenauer Ludwig Erhard Kurt Georg Kiesinger Willy Brandt Helmut Schmidt Helmut Kohl


DDR as det ufkörtang för Deutsche Demokratische Republik. Hat wiar di uastelk dial faan't diald Sjiisk Rik efter a Ööder Weltkriich. Miast wurd a DDR Uastsjiisklun näämd. Mä't aanj faan a Kuul Kriich ging a DDR oner. Det DDR hed sant 1961 15 betsirken: Berlin Cottbus Dresden Erfurt Frankfurt (Oder) Gera Halle Karl-Marx-Stadt Leipzig Magdeburg Neubrandenburg Potsdam Rostock Schwerin Suhl Det DDR wurd di 7. Oktuuber 1949 grünjlaanjen, fiiw muuner efter det Bundesrepubliik Sjiisklun. Wilhelm Pieck Walter Ulbricht Willi Stoph Erich Honecker Egon Krenz Manfred Gerlach Sabine Bergmann-Pohl Berliin Müür Apstant faan de 17. Jüüne 1953 Ministeerium för Stootsseekerhaid (Stasi)


Robert Hooke (* 18. Jüüle jul./ 28. Jüüle 1635 greg. uun Freshwater, Isle of Wight; † 3. Marts 1702 jul./ 14. Marts 1703 greg. uun London) wiar en ingels uniwersaalgeliarden, di fööraal troch at elastisiteetsgesets, wat efter ham neemd wurd, bekäänd as. Hooke sin wirkin as naar mä dön iarst juartjiinsten faan't bestunen faan det Royal Society ferbünjen. Bi Gresham College onerracht hi üüs Prufeser för Geometrii an hääl dön Cutler-Föörleesingen. Efter de grat brant faan 1666 uun London wiar Hooke üüs fermeeder an architekt bi’t welerapbagen faan London bedialigt. At monument, wat am a brant tu teenken halept, wurd faan ham skeeben. Commons: Robert Hooke – Saamling faan biljen of filmer


dootem ünbekäänd: Giordano Bruno, itajeensk prääster an astronoom († 1600)


Elisabetha Catherina Koopmann Hevelius (* 17. Janewoore 1647 uun Danzig; † 22. Deetsember 1693 uk diar) wiar en astronoom. Hat wiar det naist wüf faan a biarbrauer, astronoom, riadsher an bürgermääster faan Danzig, Johannes Hevelius. Commons: Elisabetha Hevelius – Saamling faan biljen of filmer


15. Deetsember: Murad III. wurd sultaan faan det Osmaans Rik. 13. Deetsember: Selim II., sultaan faan det Osmaans Rik (* 1524)


18. Jüüne: Joan Pau Pujol, katalaans komponist († 1626)


1567 wiar det sööwen-an-söstigst juar faan det 16. juarhunert. 24. Jüüle: Köningin Maria I. faan Skotlun toonket uf. San dring, Jaakob VI., wurd köning faan't lun. 15. Mei (krasnet): Claudio Monteverdi, italjeens komponist († 1643) 13. Nofember: Moritz faan Oraanien, Graaf faan Nassau-Dillenburg, Steedhualer faan Holun an Sialun, Utrecht, Geldern an Overijssel an uk Koptein-Generool faan a Lun- an Siastridjkreeften faan dön Ferianigt Neederlunen († 1625) 10. Febrewoore: Henry Stuart, Lord Darnley, skots eedelmaan, köningin Maria I. hör maan (* 1545) 04. Nofember: Gerolamo Priuli, Doge faan Venedig (* 1486)


07. September: Selim II. wurd sultaan faan det Osmaans Rik. 19. Jüüne: Jaakob VI., köning faan Skotlun an üüs Jaakob I. faan Ingelun († 1625) 26. Mei: Mehmed III., sultaan faan det Osmaans Rik († 1603) 07. September: Süleyman I., sultaan faan det Osmaans Rik (* 1494, 1495 of 1496)


05. Marts: A ferdrach faan Ripen wurd ütjstääld. 03. August: Jaakob III. wurd köning faan Skotlun. 01. Jüüne: Enno I., graaf faan Uastfresklun († 1491) 03. August: Jaakob II., köning faan Skotlun (* 1430) 20. September: Gilles Binchois, nederluns komponist (* amanbi 1400)


Enno I. (* 1. Jüüne 1460; † 19. Febrewoore 1491) wiar faan 1466 tu 1491 graaf faan Uastfresklun. Enno I. wiar de iarst dring faan Ulrich I. ütj at Hüs Cirksena an sin wüf Theda Ukena. Hi hed för’t iarst öler intresin, üüs a efterfuliger faan Ulrich I. uun tu treeden. So bleew at ferwalting faan Uastfresklun uun sin mam Theda sin hunen. Iarst uun a juaren efter 1480 auernaam Enno muar an muar apgoowen faan regiaring. En föörmelk auernemin faan’t regiaring wiar det man ei. 1489 bruch Enno uun mägungin faan Viktor Frese tu’n pilgerreis iin uun det Halig Lun ap, huar hi uun Jerusalem bi det Halig Greef tu a reder slaanjen wurd. Uun sin wechweesen ferliibet ham sin saster Almut iin uun de westfeelisk aadlig Engelmaan faan Horstell, a drost faan’t Friedeburg. Hat smeset sogoor plooner faan at frei, wat Almuts mam Theda ei tuleet. Alikent ging Almut tup mä san bradgung ap üüb at Friedeburg an naam üüs ütjstjüür sin familjenschmuk mä. Hat saad för was, dat sin bruler mä’t leefde wiar. Üüs Enno lääder turag tu Uastfresklun kaam, kaam diarfaan ufsen at jindial föör’n dai. Uun liawin, dat at saster faan san bradgung wechfeert wurden


29. August: En osmaans armee oner Süleyman I. sin feering woon jin en ungaars armee a slacht bi Mohács. Köning Ludwig II. faan Ungarn an Böömen stoorew. 16. Deetsember: Ferdinand faan Habsburg wurd köning faan Ungarn. 25. Janewoore: Adolf I., hertooch faan Sleeswich-Holstian-Gottorf († 1586) 19. Mei: Go-Kashiwabara, keiser faan Jaapaan (* 1462)


21. Mei: Köning Philipp II. faan Spanje († 1598)


1528 wiar det aacht-an-twuntigst juar faan det 16. juarhunert. 14. Febrewoore: Edzard I., graaf faan Uastfresklun (* 1461) 06. April: Albrecht Dürer, konstler (* 1471)


Isobel Marion Dorothea Mackellar, üüs Dorothea Mackellar bekäänd (* 1. Jüüle 1885 uun Point Piper, Sydney, Austraalien; † 14. Janewoore 1968 uun Paddington, Sydney), wiar en austraalisk skriiwer. Uun Austraalien as hat bekäänd för a stak My Country (Min Lun), fööraal för a räen I love a sunburnt country/A land of sweeping plains,/Of ragged mountain ranges,/Of droughts and flooding rains (Ik haa leew en sanferbraand lun/En lun faan widj eewener/Faan taakig keeden berger/Faan drööchten an huuchweederrin).


