Ettlingen as en stääd uun det sjiisk bundeslun Baden-Württemberg. Det stääd hää 39.373 iinwenern (2019). Épernay, Frankrik, sant 1953 Middelkerke, Belgien, sant 1971 Clevedon, Ferianagt Könangrik, sant 1980 Löbau, Sachsen, sant 1990 Gattschina, Ruslun, sant 1992 Menfi, Italien (Siziilien), sant 2007 An do haa uk noch enkelt stääddialen sasterstääden: Bruchhausen mä Fère-Champenoise sant 1962 Oberweier mä Étoges sant 1973 an mä Ferebrianges/Beaunay sant 1994 Schluttenbach mä Soudron sant 1961 Ettlingen Riadhüs faan Ettlingen Riadhüs faan Ettlingen Commonskategorii: Ettlingen – Saamlang faan bilen of filmer Iinwenertaalen faan a gemeenen uun Baden-Württemberg 2020 (Halep üüb sjiisk) Germany: Baden-Württemberg, citypopulation.de


A Fresken san en fulk, diar bi at Nuurdsiaküst faan Sjiisklun an a Neederlunen lewet. Uun bias lunen san's üs en manertaal gudkäänd. En germaans fulk (latiinsk Frisii of greks Φρείσιοι) as al sant ualang tidjen bekäänd. Auer a Fresken skraft tu't iarst tooch Pytheas faan Massalia, di am 325 f.Kr. det regiuun faan't Sjiisk Bocht beraiset hää. Hi skraft uk faan Abalus (Halaglun). Tacitus skraft uun sin buk Germania auer a Frisii üs en germaansen stam, diar hi tuup mä a Saksen an Chauken Ingaevones näämt. Jo skel uun't nuurden faan't röömsk prowins Germania inferior lewet haa. Faan't 4. bit 8. juarhunert wiar det tidj faan't Fresk Rik, at wiar uk det tidj faan't grat fulkenwaanrang. Ferlicht san Fresken tuup mä Saksen tu Britannien taanj. Det spriakwiis faan Kent skal nai mä't Waastfresk wees. Uun't 7. juarhunert maaget a Fresken jo bi't süüdelk Nuurdsiaküst briad; faan a Chauken hiart am sant di tidj niks muar. An uun't süüdwaasten haa's det hanelsstääd Dorestad grünjlaanj. Uun a naist juarhunerten wiar's baas auer a Nuurdsia-hanel. Det ging iarst föörbi, üs a Hanse apkaam. Man a Saksen an a Franken naam a Fresken böös uun a knip. Iarst üs di Frankenkönang Karl di


Grat London as ian faan njüügen ferwaltangsregiuunen uun Ingelun. Diaruun woort noch tesken Baner London an Bütjer London onerskääst. Baner London as faan det Groofskap faan London apwoksen. Grat London woort tu 33 borger iindiald. An arke borag hää weder flook stääddialen an distrikten (wards): (Grater bil) Iinwenertaalen efter UK Census, 2001: City of London (7.185) City of Westminster (181.286) Kensington and Chelsea (158.919) Hammersmith and Fulham (165.242) Wandsworth (260.380) Lambeth (266.169) Southwark (244.866) Tower Hamlets (196.106) Hackney (202.824) Islington (175.797) Camden (198.020) Brent (263.464) Ealing (300.948) Hounslow (212.341) Richmond upon Thames (172.335) Kingston upon Thames (147.273) Merton (187.908) Sutton (179.768) Croydon (330.587) Bromley (295.532) Lewisham (248.922) Greenwich (214.403) Bexley (218.307) Havering (224.248) Barking and Dagenham (163.944) Redbridge (238.635) Newham (243.891) Waltham Forest (218.341) Haringey (216.507) Enfield (273.559) Barnet (314.564) Harrow (206.814) Hillingdon (243.006) Iinwenern faan Ingelun an Wales di 30. Jüüne 2012 (ZIP, 832 kB) Commonskategorii: Grat London – Saamlang faan bilen of filmer


Süüd Uast Ingelun as ian faan njüügen ferwaltangsregiuunen faan Ingelun. Hat leit uun a waast an uun a süüd faan London. Dön tjiin gratst stääden uun't regiuun san: Iinwenern faan Ingelun an Wales di 30. Jüüne 2012 (ZIP, 832 kB) United Kingdom: South East England, citypopulation.de


Kent as en groofskap uun Süüd Uast Ingelun. Trinjam lei East Sussex, Surrey an Grat London an üüb a ööder ääg faan a Thems det groofskap Essex. Di Eurotunnel ferbanjt Kent mä Frankrik. Uun ualang tidjen wiar diar amanbi det Könangrik Kent. Tu Kent hiar twaalew Districts an ian unitary authority: Dartford Gravesham Sevenoaks Tonbridge and Malling Tunbridge Wells Maidstone Swale Ashford Shepway City of Canterbury Dover Thanet Medway (Unitary) Iinwenern faan Ingelun an Wales di 30. Jüüne 2012 (ZIP; 832 kB)


Bad Rappenau as en stää önj dåt tjüsch bundeslönj Baden-Würtembärj. Jü stää heet 21.557 inboogere (2019). Germany: Baden-Württemberg, citypopulation.de


Gratbritanien as en eilun uun Nuurdwaasteuroopa. Flooksis ment'am mä didiar ütjdruk oober at Ferianagt Könangrik. Di nööm Gratbritanien woort flooksis ferkiard brükt. Det tiaknang skal ferklaare: Ruad nöömer san geograafisk ütjdrüker: Britisk Eilunen Irlun Gratbritanien Eilun Man Kanooleilunen Guernsey, Jersey Blä nöömer san poliitisk ütjdrüker: Ferianagt Könangrik Republiik Irlun Nuurdirlun Ingelun Skotlun Wales Commonskategorii: Gratbritanien – Saamlang faan bilen of filmer


Wat menst dü? Sweitser Franken Franken (fulk) Franken (regiuun) Frankenrik


Hat jeft 19,188 Bidrachen ön di Nordfriisk Wikipedia. Hat jeft 46 Kategoriien ön di Nordfriisk Wikipedia. Hü skal Dan nei artiikel het? Üđer Wikimedia Projekte


Wales (waliisk Cymru (harke tu)?/i) as en lun uun Nuurdwaasteuroopa üüb det eilun Gratbritannien an en dial faan't Ferianagt Könangrik. Di nööm Cymru ment so föl üs loonslidj. Wales as tu 22 principal areas iindiald, det san sowat üs lunkreiser. Uun Ingelun het jo unitary authorities. Iinwenern faan Ingelun an Wales di 30. Jüüne 2012 (ZIP; 832 kB) Bernhard Maier: Das Sagenbuch der walisischen Kelten. Die vier Zweige des Mabinogi. Dtv München, April 1999, ISBN 3-423-12628-0, S. 134, Anm. 44,19. Commonskategorii: Wales – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Wales (sjiisk) Gemeenen uun Wales (waliisk) 52.349601944444-3.6378480555556Koordinaaten: 52° N, 4° W


Wat menst dü? Morsetiaken Samuel F. B. Morse


At list faan ISO 3166-2-Codes för Republik Irland wiset di code för 4 Provinzen und 26 Grafschaften (counties). A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Republik Irland IE), di ööder as di code för die ehemalige Provinz und die Grafschaft. Dieser Code besteht bei Irland entweder aus einem oder aus zwei Buchstaben. Für die Codes von Nordirland siehe ISO 3166-2:GB. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk) NUTS:IE (EU-Statistikregionen) ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden.


Republiik Irlun Det Republiik Irlun (Iirsk: Éire, [ˈeːrʲə] (harke tu)?/i, ingelsk Ireland) as en lun uun Nuurdwaasteuroopa an leit üüb det eilun Irlun. Uun't nuurden leit Nuurdirlun, an det hiart tu't Ferianagt Könangrik. Uun't uasten leit at Iirsk Sia, uun't süüden an waasten di Atlantik. Commonskategorii: Irlun – Saamlang faan bilen of filmer Wikimedia Atlas: Irlun – Geograafisk an histoorisk koorden Wikisource: Irlun (sjiisk) Wikivoyage Raisfeerer: Irlun (sjiisk) Bütjluns Amt auer Irlun World Economic Outlook Database, April 2012 faan a IWF Human Development Report Office: Ireland – Country Profile: Human Development Indicators, ufrepen di 26. Oktuuber 2014 53.133333333333-8.1166666666667Koordinaaten: 53° N, 8° W


Wat menst dü? Vitte (saarep) üüb Hiddensee Vitte (skap), det ual Amrum II


De facto as en latiinsken ütjdruk för würelk of wen. Hi woort brükt, wan am sai wal, dat at wat jaft, wat eegentelk so ei föörsen as. Flook lunen haa en "de facto"-amtsspriak, uk wan det nochhuaren so fäästlaanj as. Diar jin stäänt di ütjdruk de jure, det mest so föl üs amtelk.


Nuurdirlun Nuurdirlun (ingelsk Northern Ireland, iirsk Tuaisceart Éireann) as en lun uun Nuurdwaasteuroopa üüb't eilun Irlun an en dial faan't Ferianagt Könangrik. Di gratst sia uun Nuurdirlun an uk üüb a Britisk Eilunen as a Lough Neagh. Faan 1973 bit 2015 wiar uun Nuurdirlun 26 distrikten, det san jüst so üs uun Wales of Skotlun unitary authorities. Enkelten haa noch en bedüüdang üs Borough of City. Sant 2015 san't man muar 11 distrikten. Mid-Year Population 2012. Archiwiaret faan det originool di 4. Maarts 2016. Ufrepen di 1. April 2015. Northern Ireland Population Estimates 2012 (XLS-Datei). Archiwiaret faan det originool di 10. Oktuuber 2013. Ufrepen di 1. April 2015. Commonskategorii: Nuurdirlun – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Nuurdirlun (sjiisk) 54.583333333333-6.9333333333333Koordinaaten: 54° 35′ N, 6° 56′ W


A Kanooleilunen (ingelsk Channel Islands, fransöösk Îles Anglo-Normandes) san en skööl faan eilunen uun a Ingelsk Kanool. Diar lewe amanbi 164.000 minsken. Jo san en crown dependency an hiar sodenang direkt tu't ingelsk krüün, oober ei tu't Ferianagt Könangrik an uk ei tu't Europeesk Union. Skööl faan klafs mä Jethou Tidjeneilun Jersey Population Estimate 2012. Archiwiaret faan det originool di 23. Maarts 2015. Ufrepen di 1. April 2015. Guernsey Annual Population Bulletin 2013 Alderney Census 2012. Archiwiaret faan det originool di 8. September 2013. Ufrepen di 1. April 2015.


Britisk Eilunen as en nööm för aal a eilunen, diar tu't Ferianagt Könangrik an tu't Republiik Irlun hiar. Gratbritannien Irlun (eilun) Hebriiden Shetlands Orkneys Eilun Man Scillys Anglesey Eilun Wight A Kanooleilunen Jersey an Guernsey hiar eegentelk muar tu a europeesk kontinent, wurd oober ütj poliitisk grünjer likes mätääld. Uun Irlun brükt am didiar nööm ei, auer (det republiik) Irlun ei "britisk" as. Uun't gehial san det mä Irlun, oober saner a Kanooleilunen 6000 grater an letjer eilunen mä en grate faan tuup 315.134 km². 54-4Koordinaaten: 54° 0′ 0″ N, 4° 0′ 0″ W


Det eilun Irlun as sowat 450 km lung an 260 km briad an leit uun a Atlantik. Hat as mä 84.421 km² det traadgratst eilun faan Euroopa an üüb a hialer eerd stäänt hat uun twuntagst steed. Üüb det eilun lei det Republiik Irlun an uun't nuurduasten Nuurdirlun; det hiart tu't Ferianagt Könangrik. Di ingelsk nööm as Ireland, üüb iirsk het det eilun Éire (ual-iirsk Ériu). Di waliisisk nööm as Iwerddon. Di nööm Éire komt woorskiinelk faan't uur-keltisk wurd *Φīwerjon- uf an ment so föl üs „wäärdag lun“. Di latiinsk nööm wiar Hibernia of uk Ivernia, an üüb greks as Ierne faan Claudius Ptolemäus auerleewert. Det gongt üüb en grünfurem *Īwenjū turag. A Röömern näämd det lun uk Scotia, didiar nööm as do oober leeder üüb di nuurdelk dial faan Gratbritannien auergingen (Skotlun). Irlun woort uk det green eilun näämd. At eilun as iin uun sjauer histoorisk prowinsen indiald: Connacht (Cúige Chonnacht) Leinster (Cúige Laighean) Munster (Cúige Mumhan) Ulster (Cúige Uladh) Bernhard Maier: Das Sagenbuch der walisischen Kelten. Die vier Zweige des Mabinogi. dtv München, April 1999, ISBN 3-423-12628-0, S. 132, Anm. 37,17. Commonskategorii: Irlun – Saamlang faan bilen of filmer


En tidjeneilun as en eilun, diar bi liachweeder mä't fäästlun ferbünjen as, man bi huuchweeder nian ferbinjang hää. Mont Saint Michel Île de Noirmoutier A Halgen Lihou Omey Eilun Farao’s Eilun Taprobane Eilun Bryher Gugh Llanddwyn Island Lindisfarne Northey Island Oronsay St Michael's Mount St Mary's Lighthouse Bar Island High Island Long Point Island Cana Island Lighthouse Battery Point Light Peter Caton: No Boat Required. Exploring Tidal Islands. Matador, London 2011, ISBN 978-1-84876-701-0.


At Iirsk Sia (iirsk Muir Éireann, ingelsk Irish Sea) leit tesken a eilunen Irlun an Gratbritannien. Uun't süüden tesken Irlun an Wales woort at Iirsk Sia auer di St.-Georgs-Kanool mä a Atlantik ferbünjen, uun't nuurden tesken Irlun an Skotlun auer di Nuurdkanool. Hat as 46.000 km² grat an häält 2800 km³ weeder bi en madelt jipde faan 52 meetern. Auer tau bragen mä Wales ferbünjen as det gratst eilun Anglesey mä 714 km², det naistgrat as det Eilun Man mä 572 km². An do san diar noch en hialer rä letjer eilunen. uun't nuurden: Cairnryan (Council Area Dumfries and Galloway) ↔ Larne Stranraer ↔ Belfast swäärs troch: Isle of Man ↔ Belfast Heysham ↔ Isle of Man Heysham ↔ Warrenpoint (District Newry and Mourne) Liverpool ↔ Isle of Man, Belfast, Dublin Birkenhead ↔ Isle of Man, Belfast, Dublin Holyhead ↔ Dún Laoghaire, Dublin Pembroke, Fishguard ↔ Rosslare Harbour uun't süüden: Swansea, Fishguard ↔ Cork Roscoff (Département Finistère) ↔ Rosslare Harbour, Cork Commonskategorii: Iirsk Sia – Saamlang faan bilen of filmer IHO Marine Regions. Archiwiaret faan det originool di 15. Detsember 2014. Ufrepen di 3. April 2015.


