f p1 A Hunsrück as en regiuun faan Madelhuuch Berger uun Rheinlun-Pfalz, dialwiis uk uun't Saarlun. A huuchst toop diar as a Erbeskopf mä en hööchde faan 816 m auer NHN. Di nööm komt ferlicht faan hünj an rag, det as oober ei seeker. Emil Meynen, Josef Schmithüsen (Hrsg.): Handbuch der naturräumlichen Gliederung Deutschlands. Bundesanstalt für Landeskunde, Remagen/Bad Godesberg 1953–1962 (9 Lieferungen in 8 Büchern, aktualisierte Karte 1:1.000.000 mit Haupteinheiten 1960). Commonskategorii: Hunsrück – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Hunsrück (sjiisk)


En USB-Meetgiraat es en muar of mener litj Giraat wat mung en Leergiraat, en Powerbank of Powerstatsjoon en di Akku of dit Giraat steekt uur wat āpleeren uur skel. Diarme ken em meet hur waker di Stroom döör dit Kābel giar (Leerkraft) en hurfuul Energii al üt di Stroomkwel nomen uuren es. Wan em di Energii töhopteelt, da heer em uk di Kapatsiteet fan en Bateriigiraat sa üs en Powerbank. Dit Giraat ön dit önerst Skelt teelt altert fiiđer, wan em dit omsteekt heer. Sa uur di Stroom wat t. B. üt en Powerbank nomen uur töhopteelt, uk wan em jest en Smartphone, da en Tablet of jit en üđer Giraat diarme forsörigt. Biskriiwing Skelt 2 Des Giraat weeget di Leerspeening me 5,02 V, di Leerkraft me 7,4 Watt en di Energii wat al fan di Powerbank nomen waar (11,00 Wh) sa üs jit muar. Commons: USB-Meetgiraat – Saamling fan Skelter en Videos


Milicia excelsa (of uk Chlorophora excelsa) as en buum uun det famile faan a Muurbeiplaanten (Moraceae). Hi wääkst uun Waast-, Madel an Uastafrikoo. Bütj Milicia excelsa jaft'at uun det skööl Milicia noch ään öödern slach, hi het Milicia regia, hää oober ei (muar) son grat bedüüdang. Di buum as bekäänd för sin holt, det het African teak, Kambala, Odoum, of Iroko. Iroko holt Iroko holt jonket Commonskategorii: Milicia – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Milicia


A Karoliinen san en skööl faan eilunen uun a waastelk Pasiifik. Jo lei temelk ferstreielt tesken a Filipiinen uun't waasten an a Marshall Eilunen uun't uasten. A gratst dial hiart tu a Tuupslööden Stooten faan Mikroneesien, a waastelk eilunen hiar tu Paalau. A Karoliinen lei uun a troopen, nuurden faan a ekwaator, diaram as't diar auer't hialer juar likedenang warem, so tesken 25 an 30 graad. A Karoliinen wiar ans en sjiisk kolonii. Commonskategorii: Karoliinen – Saamlang faan bilen of filmer


Klemens Wenzel Lothar von Metternich (hial nööm: Clemens Wenceslaus Nepomuk Lothar, Föörst, bit 1813 Groof von Metternich-Winneburg zu Beilstein; * 15. Mei 1773 uun Koblenz; † 11. Jüüne 1859 uun Wien), miast bluas Metternich näämd, wiar en Uastenriksen diplomaat, politiker an stootsbaas. Hiar wiar di wichtagst minister uun't Keiserrik faan Uastenrik. Hi spelet en grat rol üüb a Kongres faan Wien (1815), an hi saat ham för en 'glikgewicht faan a määchten' uun Euroopa iin. Man hi hääl bit tuleetst fääst tu a monarchii, an werket jin a natsionaalen an liberaalen uun Sjiisklun an Itaalien. Iarst uun't rewolutsioonsjuar 1848 soonket hi uf. Commonskategorii: Metternich – Saamlang faan bilen of filmer


En Monarchii (faan ualgreks μοναρχία monarchía ‚Alianherskap‘, efter μόνος monos ‚ään‘ an ἄρχειν archein ‚herske‘) as en stootsfurem mä en monarch, det as ian persuun, diar miast hen tu sin leewentsaanj stootsbaas as. Det amt faan en monarch koon ferarewt wurd, do as det en dynastii. En monarch koon oober uk weelet wurd. At jinstak tu en monarchii as at republiik, diar woort a stootsbaas faan't fulk weelet. En monarch hää oober ei aueraal föl tu saien, hat jaft: at parlamentaarisk monarchii at konstitutsionel monarchii at absoluut monarchii Hoker tu en monarchii häält, as en monarchist of en royalist. Hoker diarjin as, as en republikaaner. Commonskategorii: Monarchii – Saamlang faan bilen of filmer


En Republiik (faan latiinsk res publica, „öfentelk uungeleegenhaiden“) as en stootsfurem, huar at fulk a stootsbaas weelet. At jinstak tu en republiik as at monarchii. Det wurd Republiik ment oobei aleewen detsalew: en stoot, huar politikern för en was tidj weelet wurd; uun en demokratii faan't fulk, an uun en aristokratii faan a aadel. Jindial as at monarchii. en stoot, di det welliisen faan a minsken uun san hää. Jindial as at despotii. en stoot, di ei bluas a grünjrochten faan't fulk uun't uug hää, man uk det dialnemen an mäwerkin bi a stoot. Commonskategorii: Republiik – Saamlang faan bilen of filmer


A Gulag wiar det näät faan stroofloogern uun a Sowjetunioon. Di nööm betiakent oober uk det hialer süsteem faan a suart hööl, huar iinsperet minsken för a stoot werke skul. Man uk ööder minsken, diar ei uunpaaset wiar, san tu werkin twüngen wurden. Di nööm Gulag of eegentelk GULag komt faan rüsk Главное управление лагерей, ufkört ГУЛаг, tuharke?/i, amskrewen Glawnoje uprawlenije isprawitelno-trudowych lagerej i kolonij, auersaat “Hoodferwaltang faan a beederangswerkloogern an -koloniin”. Hat sted oner't komando faan't gehiampolitsei GPU, leeder OGPU. Tesken 1930 an 1953 wiar muar üs 18 miljoon minsken uun jodiar loogern, muar üs 2,7 miljoonen san diar stürwen.Tu Stalin sin tidjen seed diar tauenhualew miljoon misken. An efter a Ööder Weltkriich seed diar sjauer bit sääks miljoon kriichsfangden. Flooksis woort uk faan a archipeel Gulag snaaket, auer jo loogern auer't hialer lun ferstreielt wiar, so üs eilunen faan en archipeel. Commonskategorii: Gulag – Saamlang faan bilen of filmer


De Bohoduchiw Distrikt (üüb Ukrainisk: Богодухівський район Bohoduchiv'skyj rajon) as een faan a distrikten uun det Charkiw Prowins. A distrikt leit uun a nuurdwaast faan't prowins. Det hee 124.936 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Bohoduchiw. A distrikt hee 5 gemeenden (üüb Ukrainisk: грома́ди hromády, iantaal: грома́да hromáda): Bohoduchiw (Богодухів) Kolomak (Коломак) Krasnokutsk (Краснокутськ) Solotschiw (Золочів) Walky (Валки) Ukraine: Administrative Division, citypopulation.de


De Charkiw Distrikt (üüb Ukrainisk: Харківський район Charkiv'skyj rajon) as een faan a distrikten uun det Charkiw Prowins. A distrikt leit uun a nuurd faan't prowins. Det hee 1.745.734 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Charkiw. A distrikt hee 15 gemeenden (üüb Ukrainisk: грома́ди hromády, iantaal: грома́да hromáda): Besljudiwka (Безлюдівка) Charkiw (Харків) Derhatschi (Дергачі) Ljubotyn (Люботин) Lyptsi (Липці) Mala Danyliwka (Мала Данилівка) Merefa (Мерефа) Nowa Wodolaha (Нова Водолага) Pisotschyn (Пісочин) Piwdenne (Південне) Rohan (Рогань) Solonytsiwka (Солоницівка) Tsyrkuny (Циркуни) Wilchiwka (Вільхівка) Wysoky (Високий) Ukraine: Administrative Division, citypopulation.de


De Isjum Distrikt (üüb Ukrainisk: Ізюмський район Izjums'kyj rajon) as een faan a distrikten uun det Charkiw Prowins. A distrikt leit uun a uast faan't prowins. Det hee 175.986 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Isjum. De Donets Struum (üüb Ukrainisk: Сіверський Донець Sivers'kyj Donec') leept troch a distrikt. Isjum Balaklija A distrikt hee 8 gemeenden (üüb Ukrainisk: грома́ди hromády, iantaal: грома́да hromáda): Balaklija (Балаклія) Barwinkowe (Барвінкове) Borowa (Борова) Donets (Донець) Isjum (Ізюм) Kunje (Куньє) Oskil (Оскіл) Sawyntsi (Савинці) Ukraine: Administrative Division, citypopulation.de


De Krasnohrad Distrikt (üüb Ukrainisk: Красноградський район Krasnohrads'kyj rajon) as een faan a distrikten uun det Charkiw Prowins. A distrikt leit uun a süüdwaast faan't prowins. Det hee 105.948 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Krasnohrad. A distrikt hee 6 gemeenden (üüb Ukrainisk: грома́ди hromády, iantaal: грома́да hromáda): Kehytschiwka (Кегичівка) Krasnohrad (Красноград) Natalyne (Наталине) Sachnowschtschyna (Сахновщина) Satschepyliwka (Зачепилівка) Starowiriwka (Старвірівка) Ukraine: Administrative Division, citypopulation.de


De Kupjansk Distrikt (üüb Ukrainisk: Куп'янський район Kup'jans'kyj rajon) as een faan a distrikten uun det Charkiw Prowins. A distrikt leit uun a nuurduast faan't prowins. Det hee 133.135 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Kupjansk. A distrikt hee 8 gemeenden (üüb Ukrainisk: грома́ди hromády, iantaal: грома́да hromáda): Dworitschna (Дворічна) Kindraschiwka (Кіндрашівка) Kupjansk (Куп'янськ) Kuryliwka (Курилівка) Petropawliwka (Петропавлівка) Schewtschenkowe (Шевченкове) Welyky Burluk (Великий Бурлук) Wilchuwatka (Вільхуватка) Ukraine: Administrative Division, citypopulation.de


De Losowa Distrikt (üüb Ukrainisk: Лозівський район Lozivs'kyj rajon) as een faan a distrikten uun det Charkiw Prowins. A distrikt leit uun a süüd faan't prowins. Det hee 150.400 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Losowa. A distrikt hee 5 gemeenden (üüb Ukrainisk: грома́ди hromády, iantaal: грома́да hromáda): Biljajiwka (Біляївка) Blysnjuky (Близнюки) Losowa (Лозова) Oleksijiwka (Олексіївка) Perwomajsky (Первомайський) Ukraine: Administrative Division, citypopulation.de


De Tschuhujiw Distrikt (üüb Ukrainisk: Чугуївський район Čuhujivs'kyj rajon) as een faan a distrikten uun det Charkiw Prowins. A distrikt leit uun a nuurd faan't prowins. Det hee 197.695 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Tschuhujiw. De Donets Struum (üüb Ukrainisk: Сіверський Донець Sivers'kyj Donec') leept troch a distrikt. A distrikt hee 9 gemeenden (üüb Ukrainisk: грома́ди hromády, iantaal: грома́да hromáda). Malyniwka (Малинівка) Nowopokrowka (Новопокровка) Petschenihy (Печеніги) Sloboschanske (Слобожанське) Smijiw (Зміїв) Stary Saltiw (Старий Салтів) Tschkalowske (Чкаловське) Tschuhujiw (Чугуїв) Wowtschansk (Вовчанськ) Ukraine: Administrative Division, citypopulation.de


Anthogonium (lat. Anthogonium gracile) san bloosenplaanten an hiar tu a orchideen (Orchidaceae). At jaft 1 slach uun Süüduast-Aasien. World Checklist of Anthogonium. Uun: The Board of Trustees of the Royal Botanic Gardens, Kew. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Anthogonium Wikispecies hää en artiikel tu: Anthogonium


De Beryslaw Distrikt (üüb Ukrainisk: Бериславський район Beryslavs'kyj rajon) as een faan a distrikten uun det Cherson Prowins. A distrikt leit uun a nuurd faan't prowins. Det hee 94.103 lidj (2022). At hoodsteed faan a distrikt as Beryslaw. Cherson: Oblast in Ukraine, citypopulation.de


De Cherson Distrikt (üüb Ukrainisk: Херсонський район Chersons'kyj rajon) as een faan a distrikten uun det Cherson Prowins. A distrikt leit uun a waast faan't prowins. Det hee 450.233 lidj (2022). At hoodsteed faan a distrikt as Cherson. Cherson: Oblast in Ukraine, citypopulation.de


De Henitschesk Distrikt (üüb Ukrainisk: Генічеський район Heničes'kyj rajon) as een faan a distrikten uun det Cherson Prowins. A distrikt leit uun a uast faan't prowins. Det hee 118.059 lidj (2022). At hoodsteed faan a distrikt as Henitschesk. Cherson: Oblast in Ukraine, citypopulation.de


De Kachowka Distrikt (üüb Ukrainisk: Каховський район Kachovs'kyj rajon) as een faan a distrikten uun det Cherson Prowins. A distrikt leit uun a maden faan't prowins. Det hee 216.458 lidj (2022). At hoodsteed faan a distrikt as Nowa Kachowka. Cherson: Oblast in Ukraine, citypopulation.de


De Skadowsk Distrikt (üüb Ukrainisk: Скадовський район Skadovs'kyj rajon) as een faan a distrikten uun det Cherson Prowins. A distrikt leit uun a süüdwaast faan't prowins. Det hee 122.745 lidj (2022). At hoodsteed faan a distrikt as Skadowsk. Cherson: Oblast in Ukraine, citypopulation.de


A Pomacentridae san en famile faan Bianfasker (Osteichthyes). Abudefdufinae Abudefduf Amphiprioninae Amphiprion – Premnas Chrominae Acanthochromis – Azurina – Chromis – Dascyllus Lepidozyginae Lepidozygus Pomacentrinae Altrichthys – Amblyglyphidodon – Amblypomacentrus – Cheiloprion – Chrysiptera – Dischistodus – Hemiglyphidodon – Neoglyphidodon – Neopomacentrus – Pomacentrus – Pomachromis – Pristotis – Teixeirichthys Stegastinae Hypsypops – Mecaenichthys – Microspathodon – Nexilosus – Parma – Plectroglyphidodon – Stegastes Commonskategorii: Pomacentridae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Pomacentridae