28. Febrewoore: Zhu Jianshen wurd keiser faan Schiina üüs Chenghua. 23. Deetsember: Ulrich I. faan det Cirksena Familje wurd graaf faan Uastfresklun. Ünbekäänd dootem Isa-Beg Ishaković wurd weler guwernöör faan det osmaans prowins Bosnien. 23. Febrewoore: Keiser Tianshun faan Schiina (* 1427) 11. August: Nikolaus faan Kues, tjiisk kardinaal (* 1401) 14. August: Paap Pius II. (* 1405)


Ulrich I. (*amanbi 1408 wel uun Norden; †25. of 26. September 1466 uun Emden) wiar faan 1464 tu 1466 de iarst graaf faan Uastfresklun. Hi wiar dring faan Enno Edzardisna an Gela faan Manslagt. Sin iarst wüf wiar Folka faan Esens, diar saner jongen 1452 stoorew. 1453 freid hi Theda Ukena, foomen faan Uko faan Oldersum. Heba (* 1457; † 1476) Gela (* 1458); † 1497) Enno I. (* 1460; † 1491) Edzard I. (* 1462, † 1528) Uko (* 1463; † 1507) Almuth (* 1465; † 1522 of 1523)


1494 wiar det fjauer-an-neegentigst juar faan det 15. juarhunert. 16. Nofember: Theda Ukena, wüf faan Ulrich I., graaf faan Uastfresklun (* 1432)


Theda Ukena (*1432 uun Oldersum; †16 November 1494 uun Greetsiel) wiar faan 1466 tu 1491 reegent faan Uastfresklun. Hat wiar Ulrich I. sin wüf an wiar reegent för san dring Enno I. efter a duas faan san maan.


Edzard I. (*1461 uun Greetsiel; †14. Febrewoore 1528 uun Emden) wiar faan 1491 tu 1528 graaf faan Uastfresklun. Hi wiar Ulrich I. an Theda Ukena hör naist dring.


Enno II. (*1505; †24 September 1540 uun Emden) wiar faan 1528 tu 1540 graaf faan Uastfresklun. Hi wiar Edzard I. an Elisabeth faan Rietberg hör naist dring. Elisabet (* 1531, † 1555) Edzard II. (* 1532, † 1599) Hedwig (* 1535, † 1616) Anna (* 1534, † 1552) Kristoffel (* 1536, † 1566) Johann II. (* 1538, † 1591)


25. of 26. September: Ulrich I., graaf faan Uastfresklun (* amanbi 1408)


Edzard II. (* 24. Jüüne 1532; † 1. Marts 1599) wiar faan 1560 tu 1599 graaf faan Uastfresklun. Hi wiar Enno II. an Anna faan Oldenborig hör dring. 1. Oktuuber 1559 freid hi uun Stockholm Katharina Wasa, at foomen faan de sweeds köning Gustav I.. Edzard wiar de iansig uastfresk lunsher, diar al ens en köningsfoomen freid.


Ünbekäänd dootem Söleraanj wurd at iarst keer skraftelk neemd.


1538 wiar det aacht-an-dörtigst juar faan det 16. juarhunert. 06. August: At steed Bogotá wurd grünjlaanjen.


23. Janewoore: Gottschalk faan Ahlefeldt, letst katuulsk baskop faan Sleeswich (* 1475)


14. Deetsember: Maria wurd köningin faan Skotlun. 08. Deetsember: Maria, köningin faan Skotlun († 1587) 14. Deetsember: Jaakob V., köning faan Skotlun (* 1512).


14. Mei: Tilemann faan Hussen, baskop faan Sleeswich (* 1497)


1499 wiar det njüügen-an-neegentigst juar faan det 15. juarhunert.


1498 wiar det aacht-an-neegentigst juar faan det 15. juarhunert. 07. April: Ludwig XII. wurd köning faan Frankrik.


1496 wiar det seeks-an-neegentigst juar faan det 15. juarhunert.


1495 wiar det fiiw-an-neegentigst juar faan det 15. juarhunert. 20. Janewoore: Yeonsangun wurd köning faan det Joseon Köningrik uun Korea. 25. Oktuuber: Manuel I. wurd köning faan Portugal. 26. Janewoore: Keiser Go-Nara faan Jaapaan († 1557) 27. April: Süleyman I., osmaans sultaan († 1566) 20. Janewoore: Seongjong, köning faan det Joseon Köningrik uun Korea (* 1457) 25. Oktuuber: Köning Johannes II. faan Portugal (* 1455)


1493 wiar det trii-an-neegentigst juar faan det 15. juarhunert. 19. August: Maximilian I. wurd ertshertooch faan Uasterrik an keiser faan det Hilig Röömsk Rik. Üünbekäänd dootem Mohammed I. Touré wurd köning faan det Songhai-Rik.


1492 wiar det tau-an-neegentigst juar faan det 15. juarhunert. 02. Janewoore: A spanjern naam Granada. At Köningrik Granada kaam tu aanj. 31. Marts: Köningin Isabella I. an Ferdinand II. onertiiknet dat Alhambra-Edikt tu a ferdriiwing faan al a juuden faan Spanje. 12. Oktuuber: Christof Kolumbus lingt a Bahamas. 12. September: Lorenzo di Piero de’ Medici, hertooch faan Urbino an hersker faan Florens († 1519) 08. April: Lorenzo il Magnifico, italjeens poliitiker an steedher faan Florens (* 1449)


1491 wiar det ian-an-neegentigst juar faan det 15. juarhunert.


11. Jüüne: Jaakob IV. wurd köning faan Skotlun. 11. Jüüne: Jaakob III., köning faan Skotlun (* 1451 of 1452)


22. September: Zhu Youcheng wurd keiser faan Schiina üüs Hongzhi. 09. September: Keiser Chenghua faan Schiina (* 1447)


22. August: Slacht bi Bosworth - Köning Richard III. wurd ambroocht an Henry Tudor wurd köning üüs Heinrich VII.. 19. Nofember: Marco Barbarigo wurd Doge faan Venedig. 22. August: Richard III., köning faan Ingelun. 04. Nofember: Giovanni Mocenigo, Doge faan Venedig (* 1409)


27. Marts: Maria, hertoogin faan Burgund (* 1457) Ünbekäänd Dootem Axayacatl, hersker faan det astekisk steed Tenochtitlán.


19. Mei: Jan Długosz, poolsk diplomaat, histooriker an geograaf (* 1415)


Axayacatl († 1482) wiar faan 1469 tu 1482 hersker faan det asteekisk steed Tenochtitlán. Hi wiar dring faan Tezozómoc, diar dring faan Itzcóatl wiar, an Atotoztli, at foomen faan san föörgunger Moctezuma I..