Di Ingelsk Kanool (ingelsk English Channel; fransöösk La Manche, det ment: sliaw; bretoonsk Mor Breizh, det ment: Bretoonsk Sia; kornisk Mor Bretannek, det ment: Britanisk Sia ) ferbanjt a Atlantik uun't süüdwaasten mä't Nuurdsia uun't nuurduasten. Det smäälst steed as det Struat faan Dover. Di kanool woort arken dai faan 400 bit 500 skeb beraiset. Tesken Ingelun an a europeesk kontinent san trii damperlinjin: Dover - Calais Dover - Duinkerke (Dünkirchen) Portsmouth - Cherbourg Sant 1994 keert en iisenboon troch di tunel tesken Folkestone an Sangatte (Zandgate). Commonskategorii: Ingelsk Kanool – Saamlang faan bilen of filmer Kanooleilunen


Dover [ˈdəʊvə] as en ingelsk stääd mä en bedüüdenen huuwen bi't Struat faan Dover. Dover leit uun't groofskap Kent an diar sat uk det amt faan a distrikt Dover. Dover leit üüb a bütjenst süüduast ääg faan Ingelun an as man 34 km faan a europeesk kontinent uf. Kääntiaken faan det regiuun san a Witj Klafs faan Dover. Mä a reederein P&O, DFDS an MyFerryLink könst dü faan Dover auer a Ingelsk Kanool tu Calais raise, mä LD Lines tu Boulogne-sur-Mer an mä DFDS tu Duinkerke (Dünkirchen). Commonskategorii: Dover – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Dover (sjiisk)


Dover as en distrikt uun det groofskap Kent uun Ingelun. Det ferwaltang sat uun det stääd Dover. Ööder grater stääden uun didiar distrikt san Aylesham, Deal, Eythorne, Kingsdown, Sandwich, Temple Ewell, Walmer an Wingham. 51.1333333333331.3166666666667Koordinaaten: 51° 8′ 0″ N, 1° 19′ 0″ O


At Eilun Wight as en unitary authority an en eilun föör't süüdküst faan Gratbritannien swäärs uf faan det stääd Southampton. Hat as 35 km lung an 20 km briad. Üüb 381 km² wene 138.700 minsken (2012). Newport (Ferwaltangssteed) Cowes (Jachthuuwen) Ryde (Bat mä en lung brag) Yarmouth Sandown Shanklin Brading (Röömsk siidlang) Ventnor Commonskategorii: Eilun Wight – Saamlang faan bilen of filmer Iinwenern faan Ingelun an Wales di 30. Jüüne 2012 (ZIP; 832 kB) 50.673811-1.260148Koordinaaten: 50° 40′ N, 1° 16′ W


w:de:ZIP-Dateiformat Detdiar sidj skal di (iarst ans) widjer feer.


Michael Joseph Jackson (29. August 1958 uun Gary, Indiana; † 25. Jüüne 2009 uun Los Angeles, Kalifornien) wiar en US-amerikoonsken konstler. Got to Be There (1972) Ben (1972) Music & Me (1973) Forever, Michael (1975) Off the Wall (1979) Thriller (1982) Bad (1987) Dangerous (1991) HIStory: Past, Present and Future, Book I (1995) Invincible (2001) Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Michael Jackson


Spoonsk, (fe.) Spaans of uk kastiilisk (aanj nööm español [espaˈɲol] of castellano [kasteˈʎano]) as en romaansk spriak an hiart tu a indogermaans spriaken. Hat woort fööraal uun Spoonien, uun Madel- an Süüdameerikoo snaaket. Tuup mä Aragoneesk, Astuurisk, Galicisk an Portugiisk hiart spoonsk tu't Iberoromaansk. Wikibooks: Spoonsk (sjiisk) Wikiquote: Spoonsk spreegwurden (sjiisk) Wikisource: Spoonsk wurdenbuken (sjiisk) Commonskategorii: Spoonsk spriak – Saamlang faan bilen of filmer Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Spoonsk ütjspriak


A Arlau (däänsk: Arlå) as en 37 km lungen struum uun a kreis Nuurdfresklun an hää san müs uun a Nuurdsia. A Arlau hää sin hood naibi Salwit an lääpt efter süüduasten hentu a Nuurdsia. Hat dialt a Gooshiird iin uun en nuurdelken an süüdelken dial.


Nuurdasien as di nuurdelk dial faan di kontinent Aasien.


Uastaasien as di uastelk dial faan di kontinent Aasien.


Süüdaasien as di süüdelk dial faan di kontinent Aasien.


Süüduastaasien as di di süüduastelk dial fan di kontinent Aasien.


Madelaasien as en regiuun uun a maden faan di kontinent Aasien. 1 : Afghanistan woort ei faan arken mä tu Madelaasien tääld.


Wat menst dü? Manila (stääd), det hoodstääd faan a Philippinen Manila (plaant) Manila, riaper faan Abaca-triader Manilahenep, det as en nööm för Manila (plaant), man uk för Abaca.


34.53333333333369.166666666667Koordinaaten: 34° 32′ N, 69° 10′ O Kabul (Paschtu/Dari: کابل ) as det hoodstääd faan Afghanistaan. Diar lewe amanbi 3,3 miljuun minsken (2012/13). Kabul as det gratst stääd uun't lun. Commonskategorii: Kabul – Saamlang faan bilen of filmer Population of Kabul City by District and Sex 2012-13, Central Statistics Organization Afghanistan (PDF; 158 kB)


Di ütjdruk prosent komt faan't latiinsk an ment: 'faan hunert', di hunertst dial. Hi woort brükt, am gratin mäenööder tu fergliken. Di uundial woort mä det %-tiaken kääntiakent. Bi't reegnin mä prosent as 19 % = 19/100 üs bröök, of 19 % = 0,19 üs desimaalbröök. Ian prosent as di hunertst dial: 1 % = 1 100 = 0 , 01 {\displaystyle 1\,\%={\frac {1}{100}}=0{,}01} Hunert prosent san det hialer dial: 100 % = 100 100 = 1 {\displaystyle 100\,\%={\frac {100}{100}}=1} 75 prosent san trii sjuarden: 75 % = 75 100 = 3 4 = 0 , 75 {\displaystyle 75\,\%={\frac {75}{100}}={\frac {3}{4}}=0{,}75} 50 prosent san a heleft: 50 % = 50 100 = 1 2 = 0 , 5 {\displaystyle 50\,\%={\frac {50}{100}}={\frac {1}{2}}=0{,}5}


Promil komt faan't latiinsk an ment: 'faan düüsen', di düüsenst dial. Di ütjdruk woort brükt, am gratin mäenööder tu fergliken. 1 promil as soföl üs 0,001; det woort ufkört mä det promil-tiaken: 1 ‰ . 1 0 / 00 = 1 1 000 = 0,001 = 10 − 3 = 0 , 1 % {\displaystyle 1\,{}^{0\!}\!/\!_{00}={\frac {1}{1{\,}000}}=0{,}001=\ \ \ \ 10^{-3}=0{,}1\,\%} 2 0 / 00 = 2 1 000 = 0,002 = 2 ⋅ 10 − 3 = 0 , 2 % {\displaystyle 2\,{}^{0\!}\!/\!_{00}={\frac {2}{1{\,}000}}=0{,}002=2\cdot 10^{-3}=0{,}2\,\%}


Di ingelsk ütjdruk parts per billion (ppb, det ment „dialen per miljaard“) stäänt för det taal 10−9, det as di miljaardst dial. Hi woort brükt, am en konsentratjuun tu kääntiaknin, t.b. uun a medesiin of chemii. Auer en billion uun't ingelsk oober ei detsalew as üs en biljuun, woort didiar ütjdruk knaap noch brükt. 1 ppb = 10−3 ppm = 0,001 ppm 1 ppb = 10−9 = 0,000 000 001 Ppm


Pascal as en füsikaalisk ianhaid uun't SI-süsteem för druk. Hat as näämd efter Blaise Pascal. 1 Pa = 1 kg·m−1·s−2 = 1 N·m−2 Ian Pascal as diarmä en druk, huarbi en krääft faan ian Newton üüb en areal faan ään kwadrootmeeter leit. Di madelt loftdruk üüb siapeegel as 101.325 Pascal = 1.013,25 hPa = 101,325 kPa of 1,01325 bar. Auer'n süm san det: 1x105 Pa of 1 bar.


Friedrich Lorenz Erichsen (* 19. Jüüne 1841 uun Tinem, † 02. Mei 1914 uun Karlsbad, Tschechien) wiar en sölringen koptein. Hi foor flook juaren tu sia, an 1893 wurd'er direkter faan't Sylter Dampfschiffahrtsgesellschaft (DSG) mä en ferbinjang tesken Munkmēsk an Hoyer. Det hää bestenen, bit 1927 di Hindenburgdoom klaar wiar. Efter Friedrich Erichsen an Friedrich Wünschmann as det Friedrichstruat uun Waasterlun näämd wurden. Jo haa a stääd diar grünjstaken för skeenkt. Frank Deppe: »Sylter Straßennamen«. Norderstedt, 2006. ISBN 3-8334-4516-5. genealogy.net auer sin famile Sylter Rundschau faan a 22. Mei 2012 (auer nöömer üüb struatenskilten)


Hoker menst dü ? Friedrich Erichsen (1841-1914) faan Sal Friedrich Erichsen (1819-1891) faan Oomram, neknööm Fitje Iarken


Karlsbad, tschechisk Karlovy Vary ( ütjspriak?/i), as en bat uun't waasten faan Tschechien mä 50.172 iinmwenern (Jan. 2013). Karslbad als al loong en bat an diarföör widj bekäänd. Sjiisklun Baden-Baden an Sjiisklun Bernkastel-Kues uun Sjiisklun Ferianagt Stooten Carlsbad uun a USA Sweeden Varberg uun Sweeden Itaalien Cassino an Itaalien Viareggio uun Itaalien Jaapan Kusatsu uun Japan Commonskategorii: Karlsbad – Saamlang faan bilen of filmer Wikisource: Carlsbad uun't Topographia Bohemiae, Moraviae et Silesiae (sjiisk) Wikivoyage Raisfeerer: Karlsbad (sjiisk) http://www.uir.cz/obec/554961/Karlovy-Vary Český statistický úřad – Iinwenertaalen faan tschechisk gemeenen di 1. Janewoore 2014 (PDF; 504 KiB)


Vorlage:Infobox Ort in Dänemark/Wartung/Höhe fehlt Højer Sogn [ˈhɔi̯ʔəʀ] (sjiisk: Hoyer, mooring: Huuger) as en däänsk sarkspalsgemeen (däänsk: Sogn) uun Syddanmark. Hat leit bi a Nuurdsia an a sjiisk grens. Iar 1927 di Hindenburgdoom baud wurd, foor faan Hoyer tu Munkmēsk en damper faan a salrang DSG. Statistikbanken -> Befolkning og valg -> KM1: Befolkningen 1. januar, 1. april, 1. juli og 1. oktober efter sogn og folkekirkemedlemsskab (däänsk) Danmarks Statistik – Areal fordelt efter område og tid


Det Amt Oomram wiar en amt üüb det eilun Oomram uun a Kreis Nuurdfresklun. Diar hiard a trii öömrang gemeenen Noorsaarep, Neebel an Witjdün tu. Det amt wiar 20 km² grat an hed 2300 iinwenern. Det ferwaltang seed uun Neebel. 1889 as det Gemeen Oomram uun a Kreis Tondern tu't Amt Oomram wurden. Di 13. Oktuuber 1912 hää ham det Gemeen Witjdün ufliaset an di 25. Jüüle 1925 det Gemeen Noorsaarep. Di 23. Febrewoore 1926 as di rest faan't eilun tu't Gemeen Neebel wurden. 1948 san a trii öömrang gemeenen tu't Amt Oomram ferbünjen wurden, diar bit 1970 tu a Kreis Südtondern hiard hää. Leeder hiard det amt tu di nei Kreis Nuurdfresklun. Di 1. Janewoore 2007 as det Amt Oomram mä't Stääd Wik an a fering gemeenen tu't Amt Feer-Oomram tuupslööden wurden. Det ferwaltang sat nü uun A Wik an uun Neebel as noch en bütjensteed.


En berag as en loonskap, diar huuger üs det lun trinjam as. Hi as uk huuger üs en huug. Tesken berger as en dääl. Uun Nuurdsjiisklun täält uk al di Sandesberag mä en hööchde faan 54 meetern üs berag, uun ööder lunen wiar hi man en huug. Mä hün hööchde en berag begant, as ei so genau fäästlaanj, det hinget faan't regiuun uf. A huuchst ponkter uun Nuurdfresklun san di Sandesberag, di Ranselsberag an di Stolberag. Det Uwe-Dün üüb Sal as huuger üs a Stolberag, man woort likes ei üs berag uunsen. Wikiquote: Berag (sjiisk) Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Berag Literatuur auer det teemo Berag uun a kataloog faan't Sjiisk Natsionaalbibleteek


Wat menst dü? A Huug, det halag Huug (berag), en lunskapselement Grääfhuug ütj ualang tidjen


En huug as en steed uun a lunskap, diar huuger as üs det lun trinjam. Hi as letjer üs en berag. Uun Nuurdfresklun kään wi fööraal grääfhuuger: Denghoog üüb Sal Grääfhuug Ual Hööw üüb Oomram Eesenhuug, Klööwenhuug üüb Oomram .. Commonskategorii: Huuger – Saamlang faan bilen of filmer Düner Berag


En waag as en stüdag feranrang faan en füsikaalisk grate, diar ham leewen wederhaalet. At jaft mechaanisk waagen, jo brük en meedium, am hör energii widjertudun, t.b. weederwaagen. An do san diar waagen, diar uk uun a leesag rüm hör energii widjerdu kön, det san elektromagneetisk waagen of grawitatsioonswaagen. En waag dää energii widjer, oober nian materiol. Bi en weederwaag stupet ian weedermoleküül det naist uun, blaft oober leewen üüb't salew steed. Jüst so ferhäält ham det bi tuunwaagen of bi't laacht. Uun a natüür kem miast nian rian waagenfurmen föör, diar bluas faan ään ponkt ütjgung. Wan rindrööber inuun't weeder faal, do gongt faan arke rindrööb en waag ütj, an jodiar waagen auerloogre enööder. An det waagenbil as do en temelk trochenööder faan weeder, diar ap an deel sprangt. Commonskategorii: Waagen – Saamlang faan bilen of filmer


At breegtaal as en eegenskap faan arke materiol, diar waagen trochläät. Hat sait, am hüföl det waagenlengde an det faard faan a waagen letjer woort. Wan waagen tuiarst troch ian materiol luup an do troch en ööder, wurd a waagen bi di auergung "breegen". De breegtaal n {\displaystyle n} as en taal saner dimensioon an hää sodenang uk nian ianhaid. Bi laacht as n {\displaystyle n} det miat, am hüföl det laacht uun a leesag rüm gauer ( c 0 {\displaystyle c_{0}} ) as üs uun en meedium ( c M {\displaystyle c_{\mathrm {M} }} ): n = c 0 c M {\displaystyle n={\frac {c_{0}}{c_{\mathrm {M} }}}} Commonskategorii: Breegen – Saamlang faan bilen of filmer Faard faan't laacht


At Waagenlengde λ {\displaystyle \lambda } (greks: Lambda) as di wai tesken tau ponkter mä detsalew faas uun en waag. Tau ponkter haa det salew faas, wan jo likegrat (likehuuch) an det salew ütjrachtang haa. λ = c f {\displaystyle \lambda ={\frac {c}{f}}} Diarbi as c at faard an f at frekwens faan't waag. Det faard könst dü sodenang uk bereegne üs waagenlengde mool frekwens: c = λ ⋅ f {\displaystyle c=\lambda \cdot f} Lengde Perioodendüür Laacht Tuun


rpm (ingelsk revolutions per minute; „amdreiangen per minüüt“) as en ingelsk miat uun a mechaanik för't amdreiangstaal. Hat sait, hüföl amdreiangen t.b. en motoor uun ian minüüt maaget. Uun't schiisken het det miat 1/min (= 1 min−1) mä det bestemang: 1 rpm = 1 min = 1 60 s . {\displaystyle 1\,{\text{rpm}}={\frac {1}{\text{min}}}={\frac {1}{60\,{\text{s}}}}.} Efter't SI-süsteem skal det ianhaid 1/s brükt wurd, det woort oober knaap maaget. Det ianhaid Hertz (Hz) skal för amdreiangen ei brükt wurd. Det amdreiangstaal woort uun't schiisken flooksis mä U/min oder UpM ufkört, uk wan det eegentelk ei efter a norm as.