A Chromis of uk Swaalkenstörter san en grat skööl faan Bianfasker (Osteichthyes) uun det famile faan a Pomacentridae. Jo lewe uun a subtroopen an troopen tesken koralen an stianer. Jo san ei alt grat, an miast bruket, diaram wurd jo hal för't akwaarium kääft. C. abrupta – C. abyssicola – C. abyssus – C. acares – C. agilis – C. albicauda – C. albomaculata – C. alleni – C. alpha – C. alta – C. amboinensis – C. analis – C. atrilobata – C. atripectoralis – C. atripes – C. axillaris – C. bami – C. bowesi – C. brevirostris – C. cadenati – C. caerulea – C. caudalis – C. chromis – C. chrysura – C. cinerascens – C. circumaurea – C. crusma – C. cyanea – C. dasygenys – C. degruyi – C. delta – C. dimidiata – C. dispila – C. durvillei – C. earina – C. elerae – C. enchrysura – C. fatuhivae – C. fieldi – C. flavapicis – C. flavaxilla – C. flavicauda – C. flavipectoralis – C. flavomaculata – C. fumea – C. gunting – C. hangganan – C. hanui – C. howsoni – C. hypsilepis – C. insolata – C. intercrusma –


A Moonkfask (Chromis chromis) as en slach faan Bianfasker (Osteichthyes) uun det famile faan a Pomacentridae. Hi lewet fööraal uun't Madlunsia. Hi as ei alt grat, miast letjer üs 15 cm, an mei hal mad siagäärs lewe. A Moonkfask koon njüügen juar ual wurd. Commonskategorii: Moonkfask – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Moonkfask


A Congridae of Hääfialer san en famile faan Bianfasker (Osteichthyes) uun det order faan a Ialoortagen (Anguilliformes). Diar hiar trii onerfamilin tu. Bathymyrinae Ariosoma – Bathymyrus – Chiloconger – Kenyaconger – Parabathymyrus – Paraconger – Rostroconger Congrinae Acromycter – Bassanago – Bathycongrus – Bathyuroconger – Blachea – Castleichthys – Conger – Congrhynchus – Congriscus – Congrosoma – Diploconger – Gnathophis – Japonoconger – Lumiconger – Macrocephenchelys – Poeciloconger – Promyllantor – Pseudophichthys – Rhynchoconger – Scalanago – Uroconger – Xenomystax Heterocongrinae Gorgasia – Heteroconger Bathymyrinae: Ariosoma selenops Congrinae: Conger conger Heterocongrinae: Heteroconger hassi Commonskategorii: Congridae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Congridae


A Hääfsaloot (Ulva lactuca) as en weederplaant, an hiart tu a Green Algen (Chlorobionta). Hi liket en salootbleed an wääkst aueraal bi a küsten. Hääfsaloot woort ufsaamelt, an üs fuder of ged brükt. Man uk üs iidj woort hi brükt, diar as föl witamiin C, proteiin, iisen an jood uun. Commonskategorii: Hääfsaloot – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Hääfsaloot


At Brün Draaghood (Scorpaena porcus) as en fask uun det famile faan a Draaghööd (Scorpaenidae). Hi lewet uun't Madlunsia, uun't Suart Sia an uun a uastelk Atlantik faan Gratbritanien bit deel tu a Kanaaren, Atsooren an Madeira hen tu Seenegal. Commonskategorii: Brün Draaghood – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Brün Draaghood


A Draaghööd (Scorpaenidae) san en grat famile faan Bianfasker (Osteichthyes) uun det order faan a Barschoortagen (Perciformes), diar üüb a hialer welt föörkem. Skorpionfasker (Scorpaeninae) Caracanthinae Ialfasker (Pteroinae) Setarchinae Sebastolobinae Sebastinae Scorpaena Brün Draaghood (Scorpaena porcus) Commonskategorii: Draaghööd – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Draaghööd


De Baschtanka Distrikt (üüb Ukrainisk: Баштанський район Baštans'kyj rajon) as een faan a distrikten uun det Mykolajiw Prowins. A distrikt leit uun uast faan't prowins. Det hee 134.234 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Baschtanka. Mykolaïv: Oblast in Ukraine, citypopulation.de


De Mykolajiw Distrikt (üüb Ukrainisk: Миколаївський район Mykolajivs'kyj rajon) as een faan a distrikten uun det Mykolajiw Prowins. A distrikt leit uun süüd faan't prowins. Det hee 636.832 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Mykolajiw. Mykolaïv: Oblast in Ukraine, citypopulation.de


De Perwomajsk Distrikt (üüb Ukrainisk: Первомайський район Pervomajs'kyj rajon) as een faan a distrikten uun det Mykolajiw Prowins. A distrikt leit uun nuurdwaast faan't prowins. Det hee 145.213 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Perwomajsk. Mykolaïv: Oblast in Ukraine, citypopulation.de


De Wosnesensk Distrikt (üüb Ukrainisk: Вознесенський район Voznesens'kyj rajon) as een faan a distrikten uun det Mykolajiw Prowins. A distrikt leit uun nuurdwaast faan't prowins. Det hee 175.542 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Wosnesensk. Mykolaïv: Oblast in Ukraine, citypopulation.de


amanbi detheer juar: Romulus Augustulus, de letst keiser faan det Waaströömsk Rik († efter 476)


Romulus Augustulus (eegentelk Romulus Augustus; * amanbi 460; † efter 476) wiar de letst keiser faan det Waaströömsk Rik, diar uun Itaalien regiaret. Hi wurd faan san aatj, de Magister Militum, Orestes, üüb de keiserelk truun saat. Efter dat hi bluat tjiin muuner regiaret hed, fool a barbaarengenerool Odoaker uun August 476 iin uun Itaalien iin an naam at hoodsteed faan't rik, Ravenna. Odoaker maaget Orestes duad an saat Romulus uf. Odoaker wurd do Köning faan Itaalien. Commons: Romulus Augustulus – Saamling faan biljen of filmer


A Gräfögel ((mo.) graföögel, (sö.) grefügel) (Anas acuta) as en Fögel faan at Anenfamile (Anatidae). Fööraal a Gräfögel (of man ianfach Fögel) as uun a fögelkuin fangd wurden. So rept a Gräfögel. Aier faan Anas acuta - MHNT Anas acuta Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Gräfögel Wikispecies hää en artiikel tu: Gräfögel


Ravenna as en stääd uun Itaalien mä 158.058 iinwenern (Stant 31. Detsember 2019). Hat as hoodstääd faan det Prowins Ravenna mä di salew nööm. Ravenna lai iar ans bi a Aadria, as oober muar an muar fersunet. Daalang feert diar en kanaal hen, huar det bat Marina di Ravenna leit. Faan 402 bit 476 wiar Ravenna hoostääd faan't Waaströömsk Rik. Hat as bekäänd för hör ääderkrastelk sarken, kapelen an mosaiken. Statistiche demografiche ISTAT. Iinwenertaalen faan't Istituto Nazionale di Statistica, Stant 31. Detsember 2019. Commonskategorii: Ravenna (Steed) – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Ravenna (sjiisk) Dante Alighieri Romulus Augustulus


Huuger (uk: Huuder, dånsch: Højer Sogn, tjüsch: Hoyer) as en dånsch schöspelgemiind (dåånsch: sogn) önjt sööden foon Dånmark. Jü läit bai e Weestsii än e gränse tu Tjüschlönj. Bit 1970 wus Huuger en diilj foon e hiird "Tønder, Højer og Lø Herred", än eeftert foon e Højer Komuun, wat ma e Kommunalreform foon di 1. Janewoore 2007 tu e Tønder Komuun önj e Regjoon Syddanmark wörd. Iir 1927 di Hindenburgdoom bäged wörd, kjard en dåmper foon e salringe DSG foon Huuger eefter Munkmēsk.


At Tritonhurn (Charonia tritonis) as en slach faan Sneken (Gastropoda) uun det order faan a Sorbeoconcha. Hat lewet uun a troopen an subtroopen an hiart tu a gratst sneken, hat koon 50 cm grat wurd. Hör nööm komt faan det greks godhaid Triton uf, di dring faan Poseidon. Det höske woort brükt, am diar üüb tu tuutin. Soldooten tuute üüb en Tritonhurn Commonskategorii: Tritonhurn – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Tritonhurn


A Siagurken (Holothuroidea) sen en klas faan diarten uun a stam faan a Puurthidjeten (Echinodermata). Diar jaft'at wel son 1.700 slacher faan. Jo san nai mä Siaiigler (Echinoidea). Apodida Chiridotidae - Myriotrochidae - Synaptidae Aspidochirotida Gephyrothuriidae - Holothuriidae - Stichopodidae - Synallactidae Dactylochirotida Dendrochirotida Cucumariidae – Cucumellidae – Heterothyonidae – †Monilipsolidae – Paracucumidae – Phyllophoridae – Placothuriidae – Psolidae – Rhopalodinidae – Sclerodactylidae – Vaneyellidae – Ypsilothuriidae Elasipodida Deimatidae - Elpidiidae - Laetmogonidae - Pelagothuriidae - Psychropotidae Molpadiida Caudinidae - Gephyrothuriidae - Molpadiidae Commonskategorii: Siagurken – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Siagurken


A Slaangstäären (Ophiuroidea) san en klas faan Puurthidjeten. Hör nööm komt faan't greks ophis – Slaang an ura – Stört. Jo san nai mä Siastäären (Asteroidea). Myophiuroidea Auerorder: Euryophiurida Ordern: Euryalida – Ophiurida Auerorder: Ophintegrida Ordern: Amphilepidida – Ophiacanthida – Ophioleucida – Ophioscolecida †Oegophiuroidea Commonskategorii: Slaangstäären – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Slaangstäären


A Siaiigler (Echinoidea, faan greks ἐχῖνος echĩnos: Iigel, Siaiigel) san en klas faan Puurthidjeten (Echinodermata). Diar jaft'at wel 950 of noch muar slacher faan. Jo san nai mä Siagurken (Holothuroidea). Euechinoidea Auerorder: Atelostomata Cassiduloida - Spatangoida Auerorder: Diadematacea Diadematoida - Echinothurioida - Pedinoida Auerorder: Echinacea Arbacioida – Camarodonta – Salenioida – Stomopneustoida Auerorder: Gnathostomata Clypeasteroida – Holectypoida Perischoechinoidea Cidaroida Commonskategorii: Siaiigler – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Siaiigler


A Sialiilien (Crinoidea, faan greks κρίνος krinos‚ Liilie) san en klas faan diarten uun a stam faan a Puurthidjeten (Echinodermata). Diar jaft'at wel muar üs 620 slacher faan, a miasten uun det order Comatulida. Jo like plaanten, an enkelten san uk fääst mä a grünj ferwoksen. Comatulida (Hiarstäären of Feederstäären) Cyrtocrinida †Encrinida Hyocrinida Isocrinida †Millericrinida †Roveacrinida Comatulida Cyrtocrinida Hyocrinida Isocrinida Commonskategorii: Sialiilien – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Sialiilien


A Hiarstäären of Feederstäären (Comatulida) san en order faan diarten uun di stam faan a Puurthidjeten (Echinodermata). Comatulida san det gratst order uun't klas faan a Sialiilien (Crinoidea). At jaft diar wel son 550 slacher faan. Onerorder: Bourgueticrinina Familin: Atelecrinidae – Bathycrinidae – Phrynocrinidae – Rhizocrinidae Auerfamilin: Antedonoidea – Atelecrinoidea – Comatuloidea – Himerometroidea – Notocrinoidea – †Paracomatuloidea – Tropiometroidea Ööder familin: Atopocrinidae – Bourgueticrinidae – Eudiocrinidae – Guillecrinidae – Septocrinidae Commonskategorii: Hiarstäären – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Hiarstäären


A Aral Sia (ütjspriak: Áral, ei: Araal, kasachisk Арал теңізі Aral teñizi; usbekisk Orol dengizi; rüsk Аральское море) wiar en graten sia uun Madelaasien. Diarfaan san daalang bluas noch letj rester auer. Dat di sia ferdrüget, kaam ei faan salew. Sant Stalin sin tidjen as diar föl tu föl weeder ütj a struumer Amudarja an Syrdarja ütj pompet wurden, an so as di siapeegel am 18 meeter fäälen. Daalang lei diar skeb ambi. Commonskategorii: Aral Sia – Saamlang faan bilen of filmer


Wat menst dü? Amerikoonsk Dooler (US$) Austraalisk Dooler (AUD) Sjiisk Dooler (Taler) ...