01. Jüüne: At Universiteet Kopenhuuwen wurd faan Köning Christian I. apsaat. 25. Marts: Wasili III., gratfürst faan Moskau († 1533) 16. Jüüne: Bogdan III., prins faan Moldau († 1517)


10. Jüüle: Margarethe faan Denemark freid uun Holyrood Palace uun Edinburgh Köning Jaakob III. faan Skotlun. Auer hör aatj, Christian I. faan Denemark, Noorweegen an Sweeden det ferspreegen ütjstüür nimer betaalet, wurd dön Orkney Eilunen an Shetland Eilunen, wat seekerhaidsleistingen wiar, dial faan Skotlun. 31. Deetsember: Seongjong wurd köning faan det Joseon Köningrik uun Korea. Ünbekäänd Dootem Axayacatl wurd hersker faan det astekisk steed Tenochtitlán. De Hanse-Ingels Krich begand. 31. Deetsember: Yejong, köning faan det Joseon Köningrik uun Korea (* 1450) Ünbekäänd Dootem Moctezuma I., hersker faan det astekisk steed Tenochtitlán (* 1390)


1390 wiar det neegentigst juar faan det 14. juarhunert. 19. April: Robert III. wurd köning faan Skotlun. Ünbekäänd Dootem Moctezuma I., hersker faan det astekisk steed Tenochtitlán († 1469) 19. April: Robert II., köning faan Skotlun (* 1316)


Whangarei (/ˌfɒŋəˈreɪ/ of /ˌwɒŋəˈreɪ/; üüb Māori: [faŋaˈɾɛi]) as en steed üüb det Nuurd-Eilun faan Nei-Sialun. Det hee 52.600 lidj (2018). Det as at hoodsteed faan det Northland Regiuun. New Zealand, citypopulation.de


Perth (ütjspriik üüb Ingels: [ˈpɜːrθ] harke tu?/i) as en steed uun a waast faan Austraalien. At steed hee 1.874.577 lidj (2016). Det as at hoodsteed faan't bundeslun Western Australia. At steed hee 30 lokaal ferwaltingsgebiiten: City City of Armadale City of Bayswater City of Belmont City of Canning City of Cockburn City of Fremantle City of Gosnells City of Joondalup City of Kalamunda City of Kwinana City of Melville City of Nedlands City of Perth City of Rockingham City of South Perth City of Stirling City of Subiaco City of Swan City of Vincent City of Wanneroo Shire Shire of Mundaring Shire of Peppermint Grove Shire of Serpentine-Jarrahdale Town Town of Bassendean Town of Cambridge Town of Claremont Town of Cottesloe Town of East Fremantle Town of Mosman Park Town of Victoria Park Australia: Urban Centers, citypopulation.de


John Christian Watson ([ˈwɒtsən]; üüs John Christian Tanck bäären; * 9. April 1867 – † 18. Nofember 1941), wiar en austraalisk poliitiker an twesken 27. April an 18. August 1904 traad premier-minister faan Austraalien. Hi war de iarst premier-minister faan det Australian Labor Party (ALP; Austraalisk Werkernpartei).


Sir George Houstoun Reid ([ɹiːd]; (* 25. Febrewoore 1845 uun Johnstone, Skotlun; † 12. September 1918 uun London, Ingelun) wiar en austraalisk poliitiker an twesken 18. August 1904 an 5. Jüüle 1905 de fjuard premier-minister faan Austraalien. Hi wiar uk iar twesken 1894 an 1899 premier faan New South Wales.


Andrew Fisher ([ˈfɪʃə]; * 29. August 1862 uun Crosshouse, Ayrshire, Skotlun; † 22. Oktuuber 1928 uun London) wiar en austraalisk poliitiker an triisis premier-minister faan Australien: faan 13. Nofember 1908 tu 2. Jüüne 1909, faan 29. April 1910 tu 24. Jüüne 1913 an faan 17. September 1914 tu 27. Oktuuber 1915.


Sir Joseph Cook ([kʊk]; * 7. Deetsember 1860 uun Silverdale, Staffordshire, Ingelun; † 30. Jüüle 1947 uun Sydney, New South Wales) wiar en austraalisk poliitiker an faan 24. Jüüne 1913 tu 17. September 1914 de seekst premier-minister faan Austraalien.


Klangsbel Klangsbel (ää Tjüsk: Klanxbüll, ääw Doansk: Klangsbøl) äs en gemiine oon e Krais Noordfreeskluin. E gemiine läit oon't nord fuon e kris än hiirt taa't Amt Sörtoner. Et hjit 1006 mänske (2020). E gemiine äs diil fuon e Wiringhiird. Diil fuon e Hindenburgdoom läit oon't weest fuon e gemiine. Dat Wiringhiirder Freesk äs oon Klangsbel spräägen. Broder Clausen (1900-1962) Nordfriesland: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de Über das Friesisch der Wiedingharde, friisk.org


Astuurien (üüb Spaans: Asturias of amtelk Principado de Asturias, üüb Astuurisk Asturies of Principáu d'Asturies) as en autonoom gemianskap uun a nuurdwaast faan Spanje. Uun a nuurd leit Biskaya, uun a uast Kantaabrien, uun a süüd Kastiilien an León an uun a waast Galitsien. Det autonoom gemianskap hee 1.075.179 lidj (2011). At hoodsteed faan't gemianskap as Oviedo. Dön tjiin gratst steeden uun't gemianskap san: Spain: Autonomous Communities and Major Cities, citypopulation.de Spain: Asturias, citypopulation.de


Kantaabrien (üüb Spaans: Cantabria) as en autonoom gemianskap uun a nuurd faan Spanje. Det hee 584.507 lidj (2021). At hoodsteed faan't gemianskap as Santander. Dön tjiin gratst steeden uun Kantaabrien san: Kantaabrien hee 10 ferwaltingsinhaiden (üüb Spaans: comarcas): Asón-Agüera Besaya Campoo-Los Valles Costa Occidental Costa Oriental Liébana Saja-Nansa Santander Trasmiera Valles Pasiegos Spain: Cantabria, citypopulation.de Spain: Cantabria, citypopulation.de Kantaabrisk Sia


Det Murcia Regiuun (üüb Spaans: Región de Murcia [ˈmurθja]; amtelk Comunidad Autónoma de la Región de Murcia) as en autonoom gemianskap uun a suuduast faan Spanje. At hoodsteed faan't regiuun as Murcia. At regiuun Murcia as det drügst an hiatst uun Euroopa. Dön tjiin gratst steeden uun't regiuun san: Murcia hee 12 ferwaltingsinhaiden (üüb Spaans: comarcas): Altiplano Alto Guadalentín Bajo Guadalentín Campo de Cartagena Huerta de Murcia Mar Menor Noroeste Oriental Río Mula Valle de Ricote Vega Alta del Segura Vega Media del Segura Spain: Murcia, citypopulation.de


Aragoonien of Aragon, amtelk Autonoom Gemianskap faan Aragoonien (üüb Spaans: Aragón [aɾaˈɣon] an Comunidad Autónoma de Aragón, üüb Aragoneesisk: Aragón [aɾaˈɣon] an Comunidat Autonoma d’Aragón , üüb Katalaanisk: Aragó [əɾəˈɣo] of [aɾaˈɣo] an Comunitat Autònoma d’Aragó) as en autonoom gemianskap uun a nuurduast faan Spanje. Uun a nuurd leit Frankrik, uun a nuurduast leit Kataloonien, uun a süüduast Valencia, uun a süüdwaast Kastiilien-La Mancha, uun a waast lei Kastiilien an León an La Rioja an uun a nuurdwaast leit Navarra. Det autonoom gemianskap hee 1.344.502 lidj (2011). At hoodsteed faan't gemianskap as Saragossa. Dön tjiin gratst steeden uun't gemianskap san: Aragoonien hee trii prowinsen (üüb Spaans: provincias), wat seeks-an-dörtig ferwaltingsiinhaiden (üüb Spaans: comarcas) hee. Spain: Autonomous Communities and Major Cities, citypopulation.de World Weather Information Service. Ufrepen de 16. Jüüle 2019 (englisch). Spain: Aragón, citypopulation.de Spain: Aragón, citypopulation.de Spain: Aragón, citypopulation.de