Di druk as en miat för di wederstant faan en materiol jinauer en ööder materiol. Hi woort meeden uun Pascal. Det formeltiaken as p {\displaystyle p} (faan ingelsk pressure). Di druk bereegent ham ütj det krääft F {\displaystyle F} an det areal A {\displaystyle A} : p = F A . {\displaystyle p={\frac {F}{A}}.} Mä F {\displaystyle F} as di dial faan det krääft mend, diar luadrocht üüb det areal A {\displaystyle A} stäänt. Wan en krääft sküüns üüb en areal trakt, do werket bluas en dial luadrocht diar jinuun. Didiar luadrocht dial het normoolkrääft. Det SI-ianhaid för druk as Pascal (Pa). Ian Pascal as di druk faan ian Newton per Kwadrootmeeter: 1 P a = 1 N m 2 = 1 k g m ⋅ s 2 {\displaystyle \mathrm {1\ Pa=1\ {\frac {N}{m^{2}}}=1\ {\frac {kg}{m\cdot s^{2}}}} \,} För huuger druk woort uk hal det ianhaid Bar brükt. 1 bar san 100 000 Pa = 1000 hPa of 100 kPa. En ööder ianhaid för druk as N/mm²: 1 N m m 2 = 1 M P a = 10 b a r {\displaystyle 1\ {\frac {\mathrm {N} }{\mathrm {mm} ^{2}}}=1\ \mathrm {MPa} =10\ \mathrm {bar} \,} Diar wurd uk flook


Wat menst dü? Pascal (ianhaid), det ianhaid för druk Pascal (spriak), det programiarspriak


En Onerbäänke as en eerdgeist üüb Oomram. Hi wenet uun en grääfhuug. Hi halept bi't hüswerk, oober wal ei sen wurd. Onerbäänkin wel leewen hör aanj jongen jin minskenjongen ferbütje. Oterbaanke Enerbanske Önereersken ? Unerjardsche Onerbäänkin üüb Oomram (amrum-news.de)


Fäästääg, (mo.) Fååstewål as en betj wat ünbestemeten ütjdruk. Miast as wel det nuurdfresk fäästlun mend. Di ütjdruk stäänt a Bütjenlunen (Uthlande) jinauer, det san a Nuurdfresk Eilunen an Halgen.


Finkewennen Detdiar sidj skal di (iarst ans) widjer feer. w:en:Heligoland trap w:es:Trampa de Heligoland w:sv:Helgolandsfälla w:fi:Helgolandrysä


Wat menst dü? Pinneberig (Kreis), di lunkreis Pinneberg (Stääd) uun Schleswig-Holstian Pinneberg (Berag) üüb Halaglun


Nuurdsiagermaans Detdiar sidj skal di (iarst ans) widjer feer. Wikisource: Tacitus: De origine et situ Germanorum (Latiinsk)


Det perioodendüür of kurt periood as en miat uun a füsiik. Hat sait ütj, uun hün tidj en föörgang, di ham stüdag wederhaalet, uflääpt. Det periodendüür as di kiarwäärs faan't frekwens. Wan en wäärs f ( t ) {\displaystyle f(t)} efter en was tidj T {\displaystyle T} leewen weder di salew as, do as T {\displaystyle T} det perioodendüür, an di wäärs könst dü beskriiw üs: f ( t ) = f ( t + T ) {\displaystyle f(t)=f(t+T)} för irgentään tidjponkt t an en konstanten tidjrüm T. Di kiarwäärs 1/T het frekwens (Formeltiaken: f of ν (ny)). f = 1 T . {\displaystyle f={\frac {1}{T}}\ .} Di wakselstruum uun Euroopa hää en frekwens faan 50 Hz. Diarmä as det perioodendüür: T 50 = 1 50 H z = 1 / 50 s = 20 m s . {\displaystyle T_{50}={\frac {1}{50\;\mathrm {Hz} }}=1/50\;\mathrm {s} =20\;\mathrm {ms} \ .}


Laacht as en kirew faan elektromagneetisk strualen, diar wi sä kön. Jo haa en waagenlengde faan 380 nm bit 780 nm. Diar san oober uk strualen mä kurter of linger waagenlengde. Uk jo haa en grat bedüüdang för a minsken, man wi kön jo ei sä. Iar mend'am, det laacht wiar so ünwis gau, an det faard c {\displaystyle c} wiar saner aanj. Daalang witj wi det beeder: c = 299 792 458 meeter sekund {\displaystyle c\,=\,299\,792\,458\ {\frac {\text{meeter}}{\text{sekund}}}\,} Am koon det laacht uk üs strualin faan photonen uunsä. Son photon hää en energii faan E = h ν {\displaystyle E=h\nu } Diarbi as ν {\displaystyle \nu } det frekwens faan't laacht an h {\displaystyle h} det Planck-taal mä h = 6,626 069 57 ( 29 ) ⋅ 10 − 34 Js {\displaystyle h=6{,}626\,069\,57(29)\cdot 10^{-34}\,{\text{Js}}} . Wan laacht üüb en materiol draapt, koon det diarbi: Speegle Strei Ferswinj Breeg Dobelt breeg Energii freisaat Ünlik klöören hinge faan ünlik waagenlengden uf: Commonskategorii: Laacht – Saamlang faan bilen of filmer Wikiquote: Laacht (sjiisk) Commonskategorii: Klöören – Saamlang faan bilen of filmer


Wat menst dü? Det eegenskap faan laacht Klöören (spalkoorden)


Elektromagneetisk strualen san waagen faan elektrisk an magneetisk fialen. Elektromagneetisk waagen kön kurt (lachts) of lung (rochts) wees: Commonskategorii: Elektromagneetisk strualen an waagen – Saamlang faan bilen of filmer Laacht Radar Mikrowaagen Raadiowaagen


En tuun as en gelüüt, diar dü üüb en was frekwens hiar könst. Ööder gelüüten san en böös trochenööder faan frekwensen. Tuuner kön faan stemen of musiikinstrumenten maaget wurd. Tuunhööchde; en huugen of liagen tuun woort üs frekwens bestemet of üs en sümbool (nuut) üüb en tuunlääder. Tuunmäächt; en tuun koon gratem of letjem wees. Sin määcht woort uun dB meeden. Tuundüür; woort üs tidj meeden of üs nuutenwäärs (hial, hualew, schuarden, aachtsten tuun) fäästlaanj. Tuunklöör; det hinget faan a boowertuuner uf, diar bi arke instrument weder ööders san. Commonskategorii: Tuuner – Saamlang faan bilen of filmer


Gelüüt as ales, wat wi mä a uaren hiar kön. Det kön tuuner wees, oober uk skramsin, skrapen an lonrin san gelüüt. Uun a füsiik as gelüüt en waag, diar uun en meedium auerdraanj woort. Gelüüt hää en faard uun a loft, an det san bi 20°C 343 m/s. Uun weeder as det aal wat gauer, diar san't 1484 m/s. Det waagenlengde λ {\displaystyle \lambda } woort bereegent mä frekwens f {\displaystyle f} an faard c {\displaystyle c} : λ = c f {\displaystyle \lambda ={\frac {c}{f}}} Infragelüüt oner 16 Hz koon di minsk noch ei hiar Gelüüt tesken 16 Hz an 20 kHz kön wi hiar Ultragelüüt auer 20 kHz bit 1,6 GHz kön wi ei muar hiar Wikiquote: Gelüüt (sjiisk)


At uar as en orgaan üüb eder ääg faan't hood. Wi brük üüs tau uaren, amdat wi gelüüten hiar kön. Jo san uk diarför diar, amdat wi uun't glikgewicht bliiw. Bit en gelüüt bi üs uun't hood uunkomt, as't en lungen wai: Det bütjenuar fangt det gelüüt iin an sait üs uk, huar't faan komt. Hat gongt bit tu't trumelskan. Det madeluar hää fiin knooken an auerdrait det gelüüt tu't trinj wönang. Uun't madeluar as uk en ferbinjang tu a nöös. Uun't banenuar sat det snek (lat. Cochlea). Hat ferwerket di iindruk an auerdrait ham tu üüs nerfen. Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid Commonskategorii: Uar – Saamlang faan bilen of filmer Wikiquote: Uar (sjiisk)


Wat menst dü? Tuun (gelüüt) Tuun (plaanten), en rä faan plaanten uun guard Tuun (mineraal), noch föl fiiner üs sun En slach faan en klöör


Wat menst dü? Nuurdstrun (hualeweilun), det weesen eilun uun Nuurdfresklun Nuurdstrun (gemeen), det gemeen üüb Nuurdstrun mä Letj Muur


Bel (tiaken B) as efter Alexander Graham Bell näämd wurden an en miat uun a füsiik för't tuunmäächt. Miast woort det ianhaid deesibel (dB) brükt. Mä Bel woort di logarithmus faan tau energii-gratin P 1 {\displaystyle P_{1}} an P 2 {\displaystyle P_{2}} bestemet: Q ( P ) = lg  P 1 P 2 B = 10 lg  P 1 P 2 d B . {\displaystyle Q_{(P)}=\lg {\frac {P_{1}}{P_{2}}}\,\mathrm {B} =10\,\lg {\frac {P_{1}}{P_{2}}}\,\mathrm {dB} .} Det ment: 20 dB as ei dobelt so gratem üs 10 dB, man tjiinsis so gratem! Tuun


Di tjiiner logarithmus as di logarithmus mä det grünjtaal 10. Hi woort so apskrewen: lg  x {\displaystyle \lg x} of log 10  x . {\displaystyle \log _{10}x\,.} Sin kiarfunktjuun as 10 x {\displaystyle 10^{x}} , det ment y = 10 x {\displaystyle y=10^{x}} as detsalew üs x = lg  y . {\displaystyle x=\lg y\,.} Hi het tjiiner logarithmus, auer dü uk logarithmen mä ööder grünjtaalen bereegne könst. Jo haa oober ei son grat bedüüdang. Iar skrääpreegnern apkaam, skul am a logarithmen faan logarithmentoofeln uflees. Diar wiar oober bluas a logarithmen faan a taalen 1 bit 10 uun. Wan dü nü di logarithmus faan 120 wed wulst, skulst dü efterluke: log 10  1 , 2 ≈ 0,079 18 {\displaystyle \log _{10}1{,}2\approx 0{,}07918} an do reegne: log 10  120 = log 10  ( 10 2 ⋅ 1 , 2 ) = 2 + log 10  1 , 2 ≈ 2,079 18 {\displaystyle \log _{10}120=\log _{10}(10^{2}\cdot 1{,}2)=2+\log _{10}1{,}2\approx 2{,}07918} . Dü wel wed, hüfölsis dü det taal 7 mä ham salew moolnem skel, amdat 16807 ütjkomt: 7 x = 16807 {\displaystyle 7^{x}=16807} Do reegenst dü x ⋅ lg  7 = lg  16807 {\displaystyle x\cdot


A Bütjenlunen san en ualen ütjdruk för det nuurdfresk lun waasten faan a geest-kaant. Uun't madelääler wiar a bütjenlunen iindiald tu hiirden: Böökinghiird Wiidinghiird Uasterlun-Feer (Uasterhiird) Waasterlun-Feer an Oomram (Waasterhiird) Sal Wirikshiird (üüb Ual-Nuurdstrun, onergingen) Beltringhiird (üüb Ual-Nuurdstrun, onergingen, 1987 nei iindiket) Pelweremhiird (daalang Pelwerem, dialwiis onergingen) Eedomshiird (daalang Nuurdstrun, gratendials onergingen) Lundenberghiird (üüb Ual-Nuurdstrun, gratendials onergingen) Eidersteed (di uastelk dial faan't hualeweilun Eidersteed) Everschop (di nuurdelk faan't hualeweilun Eidersteed) Utholm (di süüdwaastelk dial faan't hualeweilun Eidersteed) Uun a luup faan juarhunerten san grat dialen faan maasklun iindiket wurden. Jodiar kuuger san dialwiis mä't fäästlun ferbünjen, en öödern dial leit üs maaskeilun föör a küst. A geesteilunen lei widj faan a küst uf an san bluas dialwiis iindiket. A Halgen san ual maasklun, diar oober bluas mä en somerdik ufseekert san.


Waasterlun-Feer as di waastelk dial faan Feer. Bit 1864 wiar Waasterlun-Feer en hiird uun't könangrik Denemark. Diar hiard a saarpen Njiblem (dialwiis), Guatang, Boragsem, Wiisem an at sarkspal St. Laurentii mä Söderaanj tu. Tu det Waasterhiird hiard uk Oomram mä tu. Uasterlun-Feer mä't huuwenstääd Wik hiard tu't Tønder Amt uun't Hertoochdoom Schleswig. An uk daalang noch woort üüb Waasterlun-Feer föl muar fering snaaket üs uun't uasten. Üüb det koord faan 1652 könst dü sä, hü Feer apdiald wiar Üüb det Halgen-koord faan 1858 as Uasterlun-Feer gud tu käänen Ual koord faan amanbi 1864 Hiirdeniindialang uun't Hertoochdoom Schleswig bit 1864 (3i = Uasterlun-Feer) Koord faan't Waasterhiird 54.7197222222228.423611111111110Koordinaaten: 54° 43′ 11″ N, 8° 25′ 25″ O


En maaskeilun as en eilun mä maasklun. Auer maasklun flaak as, skal en maaskeilun diker jin sturemfluden haa. Uun Nuurdfresklun jaft at: Rian maaskeilunen mä diker Nuurdstrun (hualew-eilun) Pelwerem Halgen mä of saner somerdiker A Huug A Nääs an noch en hiale rä letjeren Geesteilunen mä iindiket kuuger Sal Feer Oomram Maasklun Geesteilun


En geesteilun as en stak huuger geestlun, diar uun a luup faan a tidjen faan weeder amspeeld wurden as. Jo kön daalang uk banluns lei. Faan weeder amspeeld eilunen uun Nuurdfresklun: Sal Oomram Feer (eegentelk bluas di süüdelk dial) Uun Schleswig-Holstian fanjst dü flook geesteilunen, diar daalang oober nian eilunen muar san: Naibel (Kurnkuuch) Oowentoft Stapelholm Münsterdorfer Geesteilun Wohlde Erfde Stelle-Wittenwurth Meldorf Geest Maaskeilun


Zazaki (aanj nööm uk Dımli) as en spriak uun di Nuurdwaast Iraansk twiig faan a Indogermaans spriaken. An hör standard wariant Zazakiyo Standard as ian faan a sääks amtsspriaken faan't Zazaki Institut. Wikipedia üüb Zazaki (Dımli)


Wat menst dü? Wai (füsiik), det füsikaalisk grate Wai (stich), en stich of en struat


Di wai as det distans tesken tau ponkter, diar dü tu fut uflääpst of mä en auto ufkeerst. Det as ei detsalew üs di lik wai of di kurtst wai. Di wai s {\displaystyle s} bereegent ham uun a füsiik efter det faard v {\displaystyle v} an di tidjferskeel Δ t {\displaystyle \Delta t} : s = v ⋅ Δ t {\displaystyle s=v\cdot \Delta t} Lengde


At Sjiisk Bocht as di süüduastelk dial faan't Nuurdsia an lingt faan Denemark auer Schiisklun bit tu a Neederlunen. Hat as bit 56 m jip. Föör a küst faan't Sjiisk Bocht lei en hialer rä eilunen: Waastfresk eilunen Uastfresk eilunen Nuurdfresk eilunen Däänsk waaseilunen Uun a maden leit Halaglun. Iin uun det bocht luup en hialer rä struumer: Eider Ialew Weeser Jaade Ems Troch at Sjiisk Bocht lääpt en auer a miaten wichtagen skapswai faan a Ingelsk Kanool hen tu Hamborag. Sodenang as üüb didiar wai föl skapsferkiar. A leetst juaren haa's begand, uun't Sjiisk Bocht winjparks tu bauen, a iarsten leewre nü uk al struum. w:de:Liste_der_geographischen_Namen_der_Deutschen_Bucht (huuchsjiisk) Amrumbank II


Amrumbank West Detdiar sidj skal di (iarst ans) widjer feer. Teesside Detdiar sidj skal di (iarst ans) widjer feer.