Henk Wolf (* 25. Febrewoore 1973) as en spriakwedenskapsmaan. Hi befaadet ham mä holuns an fresk. Werksteeden (mad öödern): NHL Stenden Hogeschool uun Leeuwarden an Groningen. Algemiene Fryske Underrjochtskommisje (Afûk) Centraal Instituut Toetsontwikkeling (CITO) Uniwersiteeten uun Amsterdam, Flensborag an Groningen Bleeden, tidjskraften, raadio Omrop Fryslân Flook buken Aktuel: Konsulent för Saaterfresk bi't Oldenburgische Landschaft Henk Wolf sin aanj wääbsteed Seeltersk.de


Giuseppe Garibaldi ([dʒuˈzɛppe ɡariˈbaldi]; * 4. Jüüle 1807 uun Nizza; † 2. Jüüne 1882 üüb Caprera) wiar en italjeens freihaidsstridjer an een faan dön populeerst feerern faan det Risorgimento, det italjeens ianigungsbeweeging twesken 1820 an 1870. Efter dat hi uun Febrewoore 1834 uun en apstant uun Piemont dialnimen hed, wurd hi tu a duas feruurdiald, man hi entkaam an siild tu Süüdameerika, huar hi 14 juaren uun a eksiil ferbroocht an uun hög kriiger dialnaam. Uun't juar 1848 kaam Garibaldi tu Itaalien turag an streed hi uun fialtööger, wat tuletst tu det italjeens ferianiging feerd. Üüs uun a April 1859 a suwereniteetskrich ütjbruch, feerd hi'n armee, wat grat steeden uun a Lombardei, diaroner Varese an Como naam an't grens tu Süüdtirool lingd. A krich kaam tu aanj mä't auernemen faan a Lombardei. 1860 feerd at Ekspeditsion faan a Düüsen uun a süüd faan Itaalien. At ekspeditsion loket an kaam tu aanj mä't aneksion faan at Köningrik faan dön Tau Sisiilien, a Marken an Umbrien tu't Köningrik Sardiinien, wat de 17. Marts 1861 det ferianigt Köningrik Itaalien wurd. Harro Harring


Di US-Dooler (Ufkörtang: USD; Sümbool: $) as at münt faan a Ferianagt Stooten faan Ameerikoo, woort oober uk uun föl ööder lunen üs amtelk münt brükt. En US-Dooler woort uun 10 Dime (1 Dime = 10 Cents) of 100 Cents iindiald. Det 5-Cents-stak het uk "nickel", an det 25-Cents-stak het "quarter". Di green 1-Dooler-skiin het uk "greenback" of "buck". Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: US-Dooler US-Dooler (ingelsk an sjiisk)


f p1 p5 A Black Hills (Lakota: Paha Sapa of He Sapa, det ment Suart Berger) san en beragkeed uun a waastelk USA, fööraal uun South Dakota, man jo ling uk iin uun Wyoming. Jo lei sowat tesken a Rocky Mountains an a Great Plains. Diar waaks fööraal granjebuumer. A huuchst toop diar as a Black Elk Peak mä en hööchde faan 2.208 m. Uun't 19. juarhunert as diar gul fünjen wurden. Man diar jaft'at uk luad, iisen, uraan, eerdööle an kööl. Commonskategorii: Black Hills – Saamlang faan bilen of filmer


fpd3 A Black Elk Peak as mä en hööchde faan 2.208 m di huuchst ponkt faan a US bundesstoot South Dakota an uk faan det beragkeed Black Hills. Hi as uk a huuchst toop uasten faan a Rocky Mountains. Hi füng san nööm efter Black Elk, en medesiinmaan faan a Oglala-Lakota-Indioonern. Commonskategorii: Black Elk Peak – Saamlang faan bilen of filmer


At Lakota (of: Lakȟótiyapi) as en spriak uun det famile faan a Sioux spriaken. Hat woort faan't fulk faan a Lakota spreegen. Koord faan indiooner-spriaken. Sioux spriaken san laacht brons. Junior Garcia, en skuulmääster snaaket Lakota. Tu det fulk faan a Lakota hiar sööwen onerstamer: Oglala Brulé Hunkpapa Minneconjou Sans Arc Sihasapa Two Kettles Commonskategorii: Lakota (Spriak) – Saamlang faan bilen of filmer


A Oglala san ään faan a onerstamer faan a Lakota indioonern uun det Sioux spriakfamile. A Oglala tääld 2013 noch 46.000 lasmooten an san a gratst onerstam mad a Lakota. Jo wiar a iarst Lakota, diar auer a Missouri River efter waasten waanert, an diar tesken a Missouri an a Black Hills lewet. Daalang lewe a miasten uun en reserwatsion uun South Dakota. Tu a Lakota hiar noch sääks ööder onerstamer, det san a Brulé, Hunkpapa, Minneconjou, Sans Arc, Sihasapa an Two Kettles. Jo haa iar faan't jacht üüb a Amerikoonsk Büfel (Biison) uun a Great Plains lewet, an üs nomaaden uun tipis wenet. A Oglala haa fertwiiwelt am hör freihaid streden. Bi't Sliak am Little Big Horn tesken 1875 an 1877 an tuleetst bi a Wounded Knee struum san flook Oglala amkimen. A US-soldooten strääd oner Generaal Custer, an a Sioux wurd uunfeerd faan Sitting Bull. Oglala tipi Biison Sliak am Little Big Horn Commonskategorii: Oglala – Saamlang faan bilen of filmer


En Reserwatsion as en regiuun, huar a amerikoonsk uurinwenern ("indioonern") muar of maner autonoom lewe. Jodiar reserwatsioonen san miast uun't 19. juarhunert iinracht wurden, am amfaade en letjen dial faan det regiuun, huar a indioonern iar ans lewet haa. Hat jaft oober uk "würelk autonoom" regiuunen, t.b. uun Kanada of Nikaraagua, diar haa a uuriinwenern muar rochten. Kanada: Indian reserve of fransöösk réserves indiennes USA, Belize: ingelsk Indian reservation Costa Rica, Nikaraagua, Ekwadoor, Guyaana: spoonsk Territorios Indígenas Domiinika: ingelsk Kalinago Territory Panama: spoonsk Comarcas indígenas Weenesuela: spoonsk Tierras con títulos colectivos Kolumbien: spoonsk Resguardos indígenas an Reservas indígenas Peruu: spoonsk Reservas comunales an spoonsk Reservas territorial para pueblos indígenas en aislamiento Brasiilien: portugiisk Terras indígenas Boliiwien: spoonsk Tierras Comunitarias de Origen of Territorios indígenas originario campesino Argentiinien: spoonsk Posesión y propiedad comunitarias de las tierras (tradicionalmente indígenas) A gratst reserwatsioonen lei uun a waastelk USA uun a stooten Arizona, Utah, Montana an South Dakota. Uun Kanada san jo miast auer liitjeletj ianhaiden ferstreielt. Man uk uun Brasiilien an Kolumbien lei grater reserwatsioonen nai bi a Amazonas. Commonskategorii: Reserwatsion – Saamlang faan bilen of filmer


A Missouri River [mɪˈzʊɹɪˌɹɪvɚ] as mä en lengde faan 4.087 kilomeetern di lingst tustruum faan a Mississippi River, an uk di lingst struum faan a USA. Hi brangt leewen föl slober mä, an het diaram uk „Big Muddy“. Tuup mä a Mississippi as a Mississippi-Missouri di sjuardlingst struum faan a eerd. Commonskategorii: Missouri River – Saamlang faan bilen of filmer


Wat menst dü? Missouri (Stoot) Missouri Counties Missouri River


Frederick Douglass (* 1818 uun Talbot County, Maryland; † 20. Febrewoore 1895 uun Washington, D.C.; bäären üüs Frederick Augustus Washington Bailey) wiar en slaaw an leeder abolitsionist an skriiwer. Hi wiar de inflöödrikst aafroameerikooner faan det 19. juarhunert. Commons: Frederick Douglass – Saamling faan biljen of filmer


Nomaaden (faan ualgreks νομάς nomás, „ambiraise“) san minsken, diar nian fääst aran haa. Jo fulge miast wil diarten üüb hör waanrang tesken somer- an wontersteeden, amdat's at hialer juar wat tu iidjen haa. Nomaaden jaft'at al sant ualang tidjen. Iarst üs a büürerei föör son 12.000 juaren apkaam, begand a minsken, üüb fääst wensteeden tu lewin. Man huar at kliima det ei tuläät, waanre a minsken uk daalang noch ambi. Hat jaft oober uk waanerbüüren, diar hör lun efter hög juaren apdu, auer di grünj tu skraal as. Do san diar oober uk noch minsken, diar ütj kulturel grünjer nochuaren aran san, so üs flook Roma. Jo wurd oober ei tu a nomaaden tääld. Commonskategorii: Nomaaden – Saamlang faan bilen of filmer


305Koordinaaten: 30° N, 5° O A Maghreb as en regiuun uun Nuurdwaastafrikoo mä a lunen Tuneesien, Algeerien, Maroko an Waastsahara, diar kulturel nai mäenööder san. Uk Libyen an Mauretaanien wurd leewen diar mä tu tääld. Det araabisk wurd المغرب al-maghrib, DMG al-maġrib ("huar a san onergongt", a waast, a okzident) komt faan't wurd غَرَبَ gharaba, DMG ġaraba (wech gung, onergung) uf, uun Tamazight ⵜⴰⵎⴰⵣⵖⴰ Tamazɣa. At jindial tu a Maghreb as a Maschrek (Egypten, Israel, Palestiina, Jordaanien, Liibanon, Syrien, Iraak), araabisk المشرق al-Maschriq, DMG al-Mašriq ("huar a san apgongt", a uast, a orient). Uun't araabisk men a minsken mä Maghreb miast det lun Maroko, auer't det waastermiast araabisk lun as. Hör aanj nööm för't lun as uk al-Maghrib (kurt för araabisk المملكة المغربية, DMG al-mamlaka al maġribiyya, at "waastelk könangrik"). Uun a Maghreb woort bütj araabisk föl fransöösk snaaket. Commonskategorii: Maghreb – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Maghreb (sjiisk)


Allegany County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Maryland. At county leit uun a nuurdwaast faan a bundesstoot. Det hee 68.106 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Cumberland. USA: Maryland, citypopulation.de


Anne Arundel County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Maryland. At county leit uun a maden faan a bundesstoot. Det hee 588.261 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Annapolis. USA: Maryland, citypopulation.de


Baltimore County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Maryland. At county leit uun a nuurd faan a bundesstoot. Det hee 854.535 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Towson. USA: Maryland, citypopulation.de


Calvert County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Maryland. At county leit uun a süüd faan a bundesstoot. Det hee 92.783 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Prince Frederick. USA: Maryland, citypopulation.de


Caroline County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Maryland. At county leit uun a uast faan a bundesstoot. Det hee 33.293 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Denton. USA: Maryland, citypopulation.de


Carroll County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Maryland. At county leit uun a nuurd faan a bundesstoot. Det hee 172.891 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Westminster. USA: Maryland, citypopulation.de


Cecil County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Maryland. At county leit uun a nuurd faan a bundesstoot. Det hee 103.725 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Elkton. USA: Maryland, citypopulation.de


Charles County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Maryland. At county leit uun a süüd faan a bundesstoot. Det hee 166.617 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as La Plata. USA: Maryland, citypopulation.de


Dorchester County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Maryland. At county leit uun a süüd faan a bundesstoot. Det hee 32.531 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Cambridge. USA: Maryland, citypopulation.de


Frederick County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Maryland. At county leit uun a nuurd faan a bundesstoot. Det hee 271.717 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Frederick. USA: Maryland, citypopulation.de


Garrett County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Maryland. At county leit uun a nuurdwaast faan a bundesstoot. Det hee 28.806 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Oakland. USA: Maryland, citypopulation.de


Talbot County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Maryland. At county leit uun a uast faan a bundesstoot. Det hee 37.526 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Easton. Frederick Douglass (1818-1895), skriiwer. USA: Maryland, citypopulation.de


Harford County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Maryland. At county leit uun a nuurd faan a bundesstoot. Det hee 260.924 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Bel Air. USA: Maryland, citypopulation.de


Howard County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Maryland. At county leit uun a maden faan a bundesstoot. Det hee 332.317 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Ellicott City. USA: Maryland, citypopulation.de


Kent County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Maryland. At county leit uun a uast faan a bundesstoot. Det hee 19.198 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Chestertown. USA: Maryland, citypopulation.de


Montgomery County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Maryland. At county leit uun a süüdwaast faan a bundesstoot. Det hee 1.062.061 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Rockville. At hoodsteed faan dön Ferianigt Stooten, Washington, D.C. leit uun a süüduast faan't county. Rockville Gaithersburg USA: Maryland, citypopulation.de


Prince George's County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Maryland. At county leit uun a süüd faan a bundesstoot. Det hee 967.201 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Upper Marlboro. USA: Maryland, citypopulation.de


A Slacht bi Poltawa (28. Jüünejul./8. Jüülegreg. 1709) wiar en slacht twesken Sweeden oner Kaarl XII. an Rüslun oner Peeter I. uun de Grat Noordisk Krich. Det wiar uun a nuurd faan't steed Poltawa uun a Ukraine faan nü. Rüslun woon a slacht an Kaarl XII. moost iin uun det Osmaans Rik flücht. Det wiar de wichtigst slacht faan a krich, auer dat det de anringsponkt faan a krich wiar. A krich salew markiaret a aanj faan det Sweedsk Rik an't apstiigen faan det Rüs Keiserrik. Sweeden brükt tu 1753 an Rüslun tu 1918 de Juliaans Kalender.


A Homern (Homarus) san en skööl faan Tjiinbiankraaben (Decapoda). Diar jaft'at man tau slacher faan. Europeesk Homer (Homarus gammarus) Amerikoonsk Homer (Homarus americanus) Europeesk Homer Amerikoonsk Homer Commonskategorii: Homern – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Homern


Wat menst dü ? Homer (Dachter) (~ 8. juarhunert föör Krast) Homern (Homarus), skööl faan Kraaben


A Amerikoonsk Homer (Homarus americanus, ingelsk lobster) as en slach faan Homern (Homarus) uun det order faan a Tjiinbiankraaben (Decapoda). Hi liket a Europeesk Homer, as oober en betj laachter klööret. A Amerikoonsk Homer lewet fööraal föör't küst faan Maine. Enkelt homern kön uk blä wees. Commonskategorii: Amerikoonsk Homern – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Amerikoonsk Homern


Henri Milne Edwards (* 23. Oktuuber 1800 uun Brügge; † 29. Jüüle 1885 uun Pariis) wiar en fransöösken dochter an bioloog. Hi hää ham fööraal mä a Kraaben (Crustacea) befaadet. Faan Milne Edwards bestemet diarten (ütjwool) Commonskategorii: Henri Milne Edwards – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Henri Milne Edwards


At Nöös (latiinsk nasus; ualgreks ῥίς rhís) as en orgaan, huar wi mä stirme kön. Bi Minsken an a miast Tetjdiarten (Mammalia) as det nöös uun a maden faan't gesicht, an hää tau nööshööl. Banen faan a nöösrüm leit a rachen. Swin Kaat Eesel Hünj Hoker a leetst drööb mähaa wal, di fäält at lad üüb a nöös Hi stäät sin nöös uun arke skeet Volkert Faltings an Reinhard Jannen: Fering-Öömrang Spreegwurdleksikon, Hüsem 2012 Volkert Faltings an Reinhard Jannen: Twäärs üüs en haligschep. Hüsem 2016 Commonskategorii: Nöös – Saamlang faan bilen of filmer Wikiquote: Nöös (sjiisk)