La Rioja [la'rjoxa] as en prowins an en autonoom gemianskap uun a nuurd faan Spanje. At hoodsteed as Logroño. At regiuun hee trii onerregiuunen, wat tretanj ferwaltingsiinhaiden (üüb Spaans: comarcas) hee:


Navarra, amtelk Foralgemianskap faan Navarra as en autonoom gemianskap an prowins uun a nuurd faan Spanje. Det hee 661.537 lidj (2021). At hoodsteed as Pamplona. Dön tjiin gratst steeden uun't gemianskap san: Spain: Navarra, citypopulation.de Spain: Navarra, citypopulation.de


Det Valenciaanisk Gemianskap (üüb Valenciaans: Comunitat Valenciana, üüb Spaans: Comunidad Valenciana) as en autonoom gemianskap uun a uast faan Spanje. Det hee 5.058.138 lidj (2021). At hoodsteed as Valencia. Spain: Comunitat Valenciana, citypopulation.de


Ekstremaduura, amtelk Autonoom Gemianskap faan Ekstremaduura as en autonoom gemianskap uun a süüdwaast faan Spanje. Uun a nuurd leit Kastiilien an León, uun a uast Kastiilien-La Mancha, uun a süüd Andaluusien an uun a waast Portugal. Det autonoom gemianskap hee 1.104.521 lidj (2011). At hoodsteed faan't gemianskap as Mérida. Dön tjiin gratst steeden uun Ekstremaduura san: Ekstremaduura hee tau prowinsen: Cáceres an Badajoz. Spain: Autonomous Communities and Major Cities, citypopulation.de Spain: Extremadura, citypopulation.de


Kastiilien-La Mancha, amtelk Autonoom Gemianskap faan Kastiilien-La Mancha (üüb Spaans: Castilla-La Mancha [kasˈtiʎa la ˈmantʃa] an Comunidad Autónoma de Castilla-La Mancha) as en autonoom gemianskap uun a maden faan Spanje. Det autonoom gemianskap hee 2.106.349 lidj (2011). At hoodsteed faan't gemianskap as Toledo. Dön tjiin gratst steeden uun't gemianskap san: Kastiilien-La Mancha hee fiiw prowinsen: Spain: Autonomous Communities and Major Cities, citypopulation.de Spain: Castilla-La Mancha, citypopulation.de Spain: Castilla-La Mancha, citypopulation.de


Kastiilien an León, amtelk Autonoom Gemianskap faan Kastiilien an León (üüb Spaans: Castilla y León [kasˈtiʎa i leˈon] an Comunidad Autónoma de Castilla y León) as en autonoom gemianskap uun a nuurd faan Spanje. Det autonoom gemianskap hee 2.540.251 lidj (2011). At hoodsteed faan't gemianskap as Valladolid. Dön tjiin gratst steeden uun't gemianskap san: Kastiilien an León hee 9 prowinsen: Spain: Autonomous Communities and Major Cities, citypopulation.de Spain: Castilla y León, citypopulation.de


Sevilla as en steed uun a süüdwaast faan Spanje. Det hee 698.042 lidj (2011). Det as at hoodsteed faan Andaluusien an det Sevilla Prowins. Spain: Autonomous Communities and Major Cities, citypopulation.de


Det Blagoewgrad Prowins (üüb Bulgaars: област Благоевград oblast Blagoevgrad of Благоевградска област Blagoevgradska oblast) as ian faan dön 28 prowinsen faan Bulgaarien. At prowins leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 323.552 lidj (2011). At hoodsteed faan't prowins as Blagoewgrad. At prowins hee fjauertanj gemeenden: Bulgaria, citypopulation.de Bulgaria: Administrative Division, citypopulation.de


Det Burgas Prowins (üüb Bulgaars: област Бургас oblast Burgas of Бургаска област Burgaska oblast) as ian faan dön 28 prowinsen faan Bulgaarien. At prowins leit uun a süüduast faan't lun. Det hee 415.817 lidj (2011). At hoodsteed faan't prowins as Burgas. At prowins hee tretanj gemeenden Bulgaria, citypopulation.de Bulgaria:Administrative Divsion, citypopulation.de


Det Chaskowo Prowins (üüb Bulgaars: област Хасково oblast Haskovo) as ian faan dön 28 prowinsen faan Bulgaarien. At prowins leit uun a süüd faan't lun. Det hee 246.238 lidj (2011). At hoodsteed faan't prowins as Chaskowo. At prowins hee elwen gemeenden. Bulgaria, citypopulation.de


Monteneegro Monteneegro (üüb Serbokroaatisk: Црна Гора of Crna Gora ['t͡sr̩naː 'ɡɔra], üüb Albaansk: Mali i Zi) as en lun uun a süüduast faan Euroopa. Uun a waast leit Kroaasien, uun a nuurdwaast Bosnien an Hersegowina, uun a nuurduast Serbien, uun a uast Kosowo, uun a süüduast Albaanien an uun a süüdwaast at Aadria. At lun hee 620.029 lidj (2011). At hoodsteed faan't lun as Podgorica. Monteneegro leit twesken 43° an 41° (faan a nuurd tu a süüd) an 18° an 20° (faan a waast tu a uast). At lun dialt grensen mä fjauer lunen. Det lungst grens (225 km) as mä Bosnien an Hersegowina an det kurtst (25 km) mä Kroaasien diald. At lun dialt uk en 124 km lung grens mä Serbien an en 172 km lung mä Albaanien. A eeg faan Monteneegro as 293.5 km lung. Dön tjiin gratst steeden uun't lun san: Monteneegro hee fiiwantwuntig gemeenden: Montenegro, citypopulation.de 2014 grünjlaanjen 2013 grünjlaanjen 2018 grünjlaanjen 2022 grünjlaanjen