Wat menst dü? Eilun, det stak lun uun't weeder Eilun (skap)


Tilman Zülch (* 2. September 1939 uun Deutsch-Liebau, Tschechien, doomools Sudeetenlun, † 17. Maarts 2023 uun Göttingen) hää det Gesellschaft für bedrohte Völker (GfbV) grünjlaanj an as loong hör president weesen. Zülch hää tidjwiis uun't Carl-Hunnius-Internat uun A Wik lewet, an leeder sin abituur uun Louisenlund maaget. Faan 1961 bit 1967 hää hi fulkswiartskap an politiik uun Graz, Heidelberg an Hamborag studiaret. 1968 hää Tilman Zülch tuup mä Klaus Guerke det „Aktion: Biafra Hilfe“ jin di genozid faan Ibos uun Biafra (Nigeeria) üüb a bian steld. 1970 as ütj detdiar aksion det „Gesellschaft für bedrohte Völker“ wurden. Sant 1995 seed Zülch uun det komision faan a "Weimarer Menschenrechtspreis", an hi werket för det "Zentrum gegen Vertreibungen". Uun a somer wiar hi föl uun sin letj öömrang hüs uun Sössaarep. Biafra, Todesurteil für ein Volk?; tuup mä Klaus Guerke, Lettner Verlag Berlin 1968, mä en föörwurd faan Golo Mann Soll Biafra überleben?; tuup mä Klaus Guerke, Lettner Verlag Berlin, 1969, mä en föörwurd faan Golo Mann Von denen keiner spricht. Verfolgte Minderheiten, Rowohlt, Reinbek 1979 In Auschwitz vergast, bis heute verfolgt – zur Situation der Roma (Zigeuner) in Europa, Rowohlt, Reinbek 1979, mä en föörwurd faan Ernst Tugendhat Die „Zigeuner“, verkannt,


Nuurdwaastiraansk spriaken san en twiig faan a Iraansk spriaken. 24 spriaken, diarfaan 3 † (35 Mio. spreegern) Medisk Medisk † (ual-iraansk) Parthisk Parthisk † (madel-iraansk) Kaspisk Gilaki-Mazenderani Gilaki (2,6 Mio.) mä: Rashti, Galeshi, Lahijani, Langerudi, Matshiani ... Mazenderani (3 Mio.) mä: Sari, Baboli, Amoli, Tunekabuni, Shahi, Tshalusi, Velatrui, Shahmirzadi ... Gurgani † Semnani Semnani, Sangisari, Sorchei, Lasgerdi (tuup 50.000) Taleshi Taleshi (1 Mio.) mä: Masally, Lerik, Lenkoran, Astara; Vizne, Tularud, Asalem, Shandarman, Masal, Masule, Zide ... Iraansk-Azari Iraansk-Azari (Iraansk-Tati, Süüd-Tati) (220.000) uun't nuurdwaasten: Harzandi, Keringani uun't nuurduasten: Shali, Kajali, Hazzarudi, Taromi uun't süüden: Takestani, Tshali, Sagzabadi, Eshtehardi u. a. uun't süüdwaasten: Cho'ini u. a. uun't süüduasten: Rudbari, Alamuti u. a. Kurdisk-Madeliraansk of Kermanisk Kurdisk Kurmandji (Nuurdwaast-Kurdisk) (20 bit 30 Mio.) mä: Tori; Sanjari, Judikani; Urfi, Botani, Bayazidi, Hakkari, Jezire; Aqrah, Dahuk, Amadiyah, Zakhu, Surchi; Qochani, Erzurumi, Birjandi, Alburzi; Herki, Shikaki Madel-Kurdisk (Sorani, Kurdi) (5 bit 10 Mio.) mä: Arbili, Pishdari, Kirkuki, Khanaqini, Kushnawi, Mukri; Sulaimani, Bingirdi, Garrusi, Ardalani, Sanandaji, Warmawa, Garmiyani; Jafi; Judeo-Kurdisch Süüdkurdisk (4 Mio.) mä: Kolyai, Kermanshahi, Garrusi Sanjabi, Malekshahi, Bayray, Kalhori, Laki ... Madeliraansk Tafreshi mä: Vafsi, Ashtiani, Kahaki, Amorei; Alviri, Vidari ... Mahallati-Chunsari mä: Mahallati, Vonishuni, Chunsari Kashani-Natanzi mä: Judeo-Kashani, Arani; Qohrudi, Jowshaqani, Abyanei, Keshei, Farizandi,


Iraansk spriaken san en twiig faan a indoiraansk spriaken an hiar tu a indogermaans spriaken. Jo wurd faan amanbi 150 miljuun minsken snaaket, diartu kem 30 bit 50 miljuun minsken, diar leeder en iraansk spriak uunnem. Waastiraansk (Occidental): 33 spriaken ,diarfaan 5 † mä 115 Mio. spreegern Nuurdwaastiraansk mä Kurdisk, . . . Süüdwaastiraansk mä Farsi, Dari, . . . Uastiraansk (Oriental): 27 spriaken, diarfaan 11 † mä 35 Mio. spreegern Nuurduastiraansk mä Oseetisk, Jaghnoobisk Süüduastiraansk mä Paschtu, . . . Wikiquote: Iraansk spreegwurden (sjiisk)


Det Gesellschaft für bedrohte Völker (GfbV) as en internatsionaal NGO, an saat ham föör manertaalen üüb a hialer welt iin. Det kön religiöös, spriakelk of ethnisk manertaalen wees. Di ferian werket jin arke onernemen, det seekerhaid, leewent, rocht üüb eegendoom, religion, spriak an kultuur faan manertaalen tu onertraken. Diarför wurd buken an en tidjskraft ütjden, uun a politiik märeerd an flüchtlingen holpen. Di ferian as 1968 ans begand üs "Aktion: Biafra Hilfe" faan Tilman Zülch an Klaus Guerke, sant 1970 het hi GfbV an werket daalang uk uun Uastenrik, a Sweits, Süüdtirool / Itaalien, Bosnien-Hertsegowina an Irak. Uk uun London an Luksemborag san büroos, det hoodbüroo as uun Berlin. Commonskategorii: Gesellschaft für bedrohte Völker – Saamlang faan bilen of filmer


Det persisk spriak (زبان فارسی) as en spriak uun't süüdwaasten faan Aasien. Hat hiart tu a twiig faan a iraansk spriaken an sodenang tu't indogermaans. Hat as amtsspriak uun Iraan, Afghanistan an Tadschikistan. * Det wurd hää en ööder bedüüdang üs uun't huuchsjiisk. Iraan (Farsi) Amtelk Persisk: فارسی رسمی, Fārsī-ye rasmī. Skraftspriak: فارسی کتابی, Fārsī-ye ketābī. Spriakwiis faan Teheran: لهجۀ تهرانی, lahǧe-ye tehrānī. an do noch flook muar lokaal spriakwiisen. Afghanistan (Dari) Amtelk Spriakwiis: Dari, spriakwiis faan Kabul. an flook lokaal spriakwiisen, diar muar det Farsi like. Hazaragi, namt uf. Wikibooks: Persisk (sjiisk) Wikibooks: Persisk (Wikijunior) (sjiisk) Wikiquote: Persisk spreegwurden (sjiisk) Windfuhr, Gernot: The Iranian Languages, Routledge 2009, p. 418. H. Pilkington,"Islam in Post-Soviet Russia",Psychology Press, Nov 27, 2002. p. 27: "Among other indigenous peoples of Iranian origin were the Tats, the Talishes and the Kurds" T. M. Masti︠u︡gina, Lev Perepelkin, Vitaliĭ Vi͡a︡cheslavovich Naumkin, "An Ethnic History of Russia: Pre-Revolutionary Times to the Present",Greenwood Publishing Group, 1996 . p. 80:""The Iranian Peoples (Ossetians, Tajiks, Tats, Mountain Judaists)"


At Tundra as en loonskap trinjam a arktis, huar't so kuul as, dat diar knaap wat waaks koon. Diar jaft at man enkelt plaantenslacher, diar di kol ütjhual kön. Süüdermuar waaks al näädelbuumer, diar leit at taiga. Uun a tundra büüre man enkelt fulken, diar sant juarhunerten mä detdiar kliima amgung kön: En Inuit üüb Rendiart-jacht En Sami-saarep uun't sweedsk beragtundra (fjell) Karibuus luup troch en öölefial uun Alaska Nentsen-telt bi a Jenisej uun Sibiirien En fjord üüb Labrador Möösktundra üüb Franz-Josef-Lun Triituankuben bi't Baffin Bay Pinguinen üüb a Falkland-Eilunen Kliima Commonskategorii: Tundra – Saamlang faan bilen of filmer


Wan en krääft üüb en sküünsen trakt, do trakt bluas di luadrocht dial faan det krääft würelk diarjin; det as det normoolkrääft. En öödern dial faan det krääft trakt oober det sküünsen loongs tu a sidj wech, det as det tangentialkrääft. Det normoolkrääft F N {\displaystyle F_{\text{N}}} könst dü bereegne üs Kosinus faan α {\displaystyle \alpha } mool det gewichtskrääft F G {\displaystyle F_{\text{G}}} faan det mase m {\displaystyle m} . An det tangentialkrääft F T {\displaystyle F_{\text{T}}} as do Sinus faan α {\displaystyle \alpha } mool F G {\displaystyle F_{\text{G}}} . F N = cos  α ⋅ F G {\displaystyle F_{\text{N}}=\cos \alpha \cdot F_{\text{G}}} F T = sin  α ⋅ F G {\displaystyle F_{\text{T}}=\sin \alpha \cdot F_{\text{G}}} Commonskategorii: Normoolkrääft – Saamlang faan bilen of filmer


w:de:DrugBank Detdiar sidj skal di (iarst ans) widjer feer. (üüb huuchschiisk)


IUPAC stäänt för International Union of Pure and Applied Chemistry. Di ferian as 1919 iinracht wurden faan chemikern uun industrii an wedenskap. IUPAC leit a nöömer faan chemikaalien fääst an bestemet uk auer sümboolen an ööder definitjuunen. Hör bleed het Pure and Applied Chemistry. Wääbsteed faan't IUPAC (ingelsk) IUPAC nomenklatuur wääbsteed (ingelsk) IUPAC nomenklatuur faan orgaansk chemii (ingelsk) IUPAC Compendium of Chemical Terminology (Gold Book) (ingelsk) IUPAC Nomenclature of Inorganic Chemistry (Red Book) (ingelsk)


w:de:Institut für Arbeitsschutz der Deutschen Gesetzlichen Unfallversicherung Detdiar sidj skal di (iarst ans) widjer feer. (üüb huuchschiisk)


Wat menst dü? Institut für Arbeitsschutz der Deutschen Gesetzlichen Unfallversicherung Internationale Funkausstellung uun Berlin


Di sjineesk kalender woort daalang uun Sjiina uk "büürenkalender" näämd. Hi wiar di amtelk kalender, üs Sjiina noch en keiserrik wiar. Hi as en ferbinjang faan en muun- an en sankalender. Hi begant uun't juar 2697 f.Kr.. Det boon faan a eerd trinjam a san (= ekliptik) woort uun 12 kirwer (Zhōngqì) faan 30° iindiald, an arke Zhōngqì uun tau kirwer faan 15° (chūnfēn = 0° bit jīngzhé = 345°). Jodiar 24 juarstidjen haa en grat bedüüdang för a büürerei. Commonskategorii: Eerdtwiigen – Saamlang faan bilen of filmer Commonskategorii: Hemelsstamer – Saamlang faan bilen of filmer Commonskategorii: Juarstidjen – Saamlang faan bilen of filmer


Uun't juar 2698 f.Kr. begand di sjineesk kalender .


Uun't juar 2697 f.Kr. begand di sjineesk kalender .


Pytheas faan Massalia (greks Πυθέας Pythéas; * am 380 f.Kr.; † am 310 f.Kr.) wiar en greksen kuupmaan an hää üs siamaan di nuurdwaasten faan Euroopa beraiset. Sin buk Auer a oosean as ei auerleewert, diar woort oober faan öödern auer skrewen. Föl loonslidj küd tu sin tidjen ei liaw, wat hi ales belewet hed. Hi as di iarst, di auer det fulk faan a Fresken (Φρείσιοι) skraft. Auer Pytheas sin leewent as ei föl muar bekäänd, üs dat hi faan Massalia (lat. Massilia, daalang Marseille) stamt. Näämen witj, hüföl raisen hi onernimen hää. Wat hi apskrewen hää, mut so am't juar 320 f.Kr. skest haa. Literatüür faan of auer Pytheas faan Massalia uun a kataloog faan't Sjiisk Natsionaalbibleteek


* Pytheas faan Massalia


† Pytheas faan Massalia


Marseille [maʁˈsɛj] as det gratst fransöösk huuwenstääd an leit bi't Madlunsia. Marseille as mä 861.635 iinwenern (Stant 1. Janewoore 2015) efter Paris det öödergratst stääd uun Frankrik. Wan dü a föörstääden märeegenst, lewe diar 1,35 miljuun minsken. Commonskategorii: Marseille – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Marseille (sjiisk)


w:de:Code_INSEE Detdiar sidj skal di (iarst ans) widjer feer.


Publius Cornelius Tacitus (* am 58 efter Kr.; † am 120) wiar en bedüüdenen röömsken histooriker an senaator. Uun sin buk Germania skraft Tacitus auer a Fresken. Leeder hää Theodor Mommsen ham ütjfeerelk mä röömsk histoore an Tacitus sin skraften befaadet. Wikiquote: Tacitus (sjiisk) Wikisource: Tacitus (sjiisk) Wikisource: Tacitus (latiinsk) Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Tacitus Literatüür faan of auer Tacitus uun a kataloog faan't Sjiisk Natsionaalbibleteek


Tacitus * Röömsk histooriker an senaator († 120)


08. Febrewoore: Vettius Valens, greks astroloog († 175) Ünbekäänd Dootem Plutarch, greks skriiwer an filosoof (* 46) Tacitus, Röömsk histooriker an senaator (* am 58)


A Chauken (ütjspriak [çaʊkən], lat. Chauci, greks: οι Καύχοι) wiar en germaansen stam, diar üüb bias ääger faan a Weeser lewet haa. Uun't waasten wiar a chauci minores, uun't uasten a chauci maiores. A Chauken hiard efter Tacitus tu det skööl faan a Ingaevones. Jo wiar a uastelk naibern faan a Fresken. A Chauken san uun't 3. juarhunert uun di ferbant faan a Saksen apgingen. Wikisource: Tacitus: Über Ursprung und Leben der Germanen (sjiisk)


Weeser Vorlage:Infobox Fluss/NACHWEISE_aus A Weeser as en struum uun Nuurdsjiisklun. Hi begant uun Hann. Münden, huar Werra und Fulda tuupluup. Bi Breemerhuuwen as san müs iinuun a Nuurdsia. A Weeser leit hialandaal faan hood bit müs uun Sjiisklun. Huar Werra an Fulda uun Hannoverschmünden tuupluup Porta Westfalica uun Minden Onerweeser tesken Breemerhuuwen an Nordenham A Madellunkanool lääpt uun Minden auer a Weeser wech Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Weeser Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Breemen Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Breemerhuuwen Wikisource: Gesetz, betreffend die Erhebung einer Schiffahrtsabgabe auf der Unterweser (1886) (sjiisk) Wikivoyage Raisfeerer: Weedersport üüb a Weeser (sjiisk)