Mötjstande san bägelemänte ma en wase elektrische Mötjstand. Da jeeft dåt önj ferschilie sliike. Önj e eläktroonik benüsie we oofding materjoole ma en wase mötjstand. Deer köön we natörlik låmpe for njüte, ouers da heewe ai sü’n lung laawensduur. Bütedåt tör uk oofding ai sü foole lååsting deerönj. Deeram njüte we "koolemötjstande", dåt san latje keramische rööre ma en teen lååge koole deeraw. Aw biise iinje sat en metalen höiken, dåt jü koolelååge kontaktiirt. Önj da höikene san dan weere swaised am di mötjstand önjtusliten. Oofding sat en spiråålformi furi önj e koole am di mötjstand huuger tu måågen. Da koolemötjstande wårde gewöönlik njüted önj wjarte twasche 10 O än 1 miljoon O (uk wälj nååmd megohm än önjjååwen ma MO). Önj sü’n mötjstand mötj ai tufoole lååsting ron önj, dan ouers wårt hi hiitj än gungt hier önjstöög. Da grutste koolemötjstande mönje moinäi tou watt heewe än dan jeeft et latjere foon 1 W, 1/2 W, 1/4 W, 1/8 W, 1/16 W. Di grutelse foon sü’n mötjstand heet ålsü ninte tu douen ma din mötjstandswjart. Schal mör lååsting önj en motjstand rin önj, dan wårde trädjmötjstande njüsed. Dåt san latje keraamische rööre weer metalträdj aw wikled as, moi önj


A Gulsparag, (mo.) göölfink, göölspåri (Emberiza citrinella) liket en Sparag, hiart oober tu det fögelfamile faan a Fialsparger (Emberizidae). So sjongt a Gulsparag.?/i En Gulsparag, apnimen uun Devon, Ingelun?/i Tiaknang faan en Gulsparag. Aier faan Emberiza citrinella Emberiza citrinella Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Gulsparger Wikispecies hää en artiikel tu: Gulsparger


A Beryciformes of Slimhoodoortagen san en order faan Strualflikerten (Acanthopterygii) uun't rä faan a Bianfasker (Osteichthyes). Flook slacher lewe uun böös jip weedern. Berycoidei Berycidae, Slimhoodfasker Melamphaidae Stephanoberycoidei Barbourisiidae Cetomimidae, Waalhoodfasker Rondeletiidae Stephanoberycidae, Suurnfasker Gibberichthyidae Hispidoberycidae Ricardo Betancur-R, Edward O. Wiley, Gloria Arratia, Arturo Acero, Nicolas Bailly, Masaki Miya, Guillaume Lecointre an Guillermo Ortí: Phylogenetic classification of bony fishes. BMC Evolutionary Biology, BMC series – Juli 2017, DOI: 10.1186/s12862-017-0958-3 Commonskategorii: Beryciformes – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Beryciformes


A Trachichthyiformes san en order faan Strualflikerten (Acanthopterygii) uun't rä faan a Bianfasker (Osteichthyes). Diar hiar fiiw familin mä 20 sköölen an knaap 70 slacher tu. Jo lewe uun böös jip weedern. Trachichthyoidei Anomalopidae Anoplogastridae Diretmidae Monocentridae Trachichthyidae Ricardo Betancur-R, Edward O. Wiley, Gloria Arratia, Arturo Acero, Nicolas Bailly, Masaki Miya, Guillaume Lecointre an Guillermo Ortí: Phylogenetic classification of bony fishes. BMC Evolutionary Biology, BMC series – Juli 2017, DOI: 10.1186/s12862-017-0958-3 Commonskategorii: Trachichthyiformes – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Trachichthyiformes


A Holocentridae of Soldootenfasker san en famile faan Strualflikerten (Acanthopterygii) uun't rä faan a Bianfasker (Osteichthyes). Jo lewe uun troopisk weedern. Holocentrinae Flammeo Holocentrus Neoniphon Sargocentron Myripristinae Corniger Myripristis Ostichthys Plectrypops Pristilepis Ricardo Betancur-R, Edward O. Wiley, Gloria Arratia, Arturo Acero, Nicolas Bailly, Masaki Miya, Guillaume Lecointre an Guillermo Ortí: Phylogenetic classification of bony fishes. BMC Evolutionary Biology, BMC series – Juli 2017, DOI: 10.1186/s12862-017-0958-3 Commonskategorii: Holocentridae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Holocentridae


A Spariformes san en order faan Bianfasker (Osteichthyes), an hiar tu a Percomorphaceae. Lethrinidae Gnathodentex - Gymnocranius - Lethrinus - Monotaxis - Wattsia Nemipteridae Nemipterus - Parascolopsis - Pentapodus - Scaevius - Scolopsis Sparidae Acanthopagrus - Amamiichthys – Archosargus - Argyrops - Argyrozona - Boops - Boopsoidea - Calamus - Cheimerius - Chrysoblephus - Crenidens - Cymatoceps - Dentex - Diplodus - Evynnis - Gymnocrotaphus - Lagodon - Lithognathus - Oblada - Pachymetopon - Pagellus - Pagrus - Parargyrops - Petrus - Polyamblyodon - †Pshekharus – Pterogymnus - Rhabdosargus - Sarpa - Sparidentex - Polysteganus - Porcostoma - Pterogymnus - Sparodon - Sparus - Spondyliosoma - Stenotomus - Virididentex Commonskategorii: Spariformes – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Spariformes


A Synbranchiformes of Moderialer san en order faan Bianfasker (Osteichthyes) mä sjauer familin, 13 sköölen an amanbi 115 slacher. Jo like Ialer an lewe uun a troopen an subtroopen. Chaudhuriidae Bihunichthys - Chaudhuria - Chendol - Garo - Nagaichthys - Pillaia - Pillaiabrachia Mastacembelidae Aethiomastacembelus – Caecomastacembelus – Macrognathus – Mastacembelus – Mastacemeblus – Sinobdella Synbranchidae Macrotrema – Monopterus – Ophisternon – Synbranchus Indostomidae Indostomus Commonskategorii: Synbranchiformes – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Synbranchiformes


Erk-Uwe Carl Schrahé (* 16. Bārichtmuun 1931 ön Ārichsem, † 27. Ismuun 2018) heer Sölring liirt, wan hi al aur 50 Jaaren ual wiar. Diarbi her hi sa fuul Früger, dat hi wat diarfuar dö wel, dat des Spraak āprocht hualen uur ken. Wan hi en bet snaki kür, da wel hi uk skriif. Di Bigening wiar Boker en Aarberen sa üs "Deutsch-Söl'ring zum Söl'ring Uurterbok von Boy P. Möller"(Sölring Foriining, 1991) "Hüs- en Straatennaamen" (Sölring Foriining, 1994) Di Fjuur Evangelien (meaarbert), 2006 Kalender, wat help skul, di Sölring Spraak tö liir. Masi Energii en Aarber es iin ön dat "Sölring Uurterbok" (Uurterbokstair fan di Christian-Albrechts-Uniwersiteet, 2006) gingen. Söner des kür em deling (2011) gaar ek muar Sölring liir, aurdat et sa fuul mener snaket uur. Tö sin 75. Gibursdai es en Bidrach iin ön't Bleer fan't Nuurđfriisk Instituut ütdönen uuren. Dit es en senerk Iaring, aurdat di Skriiwers ek fan Söl kum, en dach üp Sölring skrewen haa. Tö Iaren fan sin Tachentigst Gibursdai ön't Jaar 2011 uur sin Bok "Di Litji Prins" drukt. Senerk es diaraur, dat et jit bluat üs Kopii fuarliit, wat me Skriifmaskiin skrewen es. Hat maaket noch rocht fuul Aarber, dit digitaal törocht tö


Queen Anne's County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Maryland. At county leit uun a uast faan a bundesstoot. Det hee 49.874 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Centreville. USA: Maryland, citypopulation.de


Somerset County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Maryland. At county leit uun a süüduast faan a bundesstoot. Det hee 24.620 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Princess Anne. USA: Maryland, citypopulation.de


Saint Mary's County of St. Mary's County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Maryland. At county leit uun a süüd faan a bundesstoot. Det hee 113.777 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Leonardtown. USA: Maryland, citypopulation.de


Washington County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Maryland. At county leit uun a nuurd faan a bundesstoot. Det hee 154.705 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Hagerstown. USA: Maryland, citypopulation.de


Wicomico County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Maryland. At county leit uun a süüduast faan a bundesstoot. Det hee 103.588 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Salisbury. USA: Maryland, citypopulation.de


Worcester County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Maryland. At county leit uun a süüduast faan a bundesstoot. Det hee 52.460 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Snow Hill. USA: Maryland, citypopulation.de


A Sjimpansen (Pan) san en skööl faan Minskenaaben (Hominidae). Diar hiar tau slacher tu, an jo lewe uun Madelafrikoo. (Grat) Sjimpans (Pan troglodytes) P. t. schweinfurthii P. t. troglodytes P. t. vellerosos P. t. verus (Letj Sjimpans), Bonobo (Pan paniscus) A struum Kongo dialt jo tau slacher faan enööder uf. Bonobo EN - endangered (trüüwet) Sjimpans EN - endangered (trüüwet) Commonskategorii: Sjimpansen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Sjimpansen


A Cebidae of Kaputsiineraaben san en famile faan Aaben uun det rä faan a Briadnöösaaben (Platyrrhini). Diar hiar trii sköölen tu. Dialwiis wurd uk a Callitrichidae üs onerfamile Callitrichinae diar mä tu tääld. Cebinae (Cebus) (Sapajus) Saimiriinae (Saimiri) Commonskategorii: Cebidae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Cebidae


A Minskenlüs (Pediculidae) san en famile faan Lüs (Phthiraptera). Diar uun jaft'at man ian skööl Pediculus. Minskenlüs san parasiiten. Eegentelk Minskenlüs (Pediculus humanus) Kluaderlüs (Pediculus humanus humanus) Hoodlüs (Pediculus humanus capitis) Pediculus schaeffi , parasiit bi Sjimpansen Pediculus mjobergi , parasiit bi aaben faan't famile Cebidae Commonskategorii: Minskenlüs – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Minskenlüs


Likmiatag faardferanrang as en ütjdruk uun a füsiik, wan en lif leewen gauer woort, auer diar stüdag en krääft jin werket, t.b. at swaarkrääft. At lif reert ham leewen üüb en liken wai, wan det krääft leewen di salew wai werket. Wan ik oober t.b. en baal smitj, do werket tuiarst det krääft, diar ik di baal mäden haa, an eftert det swaarkräft, wat ham weder deel tu a eerd brangt. Do maaget di baal nään liken wai, sin boon as en paraabel. Bi en liken wai, täält det skalaar furem, auer det krääft fol amsaat woort. Bi en paraabel täält leewen bluas di luadrocht dial faan det krääft, do skal'am mä vektooren reegne. En baal fäält deel faan en 10 meeter (= s) huuch hüs. At swaarkrääft as 9,81 m/s² (= a). (An di loftwederstant woort ei märeegent.) s = 1/2 * a * t² -> t = {\displaystyle {\sqrt {\;\;}}} (2 * s / a) ≈ 1,43 sekunden. Hi fäält 1,43 sekunden loong. v = a * t ≈ 14 m/s ≈ 50,4 km/h Wan hi oner uunkomt, as hi 50,4 km/h gau.


Interslaawisk (medžuslovjansky, меджусловјанскы) as en slaawisk ploonspriak. Hat hää 2006 tuiarst Slovianski het, an as faan slawisten uun flook lunen ütjwerket wurden. Det spriak skal halep, dat slaawisk spreegen minsken jo mäenööder onerhual kön. An hoker goor nian slaawisk spriak snaaket, koon ham üüb Interslaawisk mä slaawen oonerhual. At gramatik an a wurden kem fööraal faan't Ual-Sarkenslaawisk, an a ploonern gung diarfaan ütj, dat 90% faan a slaawen Interslaawisk ferstun kön. Interslaawisk wurd eder mä't latiinsk an uk mä't kyrilisk alfabeet skrewen. Üüb facebook jaft'at en skööl faan 18.000 lidj (stant: 03.2023), diar jo üüb Interslaawisk onerhual. «Мы делаем это для будущего». Что такое межславянский язык, зачем его придумали и кто на нём говорит. Mel, 18. Juli 2022. Efterluket di 30. Marts 2023. Commonskategorii: Interslaawisk spriak – Saamlang faan bilen of filmer


Baltimore [ˈbɔːltɪmɔːɹ] (USA) as det gratst stääd an en "independent city" (kreisfrei stääd) uun a bundesstoot Maryland. Baltimore hää en bedüüdenen huuwen. Egypten Alexandria, Egypten Israel Ashkelon, Israel Spoonien Cádiz, Spoonien Libeeria Gbarnga, Libeeria Itaalien Genua, Italien Jaapan Kawasaki, Jaapan Egypten Luxor, Egypten Ukraine Odessa, Ukraine Grichenlun Piräus, Griichenlun Neederlunen Rotterdam, Neederlunen Sjiina Xiamen, Sjiina Commonskategorii: Baltimore (Maryland) – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Baltimore (sjiisk)


At Delmarva Hualeweilun as en 300 km lung an 100 km briad hualeweilun bi't uastküst faan a USA. Di aparte nööm komt faan a trii bundesstooten, diar en uundial haa: DELaware, MARyland an VirginiA. Ööder nöömer san Delaware and Chesapeake Peninsula of bluas Chesapeake Peninsula. Commonskategorii: Delmarva – Saamlang faan bilen of filmer


At Chesapeake Bay [ˈtʃɛsəpik ˈbeɪ] as en griisegrat müs faan a struumer Potomac River, Susquehanna River an James River tesken at Delmarva Hualeweilun uun't uasten an a fäästääg faan a US-amerikoonsk bundesstooten Maryland an Virginia uun't waasten. Det bocht as gud 300 km lung an namt en flaak faan 12.000 km² iin. Hat lääpt efter süüden ütj uun a Atlantik. A nööm Chesepiooc komt faan't Algonkin spriak, diar faan a Powhatan an Nanticoke indioonern spreegen wurd, an ment wel grat struum. Uun't juar 1607 kaam a iarst kolonisten faan Ingelun, an haa diar det iarst kolonii Jamestown grünjlaanj. At Chesapeake Bay Brag. Iintoochregiuun faan't Chesapeake Bay mä sin tustruumer. Artikel „A Dead Indian Language Is Brought Back to Life“ Washington Post, di 12. Deetsember 2006. Commonskategorii: Chesapeake Bay – Saamlang faan bilen of filmer 37.248055555556-76.119444444444Koordinaaten: 37° 14′ 53″ N, 76° 7′ 10″ W