Det Brest Prowins (üüb Witjrüs: Брэ́сцкая во́бласць Brésckaja vóbłasć [ˈbrɛstskaja ˈvɔblastsʲ]; üüb Rüs: Бре́стская о́бласть Bréstskaja óblast’ [ˈbrʲesːkəjə ˈobɫəsʲtʲ] of [ˈbrʲest͡skəjə ˈobɫəsʲtʲ]) as ian faan dön seeks prowinsen faan Witjruslun. At prowins leit uun a süüdwaast faan't lun. Uun a nuurd leit det Hrodna Prowins, uun a nuurduast det Minsk Prowins, uun a süüduast det Homelj Prowins, uun a süüd at Ukraine an uun a waast Poolen. Det hee 1.401.177 lidj (2009). At hoodsteed faan't prowins as Brest. De Belawescha Puschtscha Natschunaalpark leit uun a waast faan't prowins. Det Brest Prowins hee trii steeden (Baranawitschy, Brest an Pinsk) an 16 distrikten (üüb Witjrüs: раёны rajóny, üüb Rüs: райо́ны rajóny): 14. Oktuuber 2009 jaft at en folksteeling uun Witjruslun. Efter a resultooten hee det Brest Prowins 1.401.177 lidj: 980.851 diarfaan lewet uun steeden an 399.540 üüb't lun. Resultooten faan iarer folksteelingen: 1979 - 1.363.526 1989 - 1.458.360 1999 - 1.485.100 Witjrüsen uun't regiuun (2009) >95% 90—95% 85—90% <85% Rüsen uun't regiuun (2009) >10% 8–10% 5–8% 2–5% <2% Ukrainern uun't regiuun (2009) >6% 4–6% 2–4% 1–2% <1% Poolen uun't regiuun (2009) >5% 2–5% 1–2% 0.5–1% <0.5% At prowins wurd 1939 grünjlaanjen. Faan 1921 tu 1939 wiar at teritoorium faan't prowins faan daaling


Det Antwerpen Prowins (üüb Holuns: Provincie Antwerpen [ˈɑntʋɛrpə(n)], üüb Fraansöösk: Province d'Anvers [ɑ̃.vɛʁs] of [ɑ̃.vɛʁ]) as en prowins uun a nuurd faan Belgien. At prowins leit uun a nuurd faan't lun. Uun a nuurd leit a Neederlunen, uun a uast det Limborig Prowins, uun a süüd det Fleemisk-Brabant Prowins an uun a waast det Uastflandern Prowins. Det hee 1.875.524 lidj (2021). At hoodsteed faan’t prowins as Antwerpen. huuchst ponkt: Beerzelberg (55 m), wat uun't gemeend Putte stäänt. wichtigst struumer: Schelde, Rupel, Grote Nete, Kleine Nete. Ian steed uun't prowins, Baarle-Hertog, leit banen a Neederlunen. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: At prowins hee trii arrondissementen: Uun jodiar trii arrondissementen lei 69 gemeenden: Aartselaar Antwerpen Arendonk Baarle-Hertog Balen Beerse Berlaar Boechout Bonheiden Boom Bornem Borsbeek Brasschaat Brecht Dessel Duffel Edegem Essen Geel Grobbendonk Heist-op-den-Berg Hemiksem Herentals Herenthout Herselt Hoogstraten Hove Hulshout Kalmthout Kapellen Kasterlee Kontich Laakdal Lier Lille Lint Malle Mechelen Meerhout Merksplas Mol Mortsel Niel Nijlen Olen Oud-Turnhout Putte Puurs-Sint-Amands Ranst Ravels Retie Rijkevorsel Rumst Schelle Schilde Schoten Sint-Katelijne-Waver Stabroek Turnhout Vorselaar Vosselaar Westerlo Wijnegem Willebroek Wommelgem Wuustwezel Zandhoven Zoersel Zwijndrecht Dön miast lidj uun't prowins snaake Fleemisk. Belgium: Administrative Division, citypopulation.de Belgium: Antwerpen, citypopulation.de Commonskategorii: Antwerpen (Prowins) –


Det Fleemisk-Brabant Prowins (üüb Holuns: Provincie Vlaams-Brabant [ˌvlaːmzˈbraːbɑnt], üüb Fraansöösk: Province du Brabant flamand) as en prowins uun a maden faan Belgien. Uun a nuurd leit det Antwerpen Prowins, uun a uast det Limborig Prowins, uun a süüduast det Lüttich Prowins, uun a süüd det Waloonisk-Brabant Prowins, uun a süüdwaast det Hennegau Prowins, uun a waast det Uastflandern Prowins an banen't prowins leit at Regiuun Brüssel. Det hee 1.162.084 lidj (2021). At hoodsteed faan’t prowins as Lööwen. De huuchst ponkt uun't prowins (142 m) leit uun't gemeend Sint-Genesius-Rode. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: At prowins hee tau arrondissementen: Uun jodiar arrondissementen lei 65 gemeenden: Aarschot Affligem Asse Beersel Begijnendijk Bekkevoort Bertem Bever Bierbeek Boortmeerbeek Boutersem Diest Dilbeek Drogenbos Galmaarden Geetbets Glabbeek Gooik Grimbergen Haacht Halle Herent Herne Hoegaarden Hoeilaart Holsbeek Huldenberg Kampenhout Kapelle-op-den-Bos Keerbergen Kortenaken Kortenberg Kraainem Landen Lennik Lööwen Liedekerke Linkebeek Linter Londerzeel Lubbeek Machelen Meise Merchtem Opwijk Oud-Heverlee Overijse Pepingen Roosdaal Rotselaar Scherpenheuvel-Zichem Sint-Genesius-Rode Sint-Pieters-Leeuw Steenokkerzeel Ternat Tervuren Tielt-Winge Tienen Tremelo Vilvoorde Wemmel Wezembeek-Oppem Zaventem Zemst Zoutleeuw Dön miast lidj uun't prowins snaake Fleemisk. At prowins wurd 1995 grünjlaanjen. Tuföören wiar det at nuurddial faan det Brabant Prowins (föör 1830 Süüdbrabant). Belgium: Administrative Division, citypopulation.de Belgium:


Det Hennegau Prowins as en prowins uun a süüdwaast faan Belgien. Uun a süüd an waast leit Frankrik, uun a uast det Namur Prowins, uun a nuurduast lei dön Waloonisk-Brabant an Fleemisk-Brabant Prowinsen an uun a nuurdwaast dön Uastflandern an Waastflandern Prowinsen. At prowins hee 1.345.947 lidj (2021). At hoodsteed faan’t prowins as Bergen / Mons. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: At prowins hee sööwen arrondissementen: Uun jodiar sööwen arrondissementen lei 69 gemeenden: Aiseau-Presles Anderlues Antoing Ath Beaumont Belœil Bernissart Binche Boussu Braine-le-Comte Brugelette Brunehaut Celles Chapelle-lez-Herlaimont Charleroi Châtelet Chièvres Chimay Colfontaine Comines-Warneton Courcelles Dour Écaussinnes Ellezelles Enghien Erquelinnes Estaimpuis Estinnes Farciennes Fleurus Flobecq Fontaine-l’Évêque Frameries Frasnes-lez-Anvaing Froidchapelle Gerpinnes Ham-sur-Heure-Nalinnes Hensies Honnelles Jurbise La Louvière Le Rœulx Lens Les Bons Villers Lessines Leuze-en-Hainaut Lobbes Manage Merbes-le-Château Momignies Mons Mont-de-l’Enclus Montigny-le-Tilleul Morlanwelz Mouscron Pecq Péruwelz Pont-à-Celles Quaregnon Quévy Quiévrain Rumes Saint-Ghislain Seneffe Silly Sivry-Rance Soignies Thuin Tournai Dön miast lidj uun't prowins snaake Fraansöösk. Belgium: Administrative Division, citypopulation.de Belgium: Hainaut, citypopulation.de Commonskategorii: Hennegau – Saamlang faan bilen of filmer