Dorestad wiar en bedüüden hanelsstääd uun't 7. bit 9. juarhunert. Hat lai naibi Utrecht an as faan't Fresk Rik grünjlaanj wurden. Am 700 haa a Franken det stääd auern snoobel nimen, an uk leederhen as't flooksis auerfäälen wurden. Sant 863 hää näämen muar faan detdiar stääd hiard. Dorestad wiar so wichtag, auer det stääd üüb wichtag hanelswaier lai. Di ään ging a Rhein huuch efter süüden, en öödern efter waasten tu Frankrik an Ingelun. An di traad ging troch a Nuurdsia tu Schleswig an Haithabu, an faan diar widjer auer a Uastsia tu't Baltikum an Birka uun Sweeden. Uun't juar 1841 fünjen staken faan Dorestad Fiibel faan Dorestad faan amanbi 775 bit 800 Jilstak, maaget faan Madelinus faan Dorestad Glees faan Dorestad. Jo wurd amdreid, wan's ütjdronken san. Commonskategorii: Dorestad – Saamlang faan bilen of filmer


Vorlage:Infobox Fluss/NACHWEISE_aus A Rhein as en struum uun Madeleuroopa. San hood leit uun Graubünden uun a Schweiz. San müs leit uun't Rhein-Maas-Delta uun a Neederlunen an lääpt sodenang ütj uun a Nuurdsia. Det iintoochregiuun faan a Rhein gongt auer njügen lunen, di gratst dial as oober uun Sjiisklun. A gratst struumer iin uun di Rhein san at Aare, a Neckar, a Main, at Mosel an at Maas. A Rhein as di gratst struum iin uun a Nuurdsia an ään faan a wichtagst weederstruaten üüb a hialer welt. Commonskategorii: Rhein – Saamlang faan bilen of filmer Wikiquote: Rhein (sjiisk) Wikisource: Rhein (sjiisk) Wikivoyage Raisfeerer: Rhein (sjiisk)


Wat menst dü ? Rhein, struum uun Waasteuroopa Rhin (Brandenburg), struum uun Nuurduastsjiisklun


Graubünden (rumantsch Grischun?/i [ɡʁiˈʒun], itajeensk Grigioni [ɡriˈdʒoːni], fransöösk Grisons) as ään faan 26 kantoonen uun a Schweiz. Diar woort sjiisk, rumantsch an italjeensk snaaket. Det hoodstääd as Chur. Commonskategorii: Graubünden – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Graubünden (sjiisk) Wikisource: Kantoon Graubünden (sjiisk) Wääblink-kataloog tu Kantoon Graubünden uun't Curlie Project (iar:DMOZ, üüb huuchsjiisk) Iinwenern, Standeskanzlei Graubünden 46.7279.607Koordinaaten: 46° 44′ N, 9° 36′ O; CH1903: 765737 / 177379


Rätoromaans (rumantsch) as en romaans spriak an woort uun a Sweits uun di kantoon Graubünden (Grischun) snaaket. Hat hiart tuup mä't Furlaans faan Friaul an't Ladiins uun Itaalien tu a Rätoromaans spriaken. Uun a 1970er an 1980er juaren as Rumantsch Grischun üs gemiansoom skraftspriak iinfeerd wurden. Di ferskeel tesken a spriakwiisen woort heer mä a iarst fees faan det faabel „Di raawen an di foos“ faan Jean de La Fontaine apwiset: (Sursilvan) Harke?/i L’uolp era puspei inagada fomentada. Cheu ha ella viu sin in pegn in tgaper che teneva in toc caschiel en siu bec. Quei gustass a mi, ha ella tertgau, ed ha clamau al tgaper: „Tgei bi che ti eis! Sche tiu cant ei aschi bials sco tia cumparsa, lu eis ti il pli bi utschi da tuts“. (Sutsilvan) La gualp eara puspe egn’eada fumantada. Qua â ella vieu sen egn pegn egn corv ca taneva egn toc caschiel ainten sieus pecel. Quegl gustass a mei, â ella tartgieu, ad â clamo agli corv: „Tge beal ca tei es! Scha tieus tgànt e aschi beal sco tia pareta, alura es tei igl ple beal utschi da tuts“. (Surmiran) La golp era puspe eneda famantada. Cò ò ella via


Noorweegen, amtelk at Köningrik Noorweegen (üüb Bokmål Noorsk: Norge an Kongeriket Norge; üüb Nynorsk Noorsk: Noreg an Kongeriket Noreg) as en lun uun a nuurd faan Euroopa. Det leit üüb a waastdial faan det Skandinaawisk Hualeweilun. Uun a nuurd an waast leit at Noorsk Sia, uun a uast lei Rüslun, Finlun an Sweeden an uun a süüd leit Skagerrak. At lun hee 5.367.580 lidj (2020). At hoodsteed faan't lun as Oslo. Dön tjiin gratst steeden uun't lun san: Sant de 1. Janewoore 2020 hee't lun elwen prowinsen (üüb Noorsk: fylker). At skööl faan eilunen Svalbard as apartig ferwaltet. 1397-1523: dial faan't Unioon faan Kalmar. 1523-1814: dial faan't Köningrik Denemark-Noorweegen. 1814-1905: dial faan't Union twesken Sweeden an Noorweegen. de 7. Jüüne 1905 wurd at lun suwereen. Noorweegen as sant 1949 lasmaat faan NATO. Uun't juar 2017 woon Noorweegen 123.9 miljarden kubikmeetern faan eerdgas. At lun as üüb det sööwenst steed faan lunen, wat eerdgas wan. Norway: Administrative Division, citypopulation.de Norway: Major Urban Settlements, citypopulation.de Norway: Administrative Division, citypopulation.de


At Siaslacht bi Tsushima (jaapaans 日本海海戦, Nihon-kai kaisen, fering „Siaslacht uun't Jaapaans Sia“; rüs Цусимское сражение) wiar faan 14. Mei tu a 15. Mei 1905 uun at Koreastruat twesken at jaapaans floot an en rüs floot.


Pingster (ualgreks πεντηκοστή ἡμέρα pentekostē hēméra ‚di föftagst dai‘) as en krastelk fest. Diar woort det ütjsjüüren faan a halag geist feiert. Hat as leewen di föftagst dai efter Puask, det ment di 49. dai efter Puasksöndai, an as sodenang uk leewen üüb en Söndai. Uun't Nei Testament woort ferteld, dat di halag geist auer Jiises sin mäfulgern kaam, üs jo tu det jüüdsk fest Schawuot (τὴν ἡμέραν τῆς πεντηκοστῆς ‚tu a föftagst dai‘) uun Jerusalem tuup kaam. Didiar dai woort üs gebursdai faan't Krastendoom uunsen. Det dootem faan a Pingstsöndai hinget faan a Puasksöndai uf. Jüst so üs a Juuden feire uk a Krasten Pingster sööwen weg efter Puask. Sodenang as di Pingstsöndai leewen tesken a 10. Mei an a 13. Jüüne. Dat Pingster so ääder of so leed san, kaam oober sant di Gregoriaans kalender iinfeerd wurden as, iarst sjauersis föör: Üüb a 10. Mei uun a juaren 1598, 1693, 1761 an 1818 (naist tooch: 2285). An üüb a 13. Jüüne uun a juaren 1666, 1734, 1886 an 1943 (naist tooch: 2038) Pingster spring aal a jong hingster. Volkert Faltings an Reinhard Jannen: Fering-Öömrang Spreegwurdleksikon, Hüsem 2012 Commonskategorii: Pingster – Saamlang faan bilen of filmer Wikiquote: Pingster (sjiisk)


Hanse (det ment: skööl) het det ferbinjang faan nuurdsjiisk kuuplidj faan't 12. bit 17. juarhunert. Jo ging det am seekerhaid üüb hör hanelswaier. A Hanse wiar uk en poliitisken ferbant an hed grat iinflööd üüb't kultuur. Üs a Hanse apkaam, ferlus a Fresken hör hanelsmäächt auer a Nuurdsia. Stääden, wat lasmaaten faan a Hanse wiar: Lübeck Hamborag Lüneburg Wismar Rostock Stralsund Demmin Greifswald Anklam Stettin Pasewalk Kolberg Rügenwalde Stolp Visby Stockholm Braunschweig Breemen Magdeburg Goslar Erfurt Stade Berliin Frankfurt an der Oder Danzig Elbing Thorn Krakau Breslau Königsberg Riga Reval Dorpat Köln Dortmund Deventer Kampen Groningen Münster Osnabrück Soest Stääden, wat hanelskontooren faan a Hanse hed, wiar: Commonskategorii: Hanse – Saamlang faan bilen of filmer Wikisource: Hanse (sjiisk) Literatuur tu a Hanse uun a kataloog faan't Sjiisk Natsionaalbibleteek


02. April: Karl di Grat, könang faan't Frankenrik (ferlicht * 748; † 814) unbekäänd dootem al-Wāqidī, araabsk histooriker († 823)


02. April: Karl di Grat, könang faan't Frankenrik (ferlicht * 747; † 814) unbekäänd dootem Abu l-Atahiya, araabsk dachter († 825 of 826) unbekäänd dootem Eadberht I., köning faan Kent (* föör 725)


13. April: Omurtag wurd khaan faan't Bulgaarenrik. 02. Jüüle: Wuzong, keiser faan Schiina († 846) ünbekäänd dootem Enchin, jaapaans buddhistisk mönk († 891) Han Yunzhong, schineesk generool († 874) Zhou Bao, schineesk generool († 888) 28. Janewoore: Karl di Grat, könang faan't Frankenrik (* 747 of 748) 13. April: Krum, khaan faan't Bulgaarenrik (* föör 796)


Karl di Grat (lat. Carolus Magnus, fransöösk Charlemagne; * 2. April 747 of 748; † 28. Janewoore 814 uun Aachen) wiar faan 768 bit 814 könang faan't Frankenrik. Di 25. Detsember 800 wurd hi di iarst keiser uun a waast faan Euroopa sant at Röömsk Rik onerging. Oner Karl di Grat wiar det Frankenrik baas auer Madel-Euroopa. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Karl di Grat Wikisource: Karl di Grat (sjiisk) Karl di Grat uun't Sjiisk Biografii Werken faan an auer Karl di Grat uun't Sjiisk Digitaal Bibleteek Literatüür faan of auer Karl di Grat uun a kataloog faan't Sjiisk Natsionaalbibleteek


Det BAM-Portaal wiar en gemiansoom portaal för Bibleteeken, Archiiwen an Museen. Hat hää ans begand üs en projekt faan't DFG. Bit 2015 as hat bedrewen wurden faan: Bibliotheksservice-Zentrum Baden-Württemberg (BSZ), Landesarchiv Baden-Württemberg, an Stiftung Preußischer Kulturbesitz. Uun Jüüne 2015 as beslööden wurden, det BAM-portaal sacht tu maagin. A dooten skel tu't Sjiisk Digitaal Bibleteek (DDB) auerdraanj wurd. www.bam-portal.de – Buken, archiifmateriool, museumsobjekten an noch föl muar faan sjiisk bibleteeken, archiiwen an museen.


Di fresk könang Aldgillis bäären (ferlicht)


Det Republiik Iraak (araabisk جمهورية العراق, DMG Ǧumhūriyya al-ʿIrāq, kurdisk كۆماری عێراق Komarî Êraq, syrisk-aramäisk ܟܘܬܢܘܬܐ ܥܝܪܩ, Kutnutho ĉiraq) as en stoot uun Fööraasien. Uun't nuurden leit det Autonoom Regiuun Kurdistaan mä en aanj parlament an en aanj amtsspriak: Kurdisk. Trinjam a Iraak lei Kuwait, Saudi-Araabien, Jordaanien, Syrien, a Türkei, di Iraan an di Persisk Golf. Uun a Iraak lei jo tau grat struumer Euphrat an Tigris, diar uun ualang tidjen det „taustruumlun“ Mesopotaamien ütjmaaget haa. Uun a Iraak san 18 guwernements (muhafazat, iantaal: muhafaza): Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Iraak Wikivoyage Raisfeerer: Iraak (sjiisk) http://www.iraqinationality.gov.iq/attach/iraqi_constitution.pdf World Economic Outlook Database, April 2012 faan a IWF Human Development Report Office: Iraq – Country Profile: Human Development Indicators, ufrepen di 24. Oktuuber 2014 32.87543.055555555556Koordinaaten: 33° N, 43° O


At list faan ISO 3166-2-Codes för Thailun wiset di code för 76 Prowinsen (Changwat) mä det hoodstääd Bangkok an mä det stääd Pattaya uun't prowins Chonburi. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Thailun TH), di ööder as di code för at prowins. Nian feranerang faan di code sant 1998. ISO 3166-2, Tabel mä luncodes ISO 3166-1, Tabel mä luncodes uun domain-nöömer Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk)


Thailun (thai: ประเทศไทย [pratʰêːt tʰaj]), amtelk Könangrik Thailun (ราชอาณาจักรไทย [râːt͡ɕʰáʔaːnaːt͡ɕàk tʰaj] harke tu?/i, uk: เมืองไทย [mɯːaŋ tʰaj] harke tu?/i), as en stoot uun Süüduastaasien. Trinjam lei Myanmar, Laos, Kambodscha, Malaysia, at Andamaansk Sia an di Golf faan Thailun. Det hoodstääd an gratst stääd uun't lun as Bangkok. Fulken an spriaken uun Thailun (1974, efter dooten faan't CIA). Thailun hää 76 prowinsen (Changwat) an diartu komt Bangkok. Thai spriak Commonskategorii: Thailun – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Thailun (sjiisk) Wikimedia Atlas: Thailun – Geograafisk an histoorisk koorden World Bank Statistik (ingelsk, ufrepen di 4. Detsember 2013) Human Development Report Office: Thailand – Country Profile: Human Development Indicators, ufrepen di 25. Oktuuber 2014


A Eesenhuug (woort uk Esenhugh skrewen) as en grääfhuug faan't bronsetidj of faan't jonger stiantidj uun Stianood üüb Oomram. Hi as di gratst grääfhuug üüb Oomram mä en hööchde faan 4,70 m an en trochmeeder faan 26,50 meetern. Noch uun a 1960er juaren wiar diar boowen üüb det biak faan Stianood. Naibi leit en grääffial faan't wikingertidj. Faan 88 letj huuger san diar noch 22 faan tu sen. Diar as rääf fünjen wurden, an det wiset üüb a wikingern hen. Efter waasten tu leit di Krümwaal. Claudia Banck: Dumont Sylt-Föhr-Amrum. Ostfildern 2010. Hanswilhelm Haefs: Ortsnamen und Ortsgeschichten in Schleswig-Holstein: zunebst dem reichhaltigen slawischen Ortsnamenmaterial und den dänischen Einflüssen auf Fehmarn und Lauenburg, Helgoland und Nordfriesland. Norderstedt 2004. 54.6402361111118.3743055555556Koordinaaten: 54° 38′ N, 8° 22′ O


At Föörtrap as en priil tesken Oomram an Sal. Hi lääpt efter süüdwaasten widjer tesken Oomram an Jongnaamen.. Efter nuurduasten tu woort det Föörtrap tu't Hörnem Jip. Hat as steedenwiis bit 42 m jip. Di Letj Ialtürn faan Noorsaarep suragt diarför, dat skeb ei üüb strun luup. Frank Spiegel: Volumina von Tidebecken im nordfriesischen Wattenmeer. Uun: Umweltbundesamt und Nationalparkverwaltungen Niedersächsisches Wattenmeer/Schleswig-Holsteinisches Wattenmeer (ütjden): Umweltatlas Wattenmeer. Bd. 1, Nordfriesisches und Dithmarsches Wattenmeer. Eugen Ulmer, Stuttgart 1998/1999, ISBN 3800134918. Küstenferanrang sant 1799. Archiwiaret faan det originool di 26. Detsember 2013. Ufrepen di 24. Mei 2015. Tidjenstruumer trinjam Sal. Archiwiaret faan det originool di 1. Febrewoore 2014. Ufrepen di 24. Mei 2015. Wasser- und Schifffahrtsamt Tönning. Archiwiaret faan det originool di 2. Febrewoore 2014. Ufrepen di 24. Mei 2015. 54.7188.303Koordinaaten: 54° 43′ 4,8″ N, 8° 18′ 10,8″ O


At Rütjergat as en priil uun a waas uun't süüden faan Oomram mä en starken tidjenstruum. Tu uunsjüüren tesken Oomram an a Halgen as di letj Ialtürn Njiblem diar.. Sok stark priilen, diar uk bi liachweeder ei drüg faal, het gat. Tesken Oomram an A Huug fertwiiget at Rütjergat tu't Nuurder Ia an Söder Ia. Diartesken leit a Swinsrag. Christian Peter Hansen: Das schleswig'sche Wattenmeer und die friesischen Inseln, Ferlach C. Flemming, 1865 (Google Buken) 54.6068.406Koordinaaten: 54° 36′ 22″ N, 8° 24′ 22″ O Commonskategorii: Rütjergat – Saamlang faan bilen of filmer https://web.archive.org/web/20130114051558/http://www.wsa-toenning.wsv.de/bauwerke/leuchttuerme/nieblum/index.html , Wasser- und Schifffahrtsamt Tönning


p4 Di Ialtürn Njiblem as en letjen ialtürn üüb Fer. Di türn stäänt naibi Njiblem, jüst bääft a dik. Hi as sowat 10 m huuch, det ial as 11 m huuch bi huuchweeder (MTHw). Di letj ialtürn faan Sössaarep as jüst so baud. Di türn hää en sektoorenial an as tu uunsjüüren faan't Rütjergat diar. A sektooren san man smääl: Green 3°, Witj 1,5°, Ruad 3°. Det ial drait 20 sm (witj) an 16 sm (green an ruad). Leuchtturm-Atlas.de https://web.archive.org/web/20130114051558/http://www.wsa-toenning.wsv.de/bauwerke/leuchttuerme/nieblum/index.html , Wasser- und Schifffahrtsamt Tönning


Ial (faan ualgermaans *ailda = „brant“) as det flam bi en ferbraanang. Diarbi woort waremk an laacht frei. För en ial brükst dü en braanstoof an loft (sürstoof). Ial tu maagin wiar en graten straal uun a minskelk kultuur sant at jonger ualstiantidj (Jongpaläolithikum). Huar riak as, diar as uk ial. En luupen ial as ei lacht tu dääskin. Biak Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Ial Wikiquote: Ial (sjiisk) Wikisource: Ial (sjiisk) Volkert Faltings an Reinhard Jannen: Fering-Öömrang Spreegwurdleksikon, Hüsem 2012


Det bronsetidj ging tu aanj, an det iisentidj begand.