A Pecten san en skööl faan Twiiskaalagen (Bivalvia) uun det order faan a Pectinida. Diar jaft'at 16 slacher faan. Pecten afribenedictus Kilburn & Dijkstra, 1995 Pecten albicans Schröter, 1802 Pecten dijkstrai Duncan & G. Wilson, 2012 Pecten diomedeus Dall, Bartsch & Rehder, 1938 Pecten dorotheae Melvill in Melvill & Standen, 1907 Pecten erythraeensis G.B. Sowerby II, 1842 Pecten excavatus Anton, 1838 Pecten fumatus Reeve, 1852 Pecten gladysiae Pecten jacobaeus Linnaeus, 1758 (Letj Jakob) Pecten keppelianus Sowerby III, 1905 Pecten maximus Linnaeus, 1758 (Grat Jakob) Pecten novaezelandiae Reeve, 1853 Pecten raoulensis Powell, 1958 Pecten sulcicostatus Sowerby II, 1842 Pecten waikikius Dall, Bartsch & Rehder, 1938 Uun Euroopa lewe tau slacher: P. jacobeus, Letj Jakob, Madlunsia P. maximus, Grat Jakob, Nuurduastelk Atlantik Commonskategorii: Pecten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Pecten


A Pectinidae san en famile faan Twiiskaalagen (Bivalvia) uun det order faan a Pectinida. Jo kön hör skaalen gau tuupklap, an sodenang en letj stak swääm, wan's uungreben wurd. Adamussiinae - Austrochlamydinae - Camptonectinae - Chlamydinae - Hemipectininae - Palliolinae - Pectininae - Pedinae Pecten Pecten jacobaeus, Letj Jakob Pecten maximus, Grat Jakob Commonskategorii: Pectinidae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Pectinidae Pectinidae uun't World Register of Marine Species


A Mytilidae san en famile faan Twiiskaalagen (Bivalvia) uun det order faan a Mytilida. Crenellinae - Dacrydiinae - Limnoperninae - Lithophaginae - Modiolinae - Mytilinae - Septiferinae Adipicola – Adula – Amygdalum – Arcuatula – Bathymodiolus – Benthomodiolus – Botula – Brachidontes – Crenella – Dacrydium – Geukensia – Gigantidas – Gregariella – Idas – Idasola – Ischadium – Limnoperna – Lioberus – Lithophaga – Megacrenella – Modiolarca – Modiolatus – Modiolula – Modiolus – Musculista – Musculus – Mytella – Mytilaster – Mytilus – Perna – Rhomboidella – Septifer – Solamen – Stenolena – Tamu – Vilasina – Vulcanidas Heesen (Mytilus) Hees, Blä Hees (Mytilus edulis) Commonskategorii: Mytilidae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Mytilidae Mytilidae uun't World Register of Marine Species


A Myidae san en famile faan Twiiskaalagen (Bivalvia) uun det order faan a Myida. Cryptomya, Conrad, 1849 Indosphenia, Oliver, Hallan & Jayachandran, 2018 Mya, Linnaeus, 1758 (Paramya, Conrad, 1861, hiart eegentelk tu: Basterotiidae Cossmann, 1909) Platyodon, Conrad, 1837 Sphenia, Turton, 1822 Tugonella, Jousseaume, 1891 Tugonia, Gray, 1842 Mya Paser (Mya arenaria) Commonskategorii: Myidae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Myidae Myidae uun't World Register of Marine Species


Wat menst dü? mya - at ufkörtang för million years ago Mya (Twiiskaalagen) - en skööl faan muusjler


A Tridacna san en skööl faan griisegrat Twiiskaalagen (Bivalvia) uun't famile faan a Kaamken (Cardiidae). A gratsten wurd 140 cm lung an 400 kg swaar. Tridacna crocea Lamarck, 1819 -- Waastpasiifik Tridacna derasa (Röding, 1798) -- Waastpasiifik Tridacna elongatissima Bianconi, 1856 Tridacna gigas (Linnaeus, 1758) -- Indo-Pasiifik Tridacna maxima Röding, 1798 ( =Tridacna elongata) -- Indo-Pasiifik Tridacna mbalavuana Ladd, 1934 -- Fiji, Tonga Tridacna noae (Röding, 1798) -- Sjineesk Sia Tridacna rosewateri Sirenho & Scarlato, 1991 -- Maskareenen Tridacna squamosa Lamarck, 1819 -- Indo-Pasiifik Tridacna squamosina Sturany, 1899 (= Tridacna costata Roa-Quiaoit, Kochzius, Jantzen, Al-Zibdah & Richter 2008) -- Indo-Pasiifik Commonskategorii: Tridacna – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Tridacna


A Hippopus san en skööl faan griisegrat Twiiskaalagen (Bivalvia) uun't famile faan a Kaamken (Cardiidae). Hippopus hippopus (Linnaeus, 1758) Hippopus porcellanus Rosewater, 1982 H. Hippopus Commonskategorii: Hippopus – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Hippopus


At Islunskaal (Arctica islandica) as en slach faan Twiiskaalagen (Bivalvia) uun't order faan a Venerida. Hat as di iansagst slach uun det famile Arcticidae, an uun't skööl Arctica. At Islunskaal lewet uun a nuurdelk Atlantik, an uk uun a Uastsia. Hat koon flook hunert juar ual wurd. Commonskategorii: Islunskaal – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Islunskaal


A Weenusskaalen (Veneridae) san en famile faan Twiiskaalagen (Bivalvia) uun det order faan a Venerida. Diar hiar muar üs 400 slacher tu. A miasten kön eden wurd. Agriopoma – Ameghinomya – Amiantis – Anomalocardia – Anomalodiscus – Antigona – Aphrodora – Asaphinoides – †Atamarcia – Austrovenus – Bassina – Callista – Callithaca – Callocardia – Callpita – Chamelea – Chione – Chioneryx – Chionista – Chionopsis – Choristodon – Circe – Circenita – Circomphalus – Clausinella – Clementia – Compsomyax – Comus – Cooperella – Costellipitar – Cryptonema – Cyclina – Cyclinella – Dorisca – Dosina – Dosinia – Egesta – Eumarcia – Eurhomalea – Ezocallista – †Frigichione – Gafrarium – Gemma – Globivenus – Gomphina – Gomphinella – Gouldia – Gouldiopa – Granicorium – Gratelupia – †Hinemoana – Humilaria – Hyphantosoma – Hysteroconcha – Iliochione – Irus – Irusella – Jukesena – †Kaneharaia – Katelysia – †Katherinella – †Kuia – Kyrina – Laevicirce – Lajonkairia – Lamelliconcha – Lepidocardia – Leukoma – †Leukomoides – Lioconcha – Liocyma – Lirophora – Macridiscus – Macrocallista – †Marama – Marcia – †Marwickia – Megapitaria – Mercenaria – Meretrix – †Meroena – †Mesochione – Mysia – Notocallista – Nutricola – †Paleomarcia – Panchione


Erika Johanna Botte, bäären Petersen (* 3. Detsember 1957, † 20. Marts 2023) wiar en nuurdfresk skuulmääster. Erika as un Hjisbel apwoksen, an lewet leeder uun Naischöspel. Tuiarst hää't amklaper liard an at määsterpreew maaget. Aran wooks hat mä't Freesk ap, det spriakwiis faan a Wiidinghiird. Auer juaren wiar Erika uun a föörstant faan a Wiidinghiirder Fresk Ferian, an hää sant 1988 mäholpen bi't Freesk Uurdebuk faan Adeline Petersen an Prof. Bo Sjölin. 19 juar loong hää't Freesk onerracht den uun a skuulen faan Naisjöspel an Ämelsbel. Erika Botte wiar befreid, an hed trii jongen an sjauer enkeljongen. Anongs uun't bleed tu Erikas duas. Erika üüb Welle Nord (NDR) E Suurshäks, auersaat buk faan Erika Botte


At Gultroosel, (mo.) gööltroosel (Oriolus oriolus) as en sjongfögel ütj at piroolenfamile (Oriolidae). Hat hiart ei tu a Trooseln. Tiaknang faan Gultrooseln, bääft a mantje, föör at wiiftje. Aier faanOriolus oriolus. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Gultrooseln Wikispecies hää en artiikel tu: Gultrooseln


Tijuana [tiˈxwana] as det naistgratst steed uun Meksiko. At steed leit uun a nuurdwaast faan't lun, uun det Baja California Bundestoot, nai bi't grens tu dön Ferianigt Stooten. Det hee 1.810.645 lidj (2020). Mexico: States and Major Cities, citypopulation.de


Wat menst dü? Moosbel (Hürup), saarep uun a Kreis Schleswig-Flensborag Moosbel (Risem), saarep uun't gemeen Risem-Lunham


Ecatepec de Morelos, of kort Ecatepec, as det traadgratst steed uun Meksiko. At steed leit uun a süüd faan't lun, uun de Meksiko Bundesstoot. Det hee 1.643.623 lidj (2020). Mexico: States and Major Cities, citypopulation.de


Wat menst dü ? Uun Ingelun: Sussex (Köningrik) Sussex (Graafskap), traditsionel graafskap uun Ingelun East Sussex, ferwaltingsregiuun uun Süüd Uast Ingelun West Sussex, ferwaltingsregiuun uun Süüd Uast Ingelun Uun USA: Sussex County (Delaware)


A Letj Fläpöösmüsen (Acrobatidae) san en famile faan Kläämpöösdiarten (Diprotodontia). Diar jaft'at man trii slacher faan. Acrobates Acrobates frontales Acrobates pygmaeus Distoechurus Distoechurus pennatus (koon ei "flä") Acrobates pygmaeus Distoechurus pennatus Commonskategorii: Letj Fläpöösmüsen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Letj Fläpöösmüsen


A Grat Fläpöösmüsen (Petauridae) san en famile faan Kläämpöösdiarten (Diprotodontia). Diar hiar trii sköölen mä 14 slacher tu. Dactylopsila D. megalura – D. kamburayai – D. palpator – D. tatei – D. trivirgata Gymnobelideus G. leadbeateri Petaurus P. abidi – P. ariel– P. australis – P. biacensis – P. breviceps – P. gracilis – P. norfolcensis – P. notates Dactylopsila slach Gymnobelideus leadbeateri Spriadkoord Petaurus Commonskategorii: Grat Fläpöösmüsen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Grat Fläpöösmüsen


A Ringelstörtpöösdiarten (Pseudocheiridae) san en famile faan Kläämpöösdiarten (Diprotodontia). Diar hiar sääks sköölen mä 20 slacher tu. Hemibelideinae Hemibelideus - Petauroides Pseudocheirinae Petropseudes - Pseudocheirus - Pseudochirulus Pseudochiropsinae Pseudochirops Hemibelideus lemuroides Petauroides volans Petropseudes dahli Pseudocheirus peregrinus Pseudochirulus herbertensis Pseudochirops archeri Commonskategorii: Ringelstörtpöösdiarten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Ringelstörtpöösdiarten


At Slakepöösmüs (Tarsipes rostratus) as di iansagst slach faan Kläämpöösdiarten (Diprotodontia) uun det skööl Tarsipes an uun't famile Tarsipedidae. Hat slaket polen faan a bloosen, an halept sodenang bi't fermuarin faan a plaanten, jüst so üs imen. Spriadkoord Commonskategorii: Slakepöösmüs – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Slakepöösmüs


A Letj Pöösmüsen (Burramyidae) san en famile faan Kläämpöösdiarten (Diprotodontia). Diar jaft'at tau sköölen mä fiiw slacher faan. Jo lewe uun Austraalien an Neiguinea. Burramys †B. brutyi - B. parvus - †B. tridactylus - †B. wakefieldi Cercartetus C. caudatus – C. concinnus – C. lepidus – C. nanus Burramys parvus Cercartetus caudatus Cercartetus concinnus Cercartetus lepidus Cercartetus nanus Commonskategorii: Letj Pöösmüsen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Letj Pöösmüsen


Frankrik Frankrik es en Lön' ön Weest-Europa. Di Hauptstat es Paris. Frankrik es Meföliger ön di NATO , di Europäische Union en di Foriinigt Natsjoonen. Di hoogst Barig fan Frankrik es di Montblanc (4.808 m). Di gurtest Weeterströömi sen Schelde, Loire, Maas än Rhône. Frankrik nemt 543.965 km² fan di Warel iin. Paris es di gurtest Stat, man di Metropoolregioonen Marseille, Lille en Lyon haa uk muar üs jen Miljoon Iinuuners. Üđer gurt Staten sen Toulouse, Bordeaux, Nice, Nantes, Straatburg, Grenoble en Rouen. Frankriks Naibern sen: Belgien en Luxemborig ön Nuurđen Dütsklön, di Swaits en Italien ön Uasten, Monaco, Spanien en Andorra ön Süđen, Gurt-Britanien ön Weesten. Di Grensen fan delings Frankrik sen fuar't miist lik üs di Grensen fan't ual Gallien, hur di keltisk Gallier uunet haa. Julius Cäsar fan't Röömisk Rik nem Gallien iin, en dit wiar ön't 1. Jaarhönert. Di Gallier haa da di röömisk Spraak (latiinsk) aurnemen, en dit wiar di Grünlaag fuar di Franzk Spraak en Kultuur. Dat Kristendom uur ön't 2. än 3. Jaarhönert dat nii Liiwing, ön't 4. än 5. Jaarhönert wiar al sa fuul Kristen önerwai, dat Hieronimus fan Stridon skref, dat Gallien "frii fan Häresie" wiar. Ön't 4. Jaarhönert sen Germansk


A Klemerpöösdiarten of Kuskusen (Phalangeridae) san en famile faan Kläämpöösdiarten (Diprotodontia). Diar hiar sääks sköölen mä 30 slacher tu. Jo lewe uun Süüduastaasien. Ailuropinae Ailurops – Strigocuscus Phalangerinae Phalanger - Spilocuscus Trichosurinae Trichosurus - Wyulda Ailurops ursinus Spilocuscus maculatus Trichosurus vulpecula Commonskategorii: Klemerpöösdiarten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Klemerpöösdiarten