De Diekirch Kantoon as een faan dön twaalew kantoonen faan Luksemborig. A kantoon leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 33.944 lidj (2021). At hoodsteed faan a kantoon as Ettelbrück. De Sauer Struum leept troch a kantoon an maaget dial faan't uastgrens. De Our Struum maaget uk dial faan't uastgrens. A kantoon hee tjiin gemeenden: Luxembourg: Administrative Division, citypopulation.de


De Echternach Kantoon as een faan dön twaalew kantoonen faan Luksemborig. A kantoon leit uun a uast faan't lun. Det hee 19.463 lidj (2021). At hoodsteed faan a kantoon as Echternach. De Sauer Struum maaget at uastgrens faan a kantoon. A kantoon hee sööwen gemeenden: Luxembourg: Administrative Division, citypopulation.de


Saragossa (üüb Spaans: Zaragoza [θaɾaˈɣoθa]) as en steed uun a nuurdwaast faan Spanje. Det hee 678.115 lidj (2011). Det as at hoodsteed faan det Autonoom Gemianskap Aragoonien an det Saragossa Prowins. Spain: Autonomous Communities and Major Cities, citypopulation.de


Oviedo (üüb Spaans: [oˈβjeðo] ütjspreegen) as en steed uun a nuurd faan Spanje. Det hee 225.005 lidj (2011). Det as at hoodsteed faan Astuurien. Spain: Autonomous Communities and Major Cities, citypopulation.de


Det Homelj Prowins (üüb Witjrüs: Го́мельская во́бласць Hómielskaja vóbłasć [ˈɣomʲelʲskajaˈvɔblastsʲ], üüb Rüs: Го́мельская о́бласть Gómel’skaja óblast’ [ˈɡomʲɪlʲskəjə ˈobɫəsʲtʲ]) as ian faan dön seeks prowinsen faan Witjruslun. At prowins leit uun a süüduast faan't lun. Uun a nuurd leit det Mahiljou Prowins, uun a uast Ruslun, uun a süüd at Ukraine, uun a waast det Brest Prowins an uun a nuurdwaast det Minsk Prowins. Det hee 1.440.718 lidj (2009). At hoodsteed faan't prowins as Homelj. Dön gratst struumer uun't prowins san de Dnjapro, Sosch, Bjaresina an Priypjatsj. Uun't prowins san föl seen: de gratst see as de Tscherwonoje. 42 % faan't prowins as mä walter bedobet. Det Homelj Prowins hee ian steed (Homelj) an 21 distrikten (üüb Witjrüs: раёны rajóny, üüb Rüs: райо́ны rajóny): Det letst folksteeling wiar uun't juar 2009. 1979 - 1.598.987 1989 - 1.673.472 1999 - 1.545.100 Witjrüsen uun't regiuun (2009) >95% 90–95% 85—90% <85% Rüsen uun't regiuun (2009) >10% 8–10% 5–8% 2–5% <2% Ukrainern uun't regiuun (2009) >3% 2–3% 1–2% <1% At prowins wurd 1938 grünjlaanjen. Uun de Naist Wäältkrich wurd at prowins faan det tjiisk armee besaatet. Det Polesien Prowins wurd 8. Janewoore 1954 ufskaafet an det wurd dial faan’t prowins. Belarus: Regions, citypopulation.de Belarus: Administrative


Det Hrodna Prowins (üüb Witjrüs: Гро́дзенская во́бласць Hródzienskaja vóbłasć [ˈɣrɔdzʲenskaja ˈvɔblastsʲ], üüb Rüs: Гро́дненская о́бласть Gródnenskaja óblast’ [ˈɡrodʲnʲɪnskəjə ˈobɫəsʲtʲ]) as ian faan dön seeks prowinsen faan Witjruslun. At prowins leit uun a waast faan't lun. Uun a nuurd lei Liitauen an det Witsebsk Prowins, uun a uast leit det Minsk Prowins, uun a süüd det Brest Prowins an uun a waast Poolen. Det hee 1.072.381 lidj (2009). At hoodsteed faan't prowins as Hrodna. Det Hrodna Prowins hee ian steed (Hrodna) an 17 distrikten (üüb Witjrüs: раёны rajóny, üüb Rüs: райо́ны rajóny): Det letst folksteeling wiar uun't juar 2009. 1979 - 1.131.591 1989 - 1.170.342 1999 - 1.185.200 Witjrüsen uun't regiuun (2009) >90% 80–90% 70–80% 60–70% 50–60% 40–50% <40% Poolen uun't regiuun (2009) >50% 30–50% 20–30% 10–20% 5–10% 2–5% <2% Rüsen uun't regiuun (2009) >10% 8–10% 5–8% <5% Föör 1939 wiar at teritoorium faan't prowins faan daaling dial faan Poolen. At miast diarfaan wiar dial faan det Białystok Wojwodskap, wat dial faan Witjruslun uun detdiar juar wurd. Det süüdwaast dial faan't prowins faan daaling wurd dial faan det Belastok Prowins, a maden wurd dial faan det Baranawitschy Prowins an det nuurduast dial wurd dial faan det Wiljejka Prowins. Uun de Naist


Det Mahiljou Prowins (üüb Witjrüs: Магілёўская во́бласць Mahilióŭskaja vóbłasć [maɣʲiˈlʲou̯skaja ˈvɔblastsʲ], üüb Rüs: Могилёвская о́бласть Mogilyóvskaya óblast’ [məɡʲɪˈlʲɵfskəjə ˈobɫəsʲtʲ]) as ian faan dön seeks prowinsen faan Witjruslun. At prowins leit uun a uast faan't lun. Uun a nuurd leit det Witsebsk Prowins, uun a uast Ruslun, uun a süüd det Homelj Prowins an uun a waast det Minsk Prowins. Det hee 1.099.374 lidj (2009). At hoodsteed faan't prowins as Mahiljou. Det Mahiljou Prowins hee tau steeden (Babrujsk an Mahiljou) an 21 distrikten (üüb Witjrüs: раёны rajóny, üüb Rüs: райо́ны rajóny): Det letst folksteeling wiar uun't juar 2009. 1979 - 1.249.309 1989 - 1.284.302 1999 - 1.213.500 Witjrüsen uun't regiuun (2009) >95% 90–95% 85—90% <85% Rüsen uun't regiuun (2009) >10% 8–10% 5–8% <5% At prowins wurd 1938 grünjlaanjen. Uun de Naist Wäältkrich wurd at prowins faan det tjiisk armee besaatet. Andrej Bahdanowitsch (1987-), witjrüs rulermaan, uun de Asipowitschy Distrikt bäären. Belarus: Regions, citypopulation.de Belarus: Administrative Division, citypopulation.de Belarus: Administrative Division, citypopulation.de Belarus: Regions, citypopulation.de