En stian as en ferbinjang faan mineraalen. Hi as luas an ei muar mä en berag ferbünjen. A geologii täält en stian iarst mä en trochmeeder faan muar üs 63 mm. Ööder betiaknangen san kiis of sun: Blook > 200 mm Stian 63 - 200 mm. Kiis 20 - 63 mm: grööw; 6,3 - 20 mm: madel; 2-6,3 mm: fiin. Grant amanbi 2 mm Sun 0,63 - 2 mm: grööw; 0,2 - 0,63 mm: madel; 0,063 - 0,2 mm: fiin Silt (*) 0,02 - 0,063 mm: grööw; 0,0063 - 0,02 mm: madel; 0,002 - 0,0063 mm: fiin Tuun (*) 0,00063 - 0,002 mm: grööw; 0,0002 - 0,00063 mm: madel; < 0,0002 mm: fiin (*) Mä a uugen könst dü jodiar fiin kurner ei muar sä Commonskategorii: Stianer – Saamlang faan bilen of filmer Wikiquote: Stian (sjiisk) Commonskategorii: Kurngratin – Saamlang faan bilen of filmer Stianang


Wat menst dü? En riap, diar tu en uug bünjen as Uug, huar dü mä lukest


At uug (lat. oculus, greks ὤψ ops) as en orgaan, huar wi laacht mä woornem kön. An diaram koon di minsk sä. Uun't uug san rezeptoren üüb det nääthidj, diar di iindruk faan't laacht tu a nerfen widjerfeer. Iarst uun't hood wurd a signaalen faan a nerfen tu en bil (det, wat wi "sä") tuupsaat. Uug faan en fögel Uugen faan en fleeg "Uugen" faan en twiiskaalag diart Uug faan en hobelfask Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid Wikiquote: Uug (sjiisk) Commonskategorii: Uugen – Saamlang faan bilen of filmer


Wat menst dü? Stian, en ferbinjang faan mineraalen Siad faan en stianfrücht, ferlicht faan en käärs


Kööl (faan ualgermaans kula) as en suart of brün sedimentstian. Hör grünjlaag san ufstürwen plaanten. Muar üs 70% faan kööl as köölstoof. Gans rian kööl, diar tu 100% köölstoof häält, as graphit. Kööl komt üüb arke kontinent föör. Hat komt miast faan a eerdtidjäälern Tertiär (-> brünkööl) an Karboon (-> stiankööl). Kööl woort brükt üs energii tu ferbraanen. Det waremk woort uun a hüshual nadagt of uk uun grat uunlaagen, am elektrisk struum tu maagin. Wan plaanten ufsterew, do ferrööde jo normoolerwiis. Wan diar oober ei nooch sürstoof bikomt, auer jo plaanten iinuun moder faal, do ferrööde jo ei, jo wurd tu türew. Nü sticht a siapeegel, an auer detdiar laag türew komt en laag faan sun an ööder sedimenten. Jo trak üüb di türew an sodenang trak jo uk di focht diar ütjmad, so woort türew tu brünkööl. Wan diar nü muar an muar sedimenten jo ufloogre, woort di druk leewen grater, an brünkööl woort tu stiankööl. Diaram as stiankööl uk föl widjer oner tu finjen üs brünkööl. Brünkööl leit ei jip oner a eerd, diaram woort iarst det eerd ufrümet, an do det brünkööl mä gewaltag bagern ufbürgen. Steedenwiis skel diarför saarpen an sogoor stääden ferswinj. Stiankööl leit


At Tertiär as en eerdtidjääler uun't eerdneitidj (kenozoikum) föör det Quartär. Hat begand föör 65 miljuun juaren efter det Kritjtidj an lingd bit föör 2,6 miljuun juaren. Uun't tertiär wiar't föl warmer üs daalang. Diar begand diarten an plaanten aptukemen, so üs wi jo daalang kään. Di nööm Tertiär woort daalang ei muar föl brükt. Diarför brükt am daalang för det ääler tertiär-tidj di ütjdruk Paläogen an för det jonger tertiär-tidj di ütjdruk Neogen. At Tertiär begand, üs uun Meksiko en graten asteroiid iinslaanj as, an det miast leewent üüb a eerd tunant maaget hää. Diar haa ei föl diarten an plaanten auerlewet, man mä jo begand do det eerdneitidj. Süsteem: Neogen (23,03–2,588 mya) Seerie: Pliozän (5,332–2,588 mya) Kirew: Piacenzium (3,6–2,588 mya) Kirew: Zancleum (5,332–3,6 mya) Seerie: Miozän (23,03–5,332 mya) Kirew: Messinium (7,246–5,332 mya) Kirew: Tortonium (11,608–7,246 mya) Kirew: Serravallium (13,82–11,608 mya) Kirew: Langhium (15,97–13,82 mya) Kirew: Burdigalium (20,43–15,97 mya) Kirew: Aquitanium (23,03–20,43 mya) Süsteem: Paläogen (65,5–23,03 mya) Seerie: Oligozän (33,9–23,03 mya) Kirew: Chattium (28,4–23,03 mya) Kirew: Rupelium (33,9–28,4 mya) Seerie: Eozän (55,8–33,9 mya) Kirew: Priabonium (37,2–33,9 mya) Kirew: Bartonium (40,4–37,2 mya) Kirew: Lutetium (48,6–40,4 mya) Kirew: Ypresium (55,8–48,6 mya) Seerie: Paläozän (65,5–55,8 mya) Kirew: Thanetium (58,7–55,8 mya) Kirew: Seelandium


At Kenozoikum (greks καινός „nei“, ζῷον „diart“) woort uk eerdneitidj näämd. Hat as en eerdtidjääler efter't eerdmadelääler (Mesozoikum) an lingt bit daalang. At Kenozoikum wurd iar efter Tertiär an Quartär iindiald. At Tertiär woort daalang widjer iindiald tu en ääler Paläogen an en jonger Neogen. At Kenozoikum begand föör ~ 65,5 miljuun juaren. Jütidj as woorskiinelk en graten asteroid uun Meksiko üüb a eerd iinslaanj, an hää det miast leewent üüb a eerd tunant maaget. 1. Det Kenozoikum uun't Phanerozoikum: Äon: Phanerozoikum (542–0 mya) Ära: Kenozoikum (Eerdneitidj) (65,5–0 mya) K-P-grens (Kritj → Paläogen, ~ 65,5 mya) Ära: Mesozoikum (Eerdmadelääler) (251–65,5 mya) Ära: Paleozoikum (Eerdualtidj) (542–251 mya) 2. Onerdialang faan't Kenozoikum (boowen jongst, oner äälst): Ära: Kenozoikum (65,5–0 mya) Süsteem: Quartär (2,588–0 mya) Süsteem: Neogen (23,03–2,588 mya) Süsteem: Paläogen (65,5–23,03 mya) Commonskategorii: Kenozoikum – Saamlang faan bilen of filmer


Guillaume Apollinaire (eentelk Wilhelm Albert Włodzimierz Apolinary de Wąż-Kostrowicki; * 26. August 1880 uun Room; † 9. Nofember 1918 uun Paris) wiar en fraansöösken dachter faan italjeens-poolsk ufkemst. Guillaume Apollinaire uun't Tjiisk Biografii


Ambroise Paul Toussaint Jules Valéry (* 30. Oktuuber 1871 uun Sète, Languedoc-Roussillon; † 20. Jüüle 1945 uun Paris) wiar en fraansöösken dachter. Paul Valéry uun't Tjiisk Biografii


Margrethe II. faan Denemark (ütjspriik: [mɑˈg̊ʁeːɪ̯d̥ə]; * 16. April 1940 uun Kopenhuuwen üüs Margrethe Alexandrine Þórhildur Ingrid) wiar sant de 15. Janewoore 1972 Köningin faan Denemark, a Färöer an Greenlun. Jü wiar det äälst foomen faan Frederik IX. faan Denemark. A 14. Janewoore 2024 toonket jü uf, an auerdee hör amt tu hör dring, Frederik X..


Frederik IX. (folstendig krasennööm Christian Frederik Franz Michael Carl Valdemar Georg, * 11. Marts 1899 üüb Sloot Sorgenfri; † 14. Janewoore 1972 uun Kopenhuuwen) wiar Köning faan Denemark faan 1947 tu 1972. Hi wiar de äälst dring faan köning Christian X..


26. Febrewoore: Francesco Sforza naam Mailand efter en belaagring an wurd hertooch faan a steedstoot. 13. Mei: Christian I. wurd köning faan Noorweegen. 18. Mei: Munjong wurd köning faan det Joseon Köningrik uun Korea. 03. Nofember: At Uniwersiteet faan Barcelona wurd grünjlaanjen. 12. Febrewoore: Yejong, köning faan det Joseon Köningrik uun Korea († 1469) 18. Mai: Sejong, köning faan det Joseon Köningrik uun Korea (* 1397)


Sejong (koreanisk: 세종) (* 6. Mei 1397 uun Jeonju, Süüdkorea faan daaling; † 18. Mei 1450) wiar de fjuard köning faan at Joseon-Dynastii (1393–1910) uun Korea. Hi wiar de traad dring faan köning Taejong. Köninger faan Joseon: Taejo (태조) (1392–1398), Jeongjong (정종) (1398–1400), Taejong (태종) (1400–1418), Sejong (세종) (1418–1450), Munjong (문종) (1450–1452), Danjong (단종) (1452–1455), Sejo (세조) (1455–1468), Yejong (예종) (1468–1469), Seongjong (성종) (1469–1494), Yeonsangun (연산군) (1494–1506), Jungjong (중종) (1506–1544), Injong (인종) (1544–1545), Myeongjong (명종) (1545–1567), Seonjo (선조) (1567–1608), Gwanghaegun (광해군) (1608–1623), Injo (인조) (1623–1649), Hyojong (효종) (1649–1659), Hyeonjong (현종) (1659–1674), Sukjong (숙종) (1674–1720), Gyeongjong (경종) (1720–1724), Yeongjo (영조) (1724–1776), Jeongjo (정조) (1776–1800), Sunjo (순조) (1800–1834), Heonjong (헌종) (1834–1849), Cheoljong (철종) (1849–1864), Gojong (고종) (1864–1897)


Jeonju as det hoodsteed faan a prowins Jeollabuk-do uun Süüdkorea. Det hee 663.098 lidj (2019). At steed hee tau steedkreiser (üüb Koreaans: 구 gu): Deokjin-gu Wansan-gu South Korea, citypopulation.de


Seoul (üüb Koreaans: 서울 [sʌ.ul]) as det hoodsteed an uk en prowins faan Süüdkorea. Det hee 10.010.983 lidj (2019). De Han Struum leept troch't steed. At steed hee 25 steedkreiser (üüb Koreaans: 구 gu): South Korea: Cities, citypopulation.de Seoul, citypopulation.de Korea Meteorological Administration: Klimainformationen Seoul. Ufrepen de 21. Mei 2019 (koreaans). 37.565654126.978135Koordinaaten: 37° 34′ N, 126° 59′ O


Jeollabuk-do (of Nuurd-Jeolla, üüb Koreaans: 전라북도) as en prowins uun a süüdwaast faan Süüdkorea. Det hee 1.834.114 lidj (2015). At hoodsteed faan't prowins as Jeonju. Det Nuurd Jeolla Prowins hee seeks steeden an aacht lunkreiser. Jeonju-si (전주시, 全州市) - 1 Gimje-si (김제시, 金堤市) - 5 Gunsan-si (군산시, 群山市) - 3 Iksan-si (익산시, 益山市) - 2 Jeongeup-si (정읍시, 井邑市) - 4 Namwon-si (남원시, 南原市) - 6 Buan-gun (부안군, 扶安郡) - 9 Gochang-gun (고창군, 高敞郡) - 8 Imsil-gun (임실군, 任實郡) - 11 Jangsu-gun (장수군, 長水郡) - 14 Jinan-gun (진안군, 鎭安郡) - 13 Muju-gun (무주군, 茂朱郡) - 12 Sunchang-gun (순창군, 淳昌郡) - 10 Wanju-gun (완주군, 完州郡) - 7 www.citypopulation.de


1700 wiar det letst juar faan at 17. juarhunert. At juar begand mä’n Freidai uun de Gregoriaans kalender. Janewoore tu Jüüle 13. Janewoore: Sweeden, Ingelun an Holun slood en aliansferdrach uun den Haag. 12. Febrewoore: De Grat Nordisk Krich begand: det sweeds prowins Liiflun wurd faan en poolsk-seksisk armee oner Jacob Heinrich von Flemming saner krichsferklaaring auerfeelen. 11. Marts: Denemark ferklaaret tu Sweeden a krich an maschiaret uun Sleeswich-Holstian-Gottorf iin. 13. tu 15. Marts: Det poolsk-seksisk armee oner Jacob Heinrich von Flemming naam't Feesting Dünamünde, nai bi Riga. 22. Marts: Det iarst Belaagering faan Taning begand. 05. Jüüne: At belaagering faan Riga begand. August tu Deetsember 04. August: A Köning faan Sweeden, Kaarl XII. lunigt üüd det deensk eilun Sialun. Kurt diarefter begand at belaagering faan Kopenhuuwen. 18. August: A Köning faan Denemark onertiakent a Frees faan Traventhal. At belaagering faan Taning kaam tu aanj. 19. August: Det Rüs Keiserrik ferklaaret tu Sweeden a krich. Rüs saldooten fool uun dön sweeds prowinsen Eestlun an Ingermanlun iin. 28. August: At bombardiaring faan Riga faan det seksisk-poolsk armee begand. Hanelskontooren faan ingels an holuns kuuplidj wurd tunant maaget. 01. Oktuuber: At belaagering faan Riga kaam tu aanj, üüs en sweeds armee nai