A Rheinisk Skiiferberger san en keed faan Madelhuuch Berger uun Sjiisklun. Jo ling auer a bundeslunen Nuurdrhein-Waastfaalen, Rheinlun-Pfalz, Hessen an at Saarlun. Widjer faadet ling jo noch widjer am a waast bit iin uun Luksemborag, Frankrik an Belgien bit hen tu a Ardennen. Hör huuchst toop as üüb a rochter ääg faan a Rhein a Grat Fialberag (Taunus) mä en hööchde faan 880,9 m auer NHN an üüb a lachter ääg a Erbeskopf (Hunsrück) mä 816 m auer NHN. lachts faan a Rhein: Ardennen (<-28) Eifel (27) Hunsrück (24) rochts faan a Rhein: Süderbergland (33) Westerwald (32) Taunus (30) Commonskategorii: Rheinisk Skiiferberger – Saamlang faan bilen of filmer


At Natsionaalbibleteek faan Aserbaidschaan (üüb Aserbaidschaansk: Azərbaycan Milli Kitabxanası) as at stootelk bibleteek faan Aserbaidschaan. Hat as 1922 grünjlaanj wurden an sat uun Baku. Diar wurd son 4,5 miljoon dokumenten ferwaaret an onerstäänt det Kultuurministeerium faan Aserbaidschaan. Natsionaalbibleteek faan Aserbaidschaan / About Us – History (ingelsk) Commonskategorii: Natsionaalbibleteek faan Aserbaidschaan – Saamlang faan bilen of filmer Wääbsteed faan't Natsionaalbibleteek faan Aserbaidschaan (aserbaidschaansk) (rüsk) (ingelsk)


At Sator Kwadroot as en palindroom mä a latiinsk wurden SATOR AREPO TENET OPERA ROTAS. Dü könst det faan boowen tu onern, faan lachts tu rochts, of uk amkiard lees. Diar as ferlicht mä mend: God hää a welt ütjsest, an häält a welen faan sin werken uun hunen. A buksteewen kön uk amsteld wurd tu en anagram, so dat diar wairocht an luadrocht det wurd Paternoster (üüsen feeder) bi ütjkomt. An uun a huken stun A an O för alpha (a began) an omega (at aanj). Sok iinskraften san al sant 2000 juaren bekäänd: Tegelstian faan Portugal, 2. juarhunert Dial faan en amphore, am't juar 180, Ingelun Müürstian faan en röömsk hüs, 2. - 3. juarhunert Quadrato magico, Aquila, am 732 Uun san film Tenet faan't juar 2020 hää di rejesöör Christopher Nolan det motiif faan't Sator Kwadroot apnimen. Ään hoodfigüür uun di film het Andrei Sator, an hi häält ham bal för en God. En ööder, en betj ünbestemet figüür het Arepo. Tenet as en ingelsk wurd för grünjsats of gluuw (diar hual ik tu), an so het di code för det onernemen, an di hialer film. Hi begant uun en oopernhüs (Opera), an Rotas as di nööm


En Palindroom (ualgreks παλίνδρομος palíndromos - turag luupen) as en wurd of en sats, diar dü föör an turag lees könst. Palindroomen jaft'at oober ei bluas uun a spriak, man uk uun a matematiik, musiik of uun a chemii. Wurd palindroom (huuchsjiisk) - Reittier Sats palindroom (ingelsk) - Madam, I’m Adam! Taal palindroom - 41214 Dootem palindroom - 20.02.2002 Cheemii palindroom - Diethylether, luke rochts Commonskategorii: Palindroom – Saamlang faan bilen of filmer Anagram Pangram


En Anagram as en wurd of en sats, huar dü a buksteewen ferbütje könst, an huar do weder en sanfol wurd of en sanfolen sats bi ütjkomt. Tom Marvolo Riddle – I am Lord Voldemort (ingelsk, ütj Harry Potter) Geburt - Erbgut - Betrug (huuchsjiisk) knob - bonk (öömrang) Commonskategorii: Anagram – Saamlang faan bilen of filmer Palindroom Pangram


Homo (latiinsk hŏmō [ˈhɔmoː] „minsk“ of „maan“) as en skööl faan Minskenaaben (Hominidae), huar uk a Minsk tu hiart. Ööder sköölen faan minskenaaben maage nian werktjüch. A miast slacher faan det skööl Homo san ütjstürwen, bluas di modern minsk as diarfaan auerblewen. Homo antecessor † Homo bodoensis † Homo erectus † Homo ergaster † Homo floresiensis † Homo georgicus † Homo habilis † Homo heidelbergensis † Homo luzonensis † Homo naledi † Homo neanderthalensis † Homo rhodesiensis † Homo rudolfensis † Homo sapiens (a modern minsk) Commonskategorii: Homo – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Homo


Di Gitari (kumt fan greksk:κιθάρα), jerst bikeent üs Kithara, es en Instrument sa üs en Leier, wat uk tö di Familii fan di Kesthalslauten jert, aur dat, hur di Klang maaket uur, en Streenginstrument, aur dat, hur di spölet uur, en Taasi-Instrument. Di Klang uur forskelig maakit, en diarfuar jeft et akustisk und elektrisk (E-)Gitaren. En Gitari es fan trii Diilen maaket: Hat jeft Gitaren söner Haur (kumt senerk bi E-Gitaren fuar) of Klangkest, man ali haa en Nak. Hat jeft minimāli Gitaren, diar bluat en Nak, Streenger en Wirbel haa. Fuar't miist es di Nak ek fan jen Stek maaket. Diar es en Fingerbuurt önliimt, hur di Bundwiiren benen sit. Diarfan uur di Nak wat faster, en aaftinoch maaket dit uk di Klang wat beeter, wan gur (Klang-) Holt diarfuar nomen uuren es. Bi en gurt Diil fan di Fender- E- Gitaren es di Nak fan jen Stek Ahorn maaket. Wan dat Holt offgrepen es, da skel em en nii Nak fuar di Gitari haa of di Nak skel weđer törochtslepen uur en nii Bundwiiren fo. Senerk di Naken söner ekstra Fingerbuurt uur uk "scalloped", da uur dit Holt twesken di Bundwiiren ütslepen, dat em diar me di Fingern


A Gorilas (Gorilla) san en skööl faan Minskenaaben (Hominidae). Jo san a gratst Primaaten (Primates) üüb a eerd, an lewe uun Madelafrikoo. Diar jaft'at tau slacher mä eder tau onerslacher tu. Waastelk Gorila (G. gorilla) Cross-River-Gorila (G. g. diehli) Waastelk Flaaklungorila (G. g. gorilla) Uastelk Gorila (G. beringei) Beraggorila (G. b. beringei) Uastelk Flaaklungorila (G. b. graueri) G. gorilla diehli CR - critically endangered (uun grat gefoor) G. gorilla gorilla CR - critically endangered (uun grat gefoor) G. beringei beringei EN - endangered (trüüwet) G. beringei graueri CR - critically endangered (uun grat gefoor) Commonskategorii: Gorilas – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Gorilas


Hein Hoop (* 16. Februar 1927 ön Gråsten, Deenemark; † 25. Mai 1986 ön Büttel-Eck) wiar en dütsk Skriiwer en Könstler. Hoop heer ön di U.S.A. liirt, Skulptuuren fan Holt tö maaki, en diar studiareti hi uk Konst (Montana State University - Bozeman). Bi di Dik fan Katingsiel üp Eiderstedt kür hi höm fan en ual Hüs en Könstlerklausi bech. Fan di Sjip-Busem diarbenen uur en Galerii maaket. Benen des Hüs kür hi üs Skulptuurenmaaker, Konstmaaler, Grāfiker, Techter, Ledjiskriiwer, Aktsjoonskönstler aarberi. En Bruarwerev muar her hi üs Skriiwer, tö'n Bispöl fuar di "Münchner Lach- und Schießgesellschaft" en dat Bleer "Pardon". Hi skref aaft satiirisk Kraam en des fuar't Miist üp Plattdütsk. Knut Kiesewetter, Hannes Wader, Lonzo Westphal, Fiete Kay, Volker Lechtenbrink en Liederjan haa uk Melodiien tö sin Teksti maaket. Hoop meenti, dat hi höm di Heefkonst("Wattenkunst") üttaacht her. Des bidref hi fan 1964 ön üs en Varianti fan di "Land Art", wat al leenger ön üđer Plaatsen tö biluki wiar. Hi wiar uk ek di Iinsigst, wat meenti, dat di Taacht tö di Heefolümpiadi("Wattolümpiade") fan höm wiar. Des uur nai bi Brunsbüttel maaket. Hoop wiar bikeent fuar sin Aktjoonen, sa üs dat Āpstelin fan Holten Skulptuuren, dat des en


A Homininae san en onerfamile faan a Minskenaaben (Hominidae). Diar hiar a Gorilas, a Sjimpansen an a Minsk tu, diar temelk nai mäenööder san. A Orang-Utans hiar uk tu a Minskenaaben, man ei tu a Homininae. Dryopithecini (†) Gorillini Gorilas (Gorilla) Waastelk Gorila (Gorilla gorilla) Uastelk Gorila (Gorilla beringei) Panini Sjimpansen (Pan) Sjimpans (Pan troglodytes) Bonobo (Pan paniscus) Hominini Homo Minsk (Homo sapiens) Commonskategorii: Homininae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Homininae


A Orang-Utans (Pongo) san en skööl an en onerfamile (Ponginae) faan a Minskenaaben (Hominidae). Aal a ööder Minskenaaben hiar tu det onerfamile Homininae. A Orang-Utans haa diar jinauer en ruad-brün skan, an lewe muar üüb a buumer uun Süüduastaasien. TriIbus Pongini Orang-Utans (Pongo) Sumatra Orang-Utan (Pongo abelii) Borneo Orang-Utan (Pongo pygmaeus) Tapanuli Orang-Utan (Pongo tapanuliensis) Pongo abelii CR - critically endangered (uun grat gefoor) Pongo pygmaeus CR - critically endangered (uun grat gefoor) Pongo tapanuliensis CR - critically endangered (uun grat gefoor) Commonskategorii: Orang-Utans – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Orang-Utans


51.690833333333-2.4566666666667Koordinaaten: 51° 41′ N, 2° 27′ W Berkeley [ˈbɑːklɪ] as en gemeen mä gud 2.000 iinwenern uun't groofskap Gloucestershire (Ingelun), bi a struum Severn, an nuurdnuurduast faan Bristol. Edward Jenner (1749–1823), dochter, hää det pooksaaten ütjfünjen. Michael Praed (* 1960), spelster Pfeiffer Georgi (* 2000), sportler Commons: Berkeley (Ingelun) – Saamlang faan bilen of filmer


Cardiff [ˈkɑːdɪf] (waliisisk Caerdydd [kairˈdiːð]) as at hoodstääd an uk at gratst stääd faan Wales uun't Ferianagt Könangrik. Hat leit tuup mä enkelt saarpen trinjam uun't Principal Area City and County of Cardiff. Uun Cardiff wene 366.903 minsken (Stant 2019). Tuup mä't amlun san't son 1.100.000 minsken. Mid 2020 Estimates of the population for the UK, England and Wales, Scotland and Northern Ireland


En Preserved County (waliisk „Siroedd cadwedig“), det ment so föl üs "bewaaret groofskap", as en ual iindialang faan a loonskapen uun Wales. Arke Preserved County hed en "Lord Lieutenant", di faan't Britisk krüün iinsaat wiar, an uk en "High Sheriff". Daalang haa jodiar countys man muar en kulturel bedüüdang, jüst so üs a "Seremoniel Groofskapen" uun Ingelun. Wales hää aacht Preserved Counties: Gwent South Glamorgan Mid Glamorgan West Glamorgan Dyfed Powys Gwynedd Clwyd An jo san apdiald tu 22 hoodgebiiten: Commonskategorii: Preserved County – Saamlang faan bilen of filmer


South Glamorgan (waliisk De Morgannwg) as ian faan aacht Preserved Countys uun Wales. Faan 1974 bit 1996 wiar't en ferwaltangsiindialang, daalang hää't man muar kulturel bedüüdang. Uun South Glamorgan lei daalang tau "Principal Areas", det san ferwaltangsiindialangen jüst so üs Unitary Authoritys uun Ingelun. City and County of Cardiff Vale of Glamorgan Amtelk Iinwenertaalen 2009 Commonskategorii: South Glamorgan – Saamlang faan bilen of filmer


Laurence Sterne [stɜːɹn] (* 24. Nofember 1713 uun Clonmel, Köningrik Irlun; † 18. Marts 1768 uun London) wiar en ingels-iirsk skriiwer uun't tidj faan't Apkleering an vicar (prääster) faan det Anglikaans Sark. Sin hoodwerk wiar The Life and Opinions of Tristram Shandy, Gentleman (Tristram Shandy, Gentleman, sin Leewent an Meeningen; 1759-1767). Commons: Laurence Sterne – Saamling faan biljen of filmer Wikisource: Laurence Sterne (tjiisk) Wikisource: Author:Laurence Sterne (ingelsk)


At Samoaans spriak as en Polyneesk spriak uun det Austroneesk spriakenfamile. Hat as nai mä a spriaken faan Tuwaalu of Tokelau uun det skööl faan a Samoisk spriaken. Samoaans as amtspriak üüb Samoa an Amerikoonsk Samoa. Wikipedia üüb Samoaans Spriakfeerer Wurdenbuk


At Tongaans spriak (tongaans: lea faka-Tonga) as en Polyneesk spriak uun det Austroneesk spriakenfamile. Hat as nai mä det spriak faan Niue. Tongaans as amtspriak faan Tonga. Wikipedia üüb Tongaans Commonskategorii: Tongaans – Saamlang faan bilen of filmer The Tongan Language Guidelines (ingelsk)


At Niueaans spriak (niueaans: ko e vagahau Niuē) as en Polyneesk spriak uun det Austroneesk spriakenfamile. Hat as nai mä det spriak faan Tonga. Niueaans as amtspriak faan Niue. Commonskategorii: Niueaans – Saamlang faan bilen of filmer


At Maorisk spriak (Māori, Te Reo Māori) as en Polyneesk spriak uun det Austroneesk spriakenfamile. Hat woort faan a Māori uun Neisialun snaaket, an as diar sant a 1. August 1987 en amtspriak. Maorisk as nai mä Rarotongaans an Tahitiaans. Hat woort mä latiinsk skraft skrewen. ethnologue.com Commonskategorii: Maorisk – Saamlang faan bilen of filmer