Det Minsk Prowins (üüb Witjrüs: Мі́нская во́бласць Mínskaja vóbłasć [ˈmʲinskaja ˈvobɫasʲtsʲ], üüb Rüs: Ми́нская о́бласть Mínskaja óblastʼ [ˈmʲinskəjə ˈobɫəsʲtʲ]) as ian faan dön seeks prowinsen faan Witjruslun. At prowins leit uun a maden faan't lun. Uun a nuurd det Witsebsk Prowins, uun a uast det Mahiljou Prowins, uun a süüduast det Homelj Prowins, uun a süüdwaast det Brest Prowins an uun a nuurdwaast det Hrodna Prowins. Det hee 1.562.000 lidj (2009). At hoodsteed faan't prowins as Minsk, uk wan at steed nian dial diarfaan as. At lunskap faan’t regiuun as hüügelig an bal en traad part diarfaan as mä walter besaatet. De Lysaja Berig (342m), uun de Minsk Distrikt, as de huuchst ponkt uun't prowins an de naisthuuchst ponkt uun Witjruslun. De Naratsch See, wat de gratst see uun Witjruslun as, as uun a nuurd faan't prowins. At jaft fjauer öler seen uun't regiuun: de Swir See, de Mjadel See, de Seljawa See an de Mjastro See. Det Minsk Prowins as det iansig regiuun faan Witjruslun, wat nian grens tu'n öler lun hee. Det Minsk Prowins hee ian steed (Schodsina) an 22 distrikten (üüb Witjrüs: раёны rajóny, üüb Rüs: райо́ны rajóny): Det letst folksteeling wiar uun't juar 2009. 1979 -


Det Witsebsk Prowins (üüb Witjrüs: Ві́цебская во́бласць Víciebskaja vóbłasć [ˈvʲitsʲɛpskaja ˈvɔblastsʲ], üüb Rüs: Ви́тебская о́бласть Vítebskaja óblast’ [ˈvʲitʲɪpskəjə ˈobləsʲtʲ]) as ian faan dön seeks prowinsen faan Witjruslun. At prowins leit uun a nuurduast faan't lun. Uun a nuurduast an uast leit Ruslun, uun a süüduast det Mahiljou Prowins, uun a süüdwaast det Minsk Prowins, uun a waast lei det Hrodna Prowins an Liitauen an uun a nuurdwaast leit Letlun. Det hee 1.230.821 lidj (2009). At hoodsteed faan't prowins as Witsebsk. De Düna Struum leept faan a uast tu a nuurdwaast troch't prowins. Det Witsebsk Prowins hee tau steeden (Nawapolatsk an Witsebsk) an 21 distrikten (üüb Witjrüs: раёны rajóny, üüb Rüs: райо́ны rajóny): Det letst folksteeling wiar uun't juar 2009. 1979 - 1.384.661 1989 - 1.413.421 1999 - 1.377.200 Witjrüsen uun't regiuun (2009) >90% 85—90% 80–85% <80% (64.59%) Rüsen uun't regiuun (2009) >15% (15.51%) 10–15% 8–10% 5–8% <5% Poolen uun't regiuun (2009) >5% (18.66%) 2–5% 1–2% 0.5–1% <0.5% At prowins wurd 1938 grünjlaanjen. Uun de Naist Wäältkrich wurd at prowins faan det tjiisk armee besaatet. Marc Chagall (1887–1985), konstmooler, uun de Ljosna Distrikt bäären. Frantsysk Skaryna (1486-1541), iarst witjrüs drüker, uun Polatsk bäären. Belarus: Regions, citypopulation.de Belarus: Administrative Division, citypopulation.de Belarus:


Brest (üüb Witjrüs: Брэст Brest [brɛst], üüb Rüs: Брест Brest [brʲest], üüb Jidisk: בריסק Brisk, üüb Poolsk: Brześć nad Bugiem, üüb Ukrainisk: Бере́стя Beréstja) as en steed uun a süüdwaast faan Witjruslun, bi a grens tu Poolen. Det as at hoodsteed faan det Brest Prowins. Det Cholm Puurt faan det Brest Feesting Hüsing uun Puschkin Struat Det Brest Feesting (19. juarhunert)


Homelj (üüb Witjrüs: Го́мель Hómiel’ [ˈɣomʲelʲ], üüb Rüs: Го́мель Gómel’ [ˈɡomʲɪlʲ]) as en steed uun a süüduast faan Witjruslun. Det as at hoodsteed faan det Homelj Prowins.


Hrodna (üüb Witjrüs: Гро́дна Hródna [ˈɣrɔdna], üüb Rüs: Гро́дно Gródno, üüb Poolsk: Grodno, üüb Liitauisk: Gardinas, üüb Tjiisk: Garten, üüb Jidisk: גראָדנע Grodne) as en steed uun a waast faan Witjruslun. Det as at hoodsteed faan det Hrodna Prowins. Det Ual Sloot (16. juarhunert) Det Nei Sloot (18. juarhunert)


Mahiljou (üüb Witjrüs: Магілёў Mahiljóŭ, üüb Rüs: Могилёв Mogiljóv, üüb Poolsk: Mohylew) as en steed uun a uast faan Witjruslun. Det as at hoodsteed faan det Mahiljou Prowins.


Witsebsk (üüb Witjrüs: Ві́цебск Viciebsk [ˈvʲitsʲepsk], üüb Rüs: Ви́тебск Vítebsk [ˈvʲitʲɪpsk], üüb Poolsk: Witebsk, üüb Liitauisk: Vitebskas, üüb Letisk: Vitebska, üüb Jidisk: וויטעבסק Vitebsk) as en steed uun a nuurduast faan Witjruslun, nai bi a grens tu Ruslun an Letlun. Det hee 347.928 lidj (2009) Det as at hoodsteed faan det Witsebsk Prowins. Belarus: Cities & Settlements, citypopulation.de


Di Witjrüsk Ruubel (witjrüsk беларускі рубель; ISO-4217-Code BYN) as det münt faan Witjruslun. Hi as di 1. Jüüle 2016 iinfeerd wurden uunsteed faan di ual Ruubel mä en wäärs faan 1 nei Ruubel (BYN) = 10.000 ual Ruubel (BYR). Commons: Witjrüsk Ruubel – Saamlang faan bilen of filmer Histoorisk jilskiiner faan Witjruslun (sjiisk) (ingelsk)


Wat menst dü? Witjrüsk Ruubel Rüsk Ruubel RU-BEL, det ufkörtang för't Oblast Belgorod uun Madelruslun


Pinsk as en steed uun a süüd faan Witjruslun, uun det Brest Prowins, bi a grens tu Ukraine. Det as at hoodsteed faan det Pinsk Distrikt.