1600 wiar det letst juar faan at 16. juarhunert. 19. Marts: Anders Bille, deensk generool († 1657) 16. Jüüle: Jan Cossiers, fleems konstmoler († 1671) 19. Nofember: Kaarl I., köning faan Ingelun († 1649) 17. Febrewoore: Giordano Bruno, itajeensk prääster an astronoom (* 1548)


1500 wiar det letst juar faan at 15. juarhunert. 17. Febrewoore: A Slacht bi Hemmingstedt - en armee faan det deensk köning Johann I. an sin bruler hertooch Friedrich faan Holstian ferlus en slacht jin en armee faan büüren faan Dithmarschen oner feering faan Wulf Isebrand. 15. Mei: Üüb fermadling faan Lübeck an Hamborig wurd en frees twesken Denemark an det Büürenrepubliik Dithmarschen slööden. 16. Nofember: Go-Kashiwabara wurd keiser faan Jaapaan. 24. Febrewoore: Kaarl V., keiser faan det Halig Röömsk Rik († 1558) 05. September: Maria faan Jever, det letst regentin faan't herskap Jever († 1575) 21. Oktuuber: Keiser Go-Tsuchimikado faan Jaapaan (* 1442)


1400 wiar det letst juar faan at 14. juarhunert. 14. Febrewoore: De störtet König Richard II. faan Ingelun stoorew uun Pontefract Borig. Det as woorskiinelk, dat köning Heinrich IV. san duas troch ferhongrin order ded, am widjer staheuen tu ferhanrin. 28. Nofember: Köning Jeongjong faan det Joseon Köningrik uun Korea toonket uf. Sin bruler Taejong wurd köning. Deetsember: Keiser Manuel II. Palaiologos faan det Uaströömsk Rik beschükt Ingelun. 01. Deetsember: Michele Steno wurd Doge faan Venedig. 14. Febrewoore: Richard II., köning faan Ingelun (* 1367) 25. Oktuuber: Geoffrey Chaucer, ingels dachter (* amanbi 1343) 23. Nofember: Antonio Venier, Doge faan Venedig (* amanbi 1330) ünbekäänd dootem Narayana Pandit, indisk matemaatiker (* 1340)


Wat menst dü? Limerick, det stääd uunn Irlun Limerick (dachtang), det dachtfurem


Limericks san spoosag dachtangen mä en fääst fääsfurem. Jo kaam so am 1820 uun Ingelun ap, an di bekäändst dachter faan limericks as wel daalang noch Edward Lear. 2015 hää det Nordfriisk Instituut en pris ütjlööwet för di best limerick uun en fresk spriakwiis. En jongen gast faan Söleraanj hed was ei tuföl beeft a braanj: Nian jil üüb a beenk, maad am werk ei ens teenk, man keerd en rocht graten waanj! faan: Ingken Lüdtke Diar wiar ens en schephörd ütj Wik, de hed a snütj fol faan a dik. Hi hed at feks puan an füng tu man luan, nü schongt’er Chansons an as rik. Latiinsch wus en böre üt Tuner, di toocht foon ham seelew wat wuner. Duch üt aw e eeker wus’r ai mör sü sääker, dan hi ploud åål sin bäiste ma uner. Saamlang faan ingelsk limericks Limericks faan a wanern faan det prisapgoow 2015 Faan: https://web.archive.org/web/20180621145902/http://www.nordfriiskinstituut.de/tams_joergensen.pdf


Edward Lear (* 12. Mei 1812 uun Highgate; † 29. Janewoore 1888 uun Sanremo) wiar en ingelsken mooler, tiakner an skriiwer. Hi täält tuup mä Lewis Carroll tu a grat ingelsk skriiwern faan nonsens. 1830-1832: Illustrations of the Family of Psittacidæ, or Parrots. Die papageien. Taschen Verlag, Köln 2009, ISBN 978-3-8228-5274-3. Das Buch der Limericks - The Book of Nonsense, Gesamtütjgoow uun tau spriaken mä tiaknangen faan di skriiwer, schiisk faan Kai Kilian an Kim Landgraf, Anaconda Verlag, Köln 2008, ISBN 978-3-86647-263-1. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Edward Lear Literatüür faan of auer Edward Lear uun a kataloog faan't Sjiisk Natsionaalbibleteek Werken uun't Projekt Gutenberg


Camden [ˈkæmdən] as en borag faan London uun't Ferianagt Könangrik. Diar hiar 26 stääddialen tu. Belsize Park Bloomsbury Brondesbury Camden Town * Chalk Farm Cricklewood * Dartmouth Park Fitzrovia Fortune Green Frognal Gospel Oak * Hampstead * Haverstock Highgate Holborn Kentish Town * Kilburn King’s Cross Primrose Hill Somers Town * South Hampstead St Giles St Pancras Swiss Cottage * Tufnell Park * West Hampstead * Marianne Faithfull Dirk Bogarde Christian John Storey Bonington Alfred Brendel Charles Dickens Thomas Dunhill Stephen Fry Johnny Haynes Graham Hill Anthony Stewart Head Frank Holl Saul Hudson (Slash) Andrew Fielding Huxley Martin Handford Thomas Lance Sean Bean Eric Marshall Max Minghella Edward Lear Jim Redman Jerry Springer Dusty Springfield Rod Stewart Elizabeth Taylor Peter Ustinov Alan Ayckbourn Alain Whyte Amy Winehouse Kate Winslet Lawson Wood Harry Styles Jonny Depp Commonskategorii: London Borough of Camden – Saamlang faan bilen of filmer Camden Borough Council (Ferwaltang) 51.534961111111-0.10374166666667Koordinaaten: 51° 32′ N, 0° 6′ W


Wat menst dü? London Borough of Croydon Croydon (Sydney), en stääddial uun Sydney, Austraalien


San Remo as en bat bi't Madlunsia uun Itaalien mä 54.850 iinwenern (Stant 31. Detsember 2019) naibi at grens tu Frankrik. Atami, Japan, sant 1976 Helsingør, Denemark Karlskoga, Sweeden Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: San Remo Amtelk wääbsteed (italjeensk) Statistiche demografiche ISTAT. Iinwenerstatistik faan't Istituto Nazionale di Statistica, Stant 31. Detsember 2019.


1397 wiar det sööwen-an-neegentigst juar faan det 14. juarhunert. 06. Mei: Köning Sejong faan det Joseon Köningrik uun Korea († 1450)


Liguurien (italjeensk: Liguria) as en regiuun uun Nuurdwaastitaalien mä 1.543.127 iinwenern (Stant 31. Detsember 2019). Uun't waasten leit Frankrik, uun't nuurden at Piemont, uun't uasten Emilia-Romagna an at Toskaana. Uun't süüden leit at Liguurisk Sia, diar en dial faan't Madlunsia as. Dön tjiin gratst stääden uun't regiuun san: Liguurien hää sjauer prowinsen mä 235 gemeenen. Commonskategorii: Ligurien – Saamlang faan bilen of filmer Wikisource: Italjeensk liitjin faan Liguurien Liguurisk Sia Liguurisk spriak Statistiche demografiche ISTAT. Iinwenerstatistik faan't Istituto Nazionale di Statistica, Stant 31. Detsember 2019. Italy: Liguria, citypopulation.de 44.458.7666666666667Koordinaaten: 44° 27′ N, 8° 46′ O


Genua (itajeensk Genova [ˈdʒɛːnova], uun't liguurisk Zena) as det hoodstääd faan't itajeensk regiuun Liguurien, an uk faan't Metropolitanstääd Genua. Ferianagt Stooten Baltimore, USA Grichenlun Chios, Griichenlun Ferianagt Stooten Columbus (Ohio), USA Kroatien Rijeka, Kroatien Frankrik Marseille, Frankrik Ukraine Odessa, Ukraine Commonskategorii: Genua – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Genua (sjiisk) Statistiche demografiche ISTAT. Iinwenerstatistik faan't Istituto Nazionale di Statistica, Stant 31. Detsember 2019. Hong Kong Observatory wetterkontor.de


At Prowins Genua (Provincia di Genova, uun't liguurisk: Provinsa de Zena) wiar bit 2014 en itajeensk prowins uun det regiuun Liguurien. Sant 2015 het hat Città metropolitana di Genova. Diar lewe 835.829 iinwenern (Stant: 31. Detsember 2019). Uun't waasten leit det Prowins Savona, uun't nuurden det regiuun Piemont (Prowins Alessandria) an det regiuun Emilia-Romagna (Prowins Piacenza an Prowins Parma), uun't uasten det Prowins La Spezia an uun't süüden det Liguurisk Sia. At metropolitanstääd hää 67 gemeenen. Luke: List faan Gemeenen uun't Metropolitanstääd Genua. Statistiche demografiche ISTAT. Iinwenerstatistik faan't Istituto Nazionale di Statistica, Stant 31. Detsember 2019. ISTAT – Stant: 31. Detsember 2015 Commonskategorii: Metropolitanstääd Genua – Saamlang faan bilen of filmer


w:de:Istituto Nazionale di Statistica Detdiar sidj skal di (iarst ans) widjer feer. (huuchsjiisk)


At Prowins Perugia (italjeensk: Provincia di Perugia) as en italjeensk prowins uun det regiuun Umbrien. Det hoodstääd as Perugia. Hat hää amanbi 665.000 iinwenern uun 59 gemeenen (Stant 31. Dets. 2013). Uun't nuurden an uasten san a Marken (Prowins Pesaro an Urbino, Prowins Ancona, Prowins Macerata an Prowins Ascoli Piceno), uun't süüden as at Latium (Prowins Rieti) an Prowins Terni, an uun't waasten as at Toskana (Prowins Siena an Prowins Arezzo). Statistiche demografiche ISTAT. Iinwenertaalen faan't Istituto Nazionale di Statistica, Stant 31. Detsember 2019.


Umbrien (italjeensk: Umbria) as en italjeensk regiuun mä 880.285 iinwenern (Stant 31. Detsember 2019) tesken at Toskaana, Latium an a Marken. Det hoodstääd as Perugia. Dön tjiin gratst stääden uun't regiuun san: Umbrien hää tau prowinsen: Bütj Itajeensk snaake a minsken uk Madelitajeensk. Statistiche demografiche ISTAT. Iinwenertaalen faan't Istituto Nazionale di Statistica, Stant 31. Detsember 2019. Italy: Umbria, citypopulation.de Commonskategorii: Umbrien – Saamlang faan bilen of filmer 42.98333333333312.566666666667Koordinaaten: 42° 59′ N, 12° 34′ O


At Toskaana, iar uk Tuskien, itajeensk : Toscana, as en italjeensk regiuun. Trinjam lei Liguurien, Emilia-Romagna, a Marken, Umbrien an uun't süüden Latium. Hör nööm gongt üüb a Etrusker turag. Dön tjiin gratst stääden uun't regiuun san: Diar san tjiin prowinsen uun't Toskaana: Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Toskaana Wikivoyage Raisfeerer: Toskaana (sjiisk) Wääblink-kataloog tu Toskana uun't Curlie Project (iar:DMOZ, üüb huuchsjiisk) Statistiche demografiche ISTAT. Iinwenertaalen faan't Istituto Nazionale di Statistica, Stant 31. Detsember 2019. Italy: Toscana, citypopulation.de 43.3511.016666666667Koordinaaten: 43° 21′ N, 11° 1′ O


At Prowins Terni (italjeensk: Provincia di Terni) as en italjeensk prowins uun Umbrien mä amanbi 227.000 iinwenern uun 33 gemeenen. Det hoodstääd as Terni. Uun't nuurden leit det prowins Perugia, uun't uasten, süüden an waasten leit Latium (Prowins Rieti an Prowins Viterbo) an uun't nuurdwaasten at Toskaana (Prowins Siena). A njügen gratst gemeenen mä iinwenertaalen faan a 31. Detsember 2019 Amtelk wääbsteed (italjeensk) Statistiche demografiche ISTAT. Iinwenertaalen faan't Istituto Nazionale di Statistica, Stant 31. Detsember 2019.


Terni (latiinsk: Interamna Nahars) as en stääd uun't regiuun Umbrien. Terni as hoodstääd faan't Prowins Terni. Statistiche demografiche ISTAT. Iinwenertaalen faan't Istituto Nazionale di Statistica, Stant 31. Detsember 2019. Commonskategorii: Terni – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Terni (sjiisk)


At Liguurisk Sia as en dial faan't Madlunsia tesken a eilunen Korsika an Elba uun't süüden, an Liguurien uun't nuurden. Genua an La Spezia san a gratst huuwener bi't Liguurisk Sia. Diarbi maaget det Bocht faan Genua di nuurdelk dial ütj. At Liguurisk Sia as bit 2.615 meetern jip. At nuurdelk küst faan't Liguurisk Sia as at Itajeensk Riviera. Waasten faan Genua efter't fransöösk grens tu leit at Riviera di Ponente, uasten faan Genua leit at Riviera di Levante. Waasten faan a fransöösk grens leit at Fransöösk Riviera (Côte d’Azur). Commonskategorii: Liguurisk Sia – Saamlang faan bilen of filmer Commonskategorii: Itajeensk Riviera – Saamlang faan bilen of filmer Commonskategorii: Côte d'Azur – Saamlang faan bilen of filmer 43.4983333333339.0416666666667Koordinaaten: 43° 29′ 54″ N, 9° 2′ 30″ O


La Spezia (liguurisk: Spèza) as en huuwenstääd uun Liguurien an hoodstääd faan det Prowins La Spezia Hat hää 93.288 iinwenern (Stant: 31. Detsember 2019) an as efter Genua det öödergratst stääd uun Liguurien. Toulon (Frankrik), sant 1959 Bayreuth (Sjiisklun) Commonskategorii: La Spezia – Saamlang faan bilen of filmer Statistiche demografiche ISTAT. Iinwenerstatistik faan't Istituto Nazionale di Statistica, Stant 31. Detsember 2019.


At Prowins La Spezia as en italjeensk prowins uun Liguurien. Det hoodstääd as La Spezia, ööder wichtag stääden san Lerici, Porto Venere an Sarzana. At belukin wäärs san jo iin uun a berger baud saarpen Cinque Terre. La Spezia hää 32 gemeenen (comuni): Ameglia Arcola Beverino Bolano Bonassola Borghetto di Vara Brugnato Calice al Cornoviglio Carro Carrodano Castelnuovo Magra Deiva Marina Follo Framura La Spezia Lerici Levanto Luni Maissana Monterosso al Mare Pignone Porto Venere Riccò del Golfo di Spezia Riomaggiore Rocchetta di Vara Santo Stefano di Magra Sarzana Sesta Godano Varese Ligure Vernazza Vezzano Ligure Zignago Commonskategorii: Prowins La Spezia – Saamlang faan bilen of filmer Commonskategorii: Cinque Terre – Saamlang faan bilen of filmer Statistiche demografiche ISTAT. Iinwenerstatistik faan't Istituto Nazionale di Statistica, Stant 31. Detsember 2019.


At Prowins Imperia as en italjeensk prowins uun Liguurien. Wichtag stääden san Bordighera, at hoodstääd Imperia, San Remo, Taggia an Ventimiglia. Statistiche demografiche ISTAT. Iinwenerstatistik faan't Istituto Nazionale di Statistica, Stant 31. Detsember 2019.


Imperia (üüb liguurisk uk: Impè-ia) as en italjeensk huuwenstääd mä 42.614 iinwenern (Stant 31. Detsember 2019) uun Liguurien an det hoodstääd faan't prowins Imperia. Hat leit bi det ual röömerstruat Via Aurelia, diar Rom mä Arles ferbanjt. Frankrik Mandelieu-la-Napoule, Frankrik Ferianagt Stooten Newport, USA Argentiinien Rosario, Argentinien Sjiisklun Friedrichshafen, Sjiisklun Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Imperia Statistiche demografiche ISTAT. Iinwenerstatistik faan't Istituto Nazionale di Statistica, Stant 31. Detsember 2019.