A Austral-Eilunen, fransöösk Îles Australes san en skööl faan eilunen uun a Pasiifik. Jo hiar tu Fransöösk Polyneesien. A Austral-Eilunen lei süüden faan a Selskapseilunen an san sodenang a süüdelk dial faan Fransöösk Polyneesien. Jo wurd iindiald tu a nuurdwaastelk Tubuai-Eilunen an a süüduastelk Bass-Eilunen. Hoodeilun as Tubuai. Tubuai-Eilunen Ilôts Maria of uk Hull Rimatara Rurutu Tubuai Raivavae Bass-Eilunen Rapa of Rapa Iti Marotiri of uk Bass Rocks Commonskategorii: Austral-Eilunen – Saamlang faan bilen of filmer


A Gambier-Eilunen of uk: Mangareva-Eilunen (fransöösk Îles Gambier) san en skööl faan 43 eilunen, son 1.800 km süüduasten faan Tahiti. Jo lei nai bi a Tuamotu-Eilunen an hiar tu Fransöösk Polyneesien. A Gambier-Eilunen san en atol mä det hoodeilun Mangareva. Diar leit a huuchst ponkt, det as a Mont Duff mä en hööchde faan 440 meetern. Det hialer atol as 450 km² grat, diarfaan san oober man 31 km² lun. An det gratst eilun Mangareva as alian al 18 km² grat. Sjauer eilunen san bewenet (Iinwenertaalen faan 2012): Mangareva (1239) Aukena (40) Akamaru (22) Taravai (9) Commonskategorii: Gambier-Eilunen – Saamlang faan bilen of filmer Mangarevaans spriak


At Rarotongaans of Cook-Eilunen-Māori (ingelsk Cook Islands Māori) as sant 2003 ian amtspriak üüb a Cook-Eilunen bütj Ingelsk. Hat as nai mä Tahitiaans an Maorisk (Neisialun). Commonskategorii: Rarotongaans – Saamlang faan bilen of filmer


At Tuamotuisk spriak of uk Paumotuisk (aanj nööm: Pa’umotu, Reo Pa'umotu, Reko Pa’umotu) as en polyneesk spriak uun det Austroneesk spriakenfamile. Hat woort faan ~ 6.700 minsken üüb a Tuamotu-Eilunen snaaket, an uk faan ~ 2.000 lidj üüb Tahiti. Tuamutoisk as nai mä ööder uast-polyneesk spriaken üs Hawaiiaans, Maorisk, Rarotongaans, an uk Rapa Nui. Ööders üs jodiaren woort Tuamotuisk oober ei gudkäänd, an uk ei uun skuulen onerracht. Parata, Vahitu, Maraga, Fagatau, Tapuhoe, Napuka an Mihiro.


At Mangarevaans (aanj nööm: te reo magareva [te re.o ma.ŋa.re.va]) as en Polyneesk spriak uun det famile faan a Austroneesk spriaken. Hat woort üüb Mangareva (Fransöösk Polyneesien) snaket. Mangareva(ans) as nai mä Hawaiiaans an ööder spriaken üüb a Tuamotu-Eilunen. Albrecht Klose: Sprachen der Welt. Ein weltweiter Index der Sprachfamilien, Einzelsprachen und Dialekte, mit Angabe der Synonyma und fremdsprachigen Äquivalente = Languages of the world. 2. aplaag. Saur, München 2001, ISBN 3-598-11404-4.


Mangareva (ual nöömer: Peard of Peard‘s Island, Angauru, Raroata) as det gratst eilun faan a Gambier-Eilunen uun a süüduastelk Pasiifik. Hat hiart tu Fransöösk Polyneesien. Det wurd 'Mangareva' ment so föl üs: 'Berag, di üüb sia draft'. J.L. Young: Names of the Paumotu Islands, with the old names as far as they are known. Uun.: The Journal of the Polynesian Society, Volume 8 (4), Dezember 1899, S. 264–268 Commonskategorii: Mangareva – Saamlang faan bilen of filmer


At Rapa(n)isk as en Polyneesk spriak uun det Austroneesk spriakenfamile. Hat woort üüb Rapa snaaket, ian faan a Austral-Eilunen uun Fransöösk Polyneesien. At Rapaisk woort ei gudkäänd, an woort uk ei uun skuulen onerracht. Rapaisk as nai mä Tahitiaans, as uun a leetst 700 juaren oober tu en aanj spriak wurden, auer Rapa so widj uf leit.


Lorenz Christian Hansen (* 12. August 1831 uun Haatst; † 1913) wiar en skuulmääster uun Steerdebel an Aast-Boorlem, di üüb Süüdergooshiirder skreew. Sin bekäändst werk as at stak üüb riimen die Söpper ("a Süper"), diaruun hi a masbrük faan at puns denunsiaret. Sin welerstant jin at puns wiar en dachterisk reaktsion üüb't ütjdun faan Ingwer Petersen sin drankliitje Di sung foon e Teepuns ("At Liitje faan a Teepuns"). Muar faan Hansen sin werken san det humoristisk stak Verjäden ("Ferjiden") of Di Kore ("A Wentj"), an uk en efterferteling faan Jap Peter Hansen sin Gitshals. Franziska Böhmer, Jarich Hoekstra, Claas Riecken an Wendy Vanselow (2022), Die nordfriesische Literatur: en Uuning fuar di Taachten, Nordfriisk Instituut, Bräist, s. 82. Mein Lebenslauf ... (husumer-stadtgeschichte.de)


Vorlage:Infobox Insel/Wartung/Fläche fehltVorlage:Infobox Insel/Wartung/Höhe fehlt Moruroa as en 300 kwadrootkilomeeter grat atol uun a süüdelk Pasiifik. Hat hiart tu a Tuamotu-Eilunen uun Fransöösk Polyneesien. Det atol as faan 1966 bit 1996 faan Frankrik för atoombombentests brükt wurden. Diaram mut diar uk daalang noch näämen wene. Commonskategorii: Moruroa – Saamlang faan bilen of filmer


Ges an Swaanen san en onerfamile faan a Anen an hiar tu at order Anen an Ges (Anseriformes). - Echt Ges (Anserini) - Fialges (Anser) Grä Gus (Anser anser) Snägus (Anser caerulescens) Siadgus (Anser fabalis) Siages (Branta) Groltergus (Branta bernicla) Kanadagus (Branta canadensis) Greenlungus (Branta leucopsis) - Hanenges (Cereopsini) - Hanenges (Cereopsis) Hanengus (Cereopsis novaehollandiae) - Swaanen (Cygnini) - Coscorobaswaanen (Coscoroba) Coscorobaswaan (Coscoroba coscoroba) Swaanen (Cygnus) Letj Swaan (Cygnus bewickii) Sjongswaan (Cygnus cygnus) Grat Swaan (Cygnus olor) Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Ges an Swaanen Wikispecies hää en artiikel tu: Ges an Swaanen


En Teepuns as en droonk faan suart tee an kööm. A tee mut ei loong tji, hi skal noch laachtgüül wees. Loongs a Arlau uun Nuurdfresklun ferlääpt a "köömekwaator". Nuurden faan a Arlau drankt'am güül kööm (t.b. "De Geele Köm"), an süüden faan a Arlau woort klaar kööm (t.b. "Hallig Köm") dronken. Teepuns (gourmet-magazin.de)


En Kööm as en sprit, di akwawiit liket. Hi woort miast faan kurn maaget. Di aparte smaag komt faan köömen an anis. Kööm woort hal mä tee üs teepuns dronken. Loongs a Arlau uun Nuurdfresklun ferlääpt a "köömekwaator". Nuurden faan a Arlau drankt'am güül kööm an süüden faan a Arlau woort klaar kööm (t.b. "Hallig Köm") dronken. Widjer am a süüd sait'am Kümmel (t.b. "Helbing" of "Oldesloer Kümmel"). Nordfriesland Köm (schnaps-companie.com)


En Akwawiit (faan latiinsk aqua vitae, leewentsweeder) as en sprit, di faan kurn of irpler maaget woort. Ööders üs rian kurn of wodka, hää akwawiit en sweten smaag. Di aparte smaag komt faan köömen, dil, koriander, fenchel, kaneel of neegelken. An hi ripet uun brükt Sherry feed. Bekäänd markin san Bommerlunder, Malteserkreuz Aquavit, Linie-Aquavit an Aalborg Akvavit. Uun Nuurdsjiisklun jaft'at Kööm, det as uk en slach faan akwawiit, di miast ei so föl alkohol häält. An uun Islun haa's Brennivín, det ment eegentelk baarnwin, as oober uk en sprit. Commonskategorii: Akwawiit – Saamlang faan bilen of filmer


A Echt Koriander (Coriandrum sativum), of ianfach Koriander as en plaantenslach uun det skööl Coriandrum. Hi woort üs gewürts an uk uun a medesiin brükt. En ualen nööm för Koriander as wansenkrüüs. Koriander as uk uun Coca-Cola. Uun det skööl Coriandrum jaft'at man tau ööder slacher muar: Coriandrum tordylioides an Coriandrum tordylium, jo haa oober nian grat bedüüdang. Bleeden Bloos Früchten Koriander, hial an grünjen Commonskategorii: Koriander – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Koriander Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


En fraschen teepuns mäi ik hål, di schååset nåne mansche; deeram wal ik me arken däi en latjen wurmen wansche. En teepuns, jåå, di seet foont hart, di wiitj e burst tu liisen; an wan ik riin ferkloomed ban, sü fäit hi me önjt riisen. An kamt man näiber iinjsen am, man üülje fründ di goue, dan håål ik gau en huulew plånk, dåt we en latjen foue. Bai tee an puns an suurten Gee deer kaame we önjt snååken; bit tu madnåcht, bit huulew iinj hiirt följk üs wilems lååken. Tu jül lätj ik en fiiwkoons hoolt diräkt üt Flansborj kaame, dan koon huum, wan deer seelschap as, uk hål an riklik naame. An steecht di teepuns önj e kröön bai knapelkååg an krängle, dan fifat huuch, min fiderlönj! dåt åle waninge rängle. En teepuns, di as åltids gödj bai krunk an süne deege, deeram koon ik man froome wansch for nåne mansche sweege: En fraschen teepuns mäi ik hål, di schååset nåne mansche, deeram wal ik me arken däi en latjen wurmen wansche. Ingwer Petersen, ufdrükt uun: Hark Martinen: Dachtangs. Bräist/Bredstedt 2014, S. 85 tjüsch ouerseeting (friiske.de) üüb YouTube süngen faan Knut Kiesewetter


En Kurn as en klaaren sprit, di faan kurn maaget woort. Normoolerwiis häält Kurn 32% alkohol. Wan hi starker as mä 38% alkohol het hi Dobelkurn. För en kurn mut bluas Roog, Wiaten, Bere an Heewer brükt wurd. Tuläät as uk Bokwiaten, wat oober eegentelk nian rocht kurn as. Normoolerwiis wurd wiaten of roog brükt. Bere woort brükt, am malts (soker) tu wanen. Kurn (plaanten)


Wodka (faan Slaawisk spriaken: poolsk wódka [ˈvutka], rüsk водка [ˈvotkɘ], uk nuurdsamisk vodka [vɔdka]; an det faan 'woda' weeder, diaram weedertje) as en klaaren sprit, di miast son 40% alkohol häält. Hi hää knaap aanj smaag, diaram woort hi hal misket mä swet spruudel of saft. Fööraal uun Uasteuroopa woort föl wodka dronken. Miast woort wodka faan kurn of irpler maaget. Diar jaft'at oober nian föörskraften föör, uun ööder lunen wurd för wodka uk t.b. windrüüwen brükt. Friedrich Kluge: Etymologisches Wörterbuch der deutschen Sprache. 24. aplaag. 2002, ISBN 3-11-017473-1, S. 995. Commonskategorii: Wodka – Saamlang faan bilen of filmer


Spruudel as en droonk saner alkohol, di mä köölsüren fersaat as, an diaram spruudelt. Miast ment'am mä spruudel swet spruudel mä smaag efter sitroonen of aapelsiinen. Uk Cola as en sweten spruudel. Hat jaft oober uk spruudelweeder, det hää nään smaag, an as en mineraalweeder mä köölsüren. Jongen mei hal swet spruudel, an woksenen brük det uk hal, am det mä en sprit tu miskin, amdat di sprit do ei so bater smääkt. Commonskategorii: Spruudel – Saamlang faan bilen of filmer


Spruudel Detdiar sidj skal di (iarst ans) widjer feer.