De Bjarosa Distrikt (üüb Witjrüs: Бяро́заўскі раё́н Biarózaŭski rajón, üüb Rüs: Берёзовский райо́н Berjózovskij rajón) as en distrikt faan det Brest Prowins uun Witjruslun. A distrikt hee 66.988 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Bjarosa. Föör September 1939 wiar’t gebiit faan a distrikt faan daaling dial faan Poolen. A distrikt wurd 15. Janewoore 1940 grünjlaanjen. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Drahitschyn Distrikt (üüb Witjrüs: Драгі́чынскі раё́н Drahíčynski rajón, üüb Rüs: Дроги́чинский райо́н Drogíčinskij rajón) as en distrikt faan det Brest Prowins uun Witjruslun. A distrikt hee 42.948 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Drahitschyn. Föör September 1939 wiar’t gebiit faan a distrikt faan daaling dial faan Poolen. A distrikt wurd 15. Janewoore 1940 üüs dial faan det Pinsk Prowins grünjlaanjen. Det wurd 8. Janewoore 1954 dial faan det Brest Prowins. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Hantsawitschy Distrikt (üüb Witjrüs: Га́нцавіцкі раё́н Háncavicki rajón, üüb Rüs: Ганце́вичский райо́н Gancévičskij rajón) as en distrikt faan det Brest Prowins uun Witjruslun. A distrikt hee 31.170 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Hantsawitschy. A distrikt wurd 15. Janewoore 1940 grünjlaanjen. Ap tu 1954 wiar det dial faan det Pinsk Prowins. A distrikt wurd 8. Janewoore 1954 dial faan det Brest Prowins. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


Baranawitschy (üüb Witjrüs: Бара́навічы [baˈranavʲitʂɨ] Baránavičy, üüb Rüs: Бара́новичи Baránoviči, üüb Poolsk: Baranowicze, üüb Liitauisk: Baranovičiai, üüb Jidisk: באראנאוויטש Baranovitsh) as en steed uun a waast faan Witjruslun, uun det Brest Prowins. Det hee 168.240 lidj (2009). Belarus: Cities & Settlements, citypopulation.de


Poolen Poolen, amtelk Republiik Poolen (üüb Poolsk: Polska [ˈpɔlska] ( harke tu?/i) an Rzeczpospolita Polska [ʐɛʈ͡ʂpɔsˈpɔlita ˈpɔlska] ( harke tu?/i)) as en stoot uun a maden faan Euroopa. Uun a nuurd leit at Uastsia, uun a nuurduast lei det Kaliningrad Prowins faan Rüslun, Liitauen an Witjruslun, uun a süüduast leit at Ukraine, uun a süüd at Slowakei, uun a süüdwaast Tschechien an uun a waast Tjiisklun. Det hee 38.382.576 lidj (2019). At hoodsteed faan't lun as Warschau. Dön Karpaaten Berger stun uun't süüd faan't lun. Dön tjiin gratst steeden uun't lun san: Poolen heet seekstanj prowinsen (üüb Poolsk: Województwa): Poolen as sunt 2004 lasmoot foon jü Europäisch Unjoon. Poland: Administrative Division, citypopulation.de Poland: Major Cities, citypopulation.de


De Iwatsewitschy Distrikt (üüb Witjrüs: Івацэ́віцкі раё́н Ivacévicki rajón, üüb Rüs: Иваце́вичский райо́н Ivacévičskiij rajón) as en distrikt faan det Brest Prowins uun Witjruslun. A distrikt hee 59.906 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Iwatsewitschy. Föör September 1939 wiar’t gebiit faan a distrikt faan daaling dial faan Poolen. A distrikt wurd 15. Janewoore 1940 grünjlaanjen. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Iwanawa Distrikt (üüb Witjrüs: Іва́наўскі раё́н Ivánaŭski rajón, üüb Rüs: Ива́новский райо́н Ivánovskij rajón) as en distrikt faan det Brest Prowins uun Witjruslun. A distrikt hee 43.586 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Iwanawa. A distrikt wurd 15. Janewoore 1940 grünjlaanjen. Ap tu 1954 wiar det dial faan det Pinsk Prowins. A distrikt wurd 8. Janewoore 1954 dial faan det Brest Prowins. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Kamenets Distrikt (üüb Witjrüs: Камяне́цкі раё́н Kamianiécki rajón, üüb Rüs: Камене́цкий райо́н Kamjanéckij rajón) as en distrikt faan det Brest Prowins uun Witjruslun. A distrikt hee 39.143 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Kamenets. Föör September 1939 wiar’t gebiit faan a distrikt faan daaling dial faan Poolen. A distrikt wurd 15. Janewoore 1940 grünjlaanjen. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Kobryn Distrikt (üüb Witjrüs: Ко́брынскі раё́н Kóbrynski rajón, üüb Rüs: Ко́бринский райо́н Kóbrynskij rajón) as en distrikt faan det Brest Prowins uun Witjruslun. A distrikt hee 88.037 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Kobryn. Föör September 1939 wiar’t gebiit faan a distrikt faan daaling dial faan Poolen. A distrikt wurd 15. Janewoore 1940 grünjlaanjen. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Ljachawitschy Distrikt (üüb Witjrüs: Ля́хавіцкі раё́н Láchavicki rajón, üüb Rüs: Ля́ховичский райо́н Ljáchovičskij rajón) as en distrikt faan det Brest Prowins uun Witjruslun. A distrikt hee 30.498 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Ljachawitschy. Föör September 1939 wiar’t gebiit faan a distrikt faan daaling dial faan Poolen. A distrikt wurd 15. Janewoore 1940 grünjlaanjen. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Luninets Distrikt (üüb Witjrüs: Луніне́цкі раё́н Łuniniécki rajón, üüb Rüs: Лунине́цкий райо́н Luninéckij rajón) as en distrikt faan det Brest Prowins uun Witjruslun. A distrikt hee 73.200 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Luninets. Föör September 1939 wiar’t gebiit faan a distrikt faan daaling dial faan Poolen. A distrikt wurd 15. Janewoore 1940 üüs dial faan det Pinsk Prowins grünjlaanjen. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Malaryta Distrikt (üüb Witjrüs: Малары́цкі раё́н Małarýcki rajón, üüb Rüs: Малори́тский райо́н Malorítskij rajón) as en distrikt faan det Brest Prowins uun Witjruslun. A distrikt hee 25.780 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Malaryta. Föör September 1939 wiar’t gebiit faan a distrikt faan daaling dial faan Poolen. A distrikt wurd 15. Janewoore 1940 grünjlaanjen. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Pruschany Distrikt (üüb Witjrüs: Пружа́нскі раё́н Pružánski rajón, üüb Rüs: Пружа́нский райо́н Pružánskij rajón) as en distrikt faan det Brest Prowins uun Witjruslun. A distrikt hee 52.511 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Pruschany. Föör September 1939 wiar’t gebiit faan a distrikt faan daaling dial faan Poolen. A distrikt wurd 15. Janewoore 1940 grünjlaanjen. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Stolin Distrikt (üüb Witjrüs: Сто́лінскі раё́н Stólinski rajón, üüb Rüs: Сто́линский райо́н Stólinskij rajón) as en distrikt faan det Brest Prowins uun Witjruslun. A distrikt hee 80.695 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Stolin. Föör September 1939 wiar’t gebiit faan a distrikt faan daaling dial faan Poolen. A distrikt wurd 15. Janewoore 1940 üüs dial faan det Pinsk Prowins grünjlaanjen. 8. Janewoore 1954 wurd det dial faan det Brest Prowins. 19. Janewoore 1961 wurd de Dawyd-Haradok Distrikt dial faan a distrikt. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Schabinka Distrikt (üüb Witjrüs: Жáбінкаўскі раё́н Žábinkaŭski rajón, üüb Rüs: Жа́бинковский райо́н Žábinkovskij rajón) as en distrikt faan det Brest Prowins uun Witjruslun. A distrikt hee 25.031 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Schabinka. Föör September 1939 wiar’t gebiit faan a distrikt faan daaling dial faan Poolen. A distrikt wurd 15. Janewoore 1940 grünjlaanjen. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de