At Prowins Savona as en itajeensk prowins uun Liguurien. Wichtag stääden san det hoodstääd Savona, man uk Alassio, Albenga, Albisola Superiore, Cairo Montenotte, Finale Ligure, Loano an Varazze. Statistiche demografiche ISTAT. Iinwenerstatistik faan't Istituto Nazionale di Statistica, Stant 31. Detsember 2019.


Savona as en itaijeensk stääd mä 59.933 iinwenern (Stant 31. Detsember 2019) uun Liguurien. Hat as uk hoodstääd faan't Prowins Savona. Faan di huuwen keer dampern uf efter Korsika. Commonskategorii: Savona – Saamlang faan bilen of filmer Statistiche demografiche ISTAT. Iinwenerstatistik faan't Istituto Nazionale di Statistica, Stant 31. Detsember 2019.


Wat menst dü? Pallas (skap) Pallas Athene


A Pallas wiar en frachtskap oner't flag faan a Bahamas. Di 25. Oktuuber 1998 begand det skap tu braanen, üs hat mä holt beleesen üüb a wai faan Sweeden troch a Nuurdsia an för Casablanca bestemet wiar. An auer näämen för det hawarii rocht tustendag wiar, drääw det skap ap üüb Sia Sun. Commonskategorii: Pallas – Saamlang faan bilen of filmer Abschlussbericht des Untersuchungsausschusses Pallas des Landtags Schleswig-Holstein, Landtags-Drucksache 14/2650 faan a 18. Janewoore 2000 (PDF) spiegel.de - Bil faan det braanen skap shz-Dossier: 10 Jahre nach der Pallas-Havarie


Sia Sun wiar ans en huuchsun süüdsüüdwaast faan Oomram uun't 19. juarhunert. Daalang as't man muar en sunbeenk. Üüb a Sia Sun as 1998 di holtfrachter Pallas fäästkimen. Madeleuroopa 1:200.000 (Reymann’s Special-Karte), bleed „Tondern“ (1864) Messtischblatt 1416 „Seesand“ faan 1880 Topographische Übersichtskarte des Deutschen Reiches, bleed 08/09 Waasterlun-Tondern (1906): Di Sia Sun as man muar en sunbeenk. Commonskategorii: Sia Sun – Saamlang faan bilen of filmer baken-net.de: Seesand-Bake „Sösand“ üüb en däänsk koord faan 1933


At list faan ISO 3166-2-Codes för Marokko wiset di code för 16 regiuunen an hör 51 prowinsen. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Marokko MA), di ööder as di code för at regiuun (tau taalen) of at prowins (trii buksteewen). Di code as tuleetst di 8. Maarts 2004 (PDF) feranert wurden. Die Codes wurden zweimal aktualisiert, im zweiten Newsletter (ISO 3166-2:2002-05-21), als die zusätzliche Einteilung in Regionen eingeführt wurde, und im sechsten Newsletter (ISO 3166-2:2004-03-08), um die Schreibweise von Laayoune in Laâyoune zu ändern. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk) ISO 3166-2, referenstabelen faan luncodes. ISO 3166-1, luncodes uun domainnöömer.


Casablanca (araabisk الدار البيضاء, DMG ad-Dār al-bayḍāʾ, Tamazight: ⴰⵏⴼⴰ, spoonsk an araabisk: „witj hüs“) as det gratst stääd uun Marokko. Hat leit uun't süüden faan't hoodstääd Rabat lik bi a Atlantik. Diar lewe wel 3,2 miljuun minsken, uun det regiuun Casablanca san't 3,8 miljuunen. Commonskategorii: Casablanca – Saamlang faan bilen of filmer Wikiquote: Casablanca (sjiisk)


Casablanca (Tamazight: ⵜⴰⵎⵖⵓⵔⵜ ⵏ ⴰⵏⴼⴰ) as en prefektuur (prowins) uun Marokko. Hat as 873 km² grat an hiart tu't regiuun Casablanca-Settat. Uun't juar 2004 haa diar gud 2,9 miljuun iinwenern lewet. Commonskategorii: Casablanca – Saamlang faan bilen of filmer


Grand Casablanca (araabisk جهة الدار البيضاء الكبرى; Tamazight: ⵜⴰⵎⵏⴰⴹⵜ ⵜⴰⵎⵇⵇⵕⴰⵏⵜ ⵏ ⴰⵏⴼⴰ, Grat-Casablanca) wiar bit 2015 ian faan 16 ferwaltangsregiuunen uun Marokko an leit uun't nuurden faan't könangrik. Det hoodstääd faan't regiuun wiar Casablanca. Médiouna Nouaceur Mohammedia Casablanca Grand Casablanca as 2015 apgingen uun det nei regiuun Casablanca-Settat. Commonskategorii: Grand Casablanca – Saamlang faan bilen of filmer


Marokko (araabisk المغرب al-maghrib, tamazight ⵍⵎⴰⵖⵔⵉⴱ / ⴰⵎⵔⵔⵓⴽ Elmeɣrib / Amerruk), eegentelk Könangrik Marokko, as en lun uun Nuurdwaastafrikoo. Tesken Marokko an Euroopa leit at Struat faan Gibraltaar. Uun't nuurden as at Madlunsia an uun't waasten a Atlantik. Uun't uasten leit Algeerien. Uun't süüden leit a Waastsahara, diar faan Marokko üs en dial faan't lun uunsen woort. Det Regiarang uun a Waastsahara sjocht det oober ööders. Nü skal a UN en liasang finj. Dön tjiin gratst stääden uun't lun san: Marokko (saner Waastsahaara) hää tjiin regiuunen: Uun Waastsahaara san tau öler regiuunen, Dakhla-Oued Ed-Dahab an Laâyoune-Sakia El Hamra. Population du Maroc par année civile 1960–2050 Saner Waastsahara World Economic Outlook Database, April 2012 faan a IWF http://ahk.de/fileadmin/ahk_ahk/GTaI/marokko.pdf http://ahk.de/fileadmin/ahk_ahk/GTaI/marokko.pdf Human Development Report Office: Morocco – Country Profile: Human Development Indicators, ufrepen di 24. Oktuuber 2014 Morocco, citypopulation.de Morocco, citypopulation.de Commonskategorii: Marokko – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Marokko (sjiisk) Wikisource: Marokko (sjiisk) Wikimedia Atlas: Marokko – Geograafisk an histoorisk koorden 30.933333333333-8.4Koordinaaten: 31° N, 8° W


At Demokraatisk Araabisk Republiik Sahara (DARS, spoonsk República Árabe Saharaui Democrática) as efter en bürgerkriich uun Marokko uun't juar 1976 faan't Frente Polisario ütjrepen wurden. Hat leit uun't waastelk Sahara. At DARS wal auer't hialer Waastsahara regiare. Tu tidj regiaret hat oober bluas en traaden faan't lun uun't uasten. Do san diar uk noch sjauer loogern naibi det algeerisk stääd Tindouf an jo het efter stääden uun't Waastsahara: El Aaiún, Smara, Ausert an Ad-Dakhla. Diar lewe flook minsken, diar tu kriichstidjen faan di Marokkans dial flücht san. Tesken di Marokkaans dial an det "frei regiuun" hää Marokko en 2.700 km lungen waal baud. Commonskategorii: Demokraatisk Araabisk Republiik Sahara – Saamlang faan bilen of filmer Commonskategorii: Waastsahara – Saamlang faan bilen of filmer Wikimedia Atlas: Waastsahara – Geograafisk an histoorisk koorden Wikivoyage Raisfeerer: Waastsahara (sjiisk) CIA World Factbook: Western Sahara 24.446512823109-12.717942232317Koordinaaten: 24° 26′ 47,4″ N, 12° 43′ 4,6″ W


27.670833333333-8.1425Koordinaaten: 27° 40′ N, 8° 9′ W Tindouf as en stääd uun't waasten faan Algeerien an uk det hoodstääd faan't Prowins Tindouf. Uun Tindouf sat uk det knaap gudkäänd regiarang faan a Waastsahara. Commonskategorii: Prowins Tindouf – Saamlang faan bilen of filmer


At Prowins Tindouf (araabisk ولاية تندوف, DMG Wilāyat Tindūf, tamazight ⴰⴳⴻⵣⴷⵓ ⵏ ⵜⵉⵏⴷⵓⴼ Agezdu n Tinduf) as en prowins (Wilaya) uun't waasten faan Algeerien. Hoodstääd faan det prowins as Tindouf. Uun det prowins san tau gemeenen Commonskategorii: Prowins Tindouf – Saamlang faan bilen of filmer Wilaya de Tindouf : répartition de la population résidente des ménages ordinaires et collectifs, selon la commune de résidence et la dispersion, Recensement 2008


At Struat faan Gibraltaar as en smääl sia tesken Spoonien an Marokko. Hat ferbanjt a Atlantik uun't waasten mä't Madlunsia uun't uasten. Üüb a nuurder ääg lei di spoonsk huuwen Tarifa an Gibraltaar, üüb a süüder ääg leit det spoonsk stääd Ceuta. Det smäälst steed as 14 km briad, an det flaakst steed as 300 m jip. Diar lääpt en stüdagen struum efter uast, auer at Madlunsia 1,40 m liager as üs a Atlantik. Commonskategorii: Struat faan Gibraltaar – Saamlang faan bilen of filmer


Tarifa leit uun det andaluusisk Prowins Cádiz (Spoonien), an as det süüdelkst stääd faan't europeesk fäästlun. Bi Tarifa as det smäälst steed faan't Struat faan Gibraltaar. Di süüdelkst ponkt faan Euroopa, uun a bääftgrünj leit Marokko. Winjstruumuunlaagen bi Tarifa Plazuela del Viento Puerta de Jerez Commonskategorii: Tarifa – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Tarifa (sjiisk) Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Iinwenerstatistik faan't Instituto Nacional de Estadística.


Andaluusien (spoonsk Andalucía [andaluˈθi.a]) as det süüdelkst faan a 17 autonoom gemianskapen üüb't spoonsk fäästlun. Uun't nuurden lei Kastilien-La Mancha an at Extremadura, uun't uasten Murcia, uun't süüden at Madlunsia an a Atlantik, an uun't waasten leit Portugal. Det hoodstääd as Sevilla. Dön tjiin gratst stääden uun't gemianskap san: Diar san aacht prowinsen mä 691 gemeenen. Struat faan Gibraltaar Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Andaluusien Wikivoyage Raisfeerer: Andaluusien (sjiisk) Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Iinwenerstatistik faan't Instituto Nacional de Estadística. juntadeandalucia.es Spain: Andalucía, citypopulation.de


At Prowins Cádiz (spoonsk: Provincia de Cádiz) as ian faan aacht prowinsen uun Andaluusien. Det hoodstääd het uk Cádiz, an det gratst stääd diar as Jerez de la Frontera. Sant 2003 san aal a prowinsen uun Andaluusien tu Comarcas iindiald: Commonskategorii: Prowins Cádiz – Saamlang faan bilen of filmer Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Iinwenerstatistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Orden de 14 de marzo de 2003, por la que se aprueba el mapa de comarcas de Andalucía a efectos de la planificación de la oferta turística y deportiva, Boletín Oficial de la Junta de Andalucía, Nr. 59 faan a 27. Marts 2003, S. 6248


Uun't juar 1104 f.Kr. woort det stääd Cadiz grünjlaanj.


Cádiz [ˈkaðiθ of ˈkaðis] as det hoodstääd faan't Prowins Cádiz uun Andaluusien (Spoonien) mä 121.739 iinwenern (1. Janewoore 2014). Cadiz hää en wichtagen huuwen, di a Kanaarisk Eilunen fersuragt. A iinwenern faan Cadiz nääm jo salew Gaditanos. Det ual sark Iglesia de Santa Cruz Castillo de San Sebastián Ütjsicht faan a Torre Tavira deel üüb a hüsang Hüs bi't Plaza San Antonio Commonskategorii: Cádiz – Saamlang faan bilen of filmer Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Iinwenerstatistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Pedro Espinosa: Hallado en Cádiz un muro de 3.000 años. EL PAIS, Cádiz, 30. September 2007


At Comarca Bahía de Cádiz leit uun det spoonsk Prowins Cádiz uun Andaluusien. Hat as 2003 iinracht wurden an amfaadet fiiw gemeenen. Orden de 14 de marzo de 2003, por la que se aprueba el mapa de comarcas de Andalucía a efectos de la planificación de la oferta turística y deportiva, Boletín Oficial de la Junta de Andalucía, Nr. 59 faan a 27. Marts 2003, S. 6248 Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Iinwenerstatistik faan't Instituto Nacional de Estadística.


Campo de Gibraltar as en spoonsk Comarca uun't Prowins Cádiz (Andaluusien). Hat leit naibi Gibraltaar an amfaadet sööwen gemeenen. Orden de 14 de marzo de 2003, por la que se aprueba el mapa de comarcas de Andalucía a efectos de la planificación de la oferta turística y deportiva, Boletín Oficial de la Junta de Andalucía, Nr. 59 faan a 27. Marts 2003, S. 6248 Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Iinwenerstatistik faan't Instituto Nacional de Estadística.


Tanger (araabisk طنجة Tandscha, DMG Ṭanǧa, Tamazight: ⵟⴰⵏⴶⴰ, spoonsk Tánger) as en huuwenstääd uun't nuurden faan Marokko mä auer 800.000 iinwenern (2011). Hat leit bi't Struat faan Gibraltaar. Iinwenern faan Tanger Commonskategorii: Tanger – Saamlang faan bilen of filmer


Comarca (spoonsk an katalaans) as en betiaknang för en ferwaltangsianhaid. Hat woort dialwiis uun Spoonien, Süüdfrankrik, Portugal, Panama an Brasiilien brükt. En Comarca as amanbi so grat üs en lunkreis uun Sjiisklun. Uun det wurd steget di ütjdruk mark, di'am uk uun Sjiisklun käänt uun Gemarkung. Kategorie:Comarca uun Spoonien


At Instituto Nacional de Estadística [instiˈtuto naθioˈnal de estaˈðistika] (ufkört: INE) as det spoonsk iinrachtang för statistik. Hat as tustendag för aktuel iinwenertaalen. Instituto Nacional de Estadística (spoonsk) 40.463581-3.690484Koordinaaten: 40° 27′ 48,9″ N, 3° 41′ 25,7″ W


Algeciras [alxeˈθiɾas] as en huuwenstääd uun't süüden faan't spoonsk Prowins Cádiz uun Andaluusien. Diar lewe 117.974 minsken. Det stääd leit naibi Gibraltaar an bi't Struat faan Gibraltaar. Algeciras as det hoodstääd faan't spoonsk Comarca Campo de Gibraltar. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Algeciras Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Iinwenerstatistik faan't Instituto Nacional de Estadística.


Tanger-Tétouan (araabisk طنجة تطوان, Tamazight: ⵜⴰⵏⵊⴰ-ⵜⵉⵟⵟⴰⵡⵉⵏ) wiar bit 2015 ian faan 16 ferwaltangsregiuunen uun Marokko an leit uun't nuurden faan't könangrik. Hoodstääd wiar Tétouan. Chefchaouen Fahs-Anjra Larache Tanger-Asilah Tétouan Ouazzane M'diq-Fnideq 2015 san jo auergingen uun det nei regiuun Tanger-Tétouan-Al Hoceïma Commonskategorii: Tanger-Tétouan – Saamlang faan bilen of filmer


Tanger-Asilah (araabisk عمالة طنجة - أصيلة, Tamazight: ⵟⴰⵏⴶⴰ ⴰⵚⵉⵍⴰ) as en prefektuur (prowins) uun Marokko. Hat hiart tu't regiuun Tanger-Tétouan-Al Hoceïma an leit uun't nuurden faan't lun bi't Struat faan Gibraltaar. Uun't waasten leit a Atlantik. Commonskategorii: Tanger-Asilah – Saamlang faan bilen of filmer