En Whisky (uun Irlun an USA skraft'am Whiskey) as en sprit, di faan ünlik slacher kurn maaget woort. Amdat di sprit whisky het mut, skal hi trii juar uun holtfeed ufloogert wurd, an tumanst 40% alkohol hual. Whisky woort fööraal uun Skotlun, Irlun, USA an Kanada maaget. Di nööm komt faan't skots-geelisk uf: uisge beatha (ütjspreegen: [ɯʃkʲe 'bɛha]), of uk faan't iirsk: uisce beatha (ütjspreegen: ischke baha), an det ment leewentsweeder. Whisky woort fööraal faan bere maaget, auer bere föl starken häält, diar tu soker woort. An bere wääkst uk gud uun nuurdelk lunen. Man uk meis, roog an wiaten woort brükt. Uun ööder lunen uk heewer, bokwiaten, ris, kinoa of hirse. Commonskategorii: Whisky – Saamlang faan bilen of filmer


Erich Paul Jansen Friedrichs (* 2. Nofember 1890 üüb Haliglun; † 21. April 1945 uun Cuxhuuwen-Sahlenburg) wiar en welerstantstridjer üüb Haliglun. Hi fersoocht, at eilun tu a aliiarten saner welerstant auer tu dun. A Nazis naam ham mä an racht ham hen tau weg föör't aanj faan de Naist Wäältkrich. Friedrichs wurd de 2. Nofember 1890 üüb Haliglun bäären. Sin mam wiar Fanny Elise Krüß an san aatj Peter Paul Friedrichs. Trii muuner föör sin gebuurt wurd at eilun tjiisk efter 83 juaren faan britisk reegiment. Föl haligluners, diaroner Erich Friedrichs, snaaket diaram gud Ingels; detheer weden wul ham uu so natelk uun de Iarst an Naist Wäältkrich wees. Uun't ääler faan 19 juaren treed hi uun Janewoore 1910 iin uun det Keiserelk Tjiisk Mariin iin an bleew do tu Jüüne 1912. Üüs de Iarst Wäältkrich ütjbruch, treed hi weler iin uun't mariin bi an kaam iarst aanj Marts 1919 tu Haliglun turag. De 29. Oktuuber 1919 freid hi Tina Therese Bartz, diar uk faan Haliglun kaam. Faan 1924 tu 1929 wiar hi gemeenfertreeder an snaaket för dön ual rochten an traditsionen faan a halunders, huarför ham oner ölern separatismus föörsmeden wurd. Bewost snaaket hi so fölsis üüs mögelk sin


Koord mä aal a koordinaaten: OSM Di List fan di Snöfelstiiner üp Heliglön weeget di Snöfelstiiner, diar eeđer di Taachten fan di Könstler Gunter Demnig üp Heliglön di 17. April 2010 forlair uuren sen. Aur di Snöfelstiiner skel om di Mensken taacht uur, dānen bi di Nationalsozialismus jaaget, meshanelt en ombraacht uuren sen. Commons: Snöfelstiiner üp Heliglön – Saamling fan Skelter en Videos stolpersteine.eu Snöfelstiiner ön Sleeswig-Holstiin Georg Eduard Braun auf www.spurensuche-kreis-pinneberg.de Martin Otto Wachtel auf www.spurensuche-kreis-pinneberg.de Erich Paul Jansen Friedrichs auf www.spurensuche-kreis-pinneberg.de Kurt Arthur Pester auf www.spurensuche-kreis-pinneberg.de Karl Fnouka auf www.spurensuche-kreis-pinneberg.de Heinrich Karl Wilhelm Prüß auf www.spurensuche-kreis-pinneberg.de


At Wiartskapswedenskap of Ökonomii as en sotsialwedenskap, diar at produksion, ferdialang an ferbrük faan produkten an siinsten onersjükt. Hat luket diar üüb, hü a bedialagten jo ferhual uun't wiartskapsleewent. A bedialagten san hüshualer, onernemen, iinkuuper an ferkuuper. Hör ferhualen bedraapt at produksion, a ferbrük, at spaarin an at inwestiarin. Det ales woort beiinflöödet faan Inflatsion, waaksdoom an poliitisk iingreber üs gesetsen an stüüren. Uun a wedenskap woort onerskääst tesken Fulkswiartskap an Bedriifswiartskap. Wichtag wendenskapslidj wiar Jean-Baptiste Colbert, Adam Smith, Karl Marx, John Maynard Keynes, Milton Friedman. Commonskategorii: Wiartskapswedenskap – Saamlang faan bilen of filmer Wikibooks: Wirtschaftswissenschaft (sjiisk)


At Teerin of Tuberkuloos (kurt Tb of Tbc) as en sjocht, diar faan mykobakteerien ütjliaset woort. Diarbi woort fööraal at long uungreben. En traaden faan a minsken üüb a eerd haa sok bakteerien uun't lif, oober jo wurd ei aaltumaal kraank. Arke juar wurd son 10 miljoon minsken kraank, an gud 1 miljoon minsken sterew diar auer. Kraanken kön mä antibiotika behaneld wurd, oober det düüret temelk loong. Daalang woort miast ei muar jin't Teerin imfet, auer det riisiko uun Sjiisklun an Euroopa ei so huuch as. Man föör raisen uun't faarder ütjlun koon det dach nuadag wees. Minsken wurd fööraal faan det bakteerium Mycobacterium tuberculosis uungreben. Man uk ööder mykobakteerien kön faan diarten üüb a minsk auerspring: M. bovis, beesten M. caprae, siigen M. avium, fögler M. marinum, M. fortuitum an M. chelonae, fasker Commonskategorii: Teerin – Saamlang faan bilen of filmer Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


A Wonteriakebuum (Quercus petraea, of uk: Quercus sessilis, Quercus sessiliflora) het uk Drüüweniakebuum of Stianiakebuum, an as en slach faan Iakebuumer (Quercus). Hi as nai mä a Someriakebuum (Quercus robur). Q. p. subsp. austrotyrrhenica, Süüditaalien Q. p. subsp. huguetiana, Nuurdspoonien Q. p. subsp. petraea, Madeleuroopa Q. p. subsp. pinnatiloba, Türkei an Syrien Q. p. subsp. polycarpa, Balkan, Krim, Türkei Buark Bleeden an früchten (= ekern) Buum Winfeed faan iakeholt (Barriques) Commonskategorii: Wonteriakebuum – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Wonteriakebuum


A Someriakebuum (Quercus robur, uk: Quercus pedunculata) het uk Sjiisk Iakebuum, an as en slach faan Iakebuumer (Quercus). Hi as nai mä a Wonteriakebuum (Quercus petraea). Q. r. subsp. broteroana, Portugal Q. r. subsp. brutia, Süüditaalien Q. r. subsp. imeretina, Waastkaukasus Q. r. subsp. pedunculiflora, Balkan, Krim, Türkei Q. r. subsp. robur, Madel- an Uasteuroopa Spriadkoord Sprööd Knob Holt Frücht (= eker) Buum Commonskategorii: Someriakebuum – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Someriakebuum


A Korkiakebuum (Quercus suber) as en slach faan Iakebuumer (Quercus) uun det famile faan a Böökeplaanten (Fagaceae). Hi as en imergreenen bleedbuum, an komt uk mä drüg tidjen turocht, oober ei mä froost. Di buum hää san nööm efter det sjok buark, huar dober faan maaget wurd, t.b. för winbutler. Faan ään buum kön auer a juaren 100 bit 200 kilogram kork ufskelet wurd. Dober wurd daalang oober muar an muar faan konstelk materioolen maaget, an sodenang woort kork ei muar so föl ferlangd. Det as spiitag, auer uun korkiakeplantaajen en hialer rä diarten lewe üs t.b. di Ibeerisk Loks (Lynx pardinus), an diar waaks uk flook slacher faan Hünjmotsen. Spriadkoord Plaantendialen Holt an buark Iinbürgen buark Dob för sekt Eker (frücht) Commonskategorii: Korkiakebuum – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Korkiakebuum


Ayahuasca, ütjspreegen: Ajawaska as en slach faan liaanen, di uun Süüdameerikoo wääkst. Hat hiart tu't famile faan a Malpighiaceae. Ayahuasca as eegentelk di nööm faan en droog, diar faan Banisteriopsis caapi maaget woort, oober uk det plaant woort so näämd. Uun a ünlik spriaken faan Süüdameerikoo jaft'at en hialer rä nöömer för det plaant: Kolumbien: yagé, ayahuasca, yagé del monte, yagé sembrado Ekwadoor: ayahuasca, natema, nepe Peruu: ayahuasca, ayahuasca amarilla, purga-huasca, ciele ayahuasca, ayahuasca negra, shuri-fisopa Brasiilien: caapí, yagé, cauupuri mariri, mão de onça, tiwaco-mariri Di nööm Ayahuasca komt faan't Ketschua, an ment so föl üs: liaan faan a sialen. A bloosen san iarst ruusa, an wurd do witj. Twiigen Det droog woort ütjkööget Commonskategorii: Ayahuasca – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Ayahuasca Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


En Droog as so temelk ales, wat üs lif ferwerket, oober nian iidj of drank as. Droogen skel üs weesen feranre, amdat wi üs beeder feel. Flook droogen wurd oober goorei so betiakent, auer jo tu't "normool" leewent hiar: Alkohol (Biir, Win, Sprit) Nikotiin (Tabak) Koffein (Kofe, Tee) Enkelt droogen wurd oober ei aueraal üs "normool" uunsen an san bi üs ferbeeden, t.b. Cannabis Kokaiin Beetel Khat Commonskategorii: Droog – Saamlang faan bilen of filmer Alkaloid


At Kualpualem as en slach faan Pualmer (Arecaceae), diar uun Süüdamerikoo wääkst. Hat hää en grat bedüüdang üs iidj för a minsken uun Brasiilien. Diar het det pualem açaizeiro, an det frücht açaí ([aˌsaˈi] ütjspriak?/i). Auer det frücht so huuchwäärdag as, woort di buum kualpualem näämd. Ööders hää det plaant mä Kual (Brassica) goorniks tu dun. Açaí-Ööle Açaífrüchten üüb en markes Açaí podang Commonskategorii: Kualpualem – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Kualpualem


A Khatstrük of uk Abesiinsk Tee (Catha edulis) as en plaantenslach uun det famile faan a Celastraceae. Hat as di iansagst slach uun det skööl Catha. Khat woort üs en droog brükt. Hat woort fööraal uun Jemen, Etioopien, Somaalia, Keenia an Omaan aptaanj. Kath, Kat, Qat, Khat, Qad (araabisk قات, DMG qāt), Gat, Chat of Miraa as en alerweltsdroog uun Uastafrikoo. Uun Khat as Cathin, det as tu fergliken mä Kofeiin. Commonskategorii: Khat – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Khat


At Beetelpualem, Arekapualem of Katechupualem (Areca catechu) as en slach faan Pualmer (Arecaceae). Hat hiart tu't skööl Areca an wääkst uun Süüduastaasien. A früchten san Beetelnöden of Arekanöden, diar as Arecolin uun, an jo wurd uun Aasien üs droog brükt. Muar üs 500 miljoon minsken brük Beetel, diarmä as det at sjuardmiast brükt droog efter Kofeiin, Alkohol an Nikotiin. Arecolin as nai mä Nikotiin. Beetelpualem Früchten Beetelnöden üüb en markes Commonskategorii: Beetelpualem – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Beetelpualem Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


A Beetelpualmer of Arekapualmer (Areca) san en skööl faan Pualmer (Arecaceae). Diar jaft'at gud 50 slacher faan, an jo kön 30 meeter huuch wurd. Beetelpualmer waaks fööraal uun Süüduastaasien. A. abdulrahmanii – A. ahmadii – A. andersonii – A. arundinacea – A. bakeri – A. brachypoda – A. caliso – A. camarinensis – A. catechu – A. chaiana – A. churchii – A. concinna – A. congesta – A. costulata – A. dayung – A. dransfieldii – A. furcata – A. gurita – A. hutchinsoniana – A. insignis – A. ipot – A. jugahpunya – A. kinabaluensis – A. klingkangensis – A. laosensis – A. ledermanniana – A. macrocalyx – A. mandacanii – A. minuta – A. mogeana – A. montana – A. novohibernica – A. oxycarpa – A. parens – A. rheophytica – A. ridleyana – A. riparia – A. songthanhensis – A. subacaulis – A. triandra – A. triginticollina – A. tunku – A. unipa – A. vestiaria – A. vidaliana – A. whitfordii Beetelpualem (Areca catechu) Commonskategorii: Beetelpualmer – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Beetelpualmer


A waastgermaans spriaken san en dial faan a germaans spriaken uun Nuurdwaast-Euroopa. Joheer laben an ütjstürwen (†) germaans spriaken tääl tu a waastgermaans spriaken: Nuurdsiagermaans (ingwäoonisk) Ual-Ingelsk † Madel-Ingelsk † Ingelsk Skots Fresk Ualfresk † Waastfresk Saaterfresk Nuurdfresk Ual-Plaatsjiisk † Ingelsk kreool-spriaken Jamaikaans-Kreool (Patois) Pitcairn-Ingelsk Hawaii-Kreool ingelsk Krio Kriol Tok Pisin ...an noch muaren Sjiisk an holuns (kontinentaalgermaans) Iarst amtelk spriak uun tumanst ian lun Sjiisk Holuns Letjer ütjbaud spriaken üs ööder amtelk spriak Afrikaans Luksemborags Jidisk Ei fol ütjbaud laben waastgermaans warianten Plaatsjiisk Alemanisk Schwyzerdütsch Alemán Coloniero Bairisk Waastflaamsk Uastflaamsk Brabantisk Limburgs Ripuarisk Zimbrisk Pennsylfaanisk Tjiisk Hutterisk Lothringisk Jeenisk Siebenbürgisk-Seksisk Wilmesaurisk Unserdeutsch Uun't ääder madelääler ütjstürwen warianten Ual-Huuchsjiisk † Altoberfränkisch † Altmittelfränkisch † Altsüdrheinfränkisch † Altbairisch † Altalemannisch † Ual-Plaatsjiisk † Ual-Holuns † Westfränkisch † Langobardisch † Uun't huuch-madelääler ütjstürwen warianten Madel-Holuns † Madel-Plaatsjiisk † Madel-Huuchsjiisk † süüdsjiisk Madel-Huuchsjiisk † bairisch Madel-Huuschsjiisk † alemannisch Madel-Huuchsjiisk † uastfränkisch Madel-Huuchsjiisk † süüdrheinfränkisch Madel-Huuchsjiisk † madelsjiisk Madel-Huuchsjiisk † waastmadelsjiisk Madel-Huuchsjiisk † uastmadelsjiisk Madel-Huuchsjiisk † Uun jonger tidj ütjstürwen warianten Ääder-Neihuuchsjiisk ("Luthersjiisk") † Süüdsjiisk skraftspriak ("Jesuitensjiisk") † Commonskategorii: Waastgermaans spriaken – Saamlang faan bilen of filmer


A Uartslaanger (Acrochordus) san det iansagst skööl faan Slaanger (Serpentes) uun det famile Acrochordidae. Diar jaft'at man trii slacher faan, diar uun Süüduastaasien lewe. A. arafurae – †A. dehmi – A. granulatus – A. javanicus Commonskategorii: Uartslaanger – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Uartslaanger


At Koralslaang (Anilius scytale) as di iansagst slach faan Slaanger (Serpentes) uun det famile faan a Rolslaanger (Aniliidae). Hat komt uun Süüdameerikoo an üüb Trinidad föör. Hat lewet uun a troopisk rinwalt. A. s. scytale A. s. phelpsorum Commonskategorii: Koralslaang – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Koralslaang


A Eerdboas (Tropidophiidae) san en famile faan Slaanger (Serpentes), diar uun a Kariibik föörkem. Exiliboa (*) Exiliboa placata Trachyboa T. boulengeri - T. gularis Tropidophis T. battersbyi – T. bucculentus – T. cacuangoae – T. canus – T. caymanensis – T. celiae – T. curtus – T. feicki – T. fuscus – T. galacelidus – T. grapiuna – T. greenwayi – T. haetianus – T. hardyi – T. hendersoni – T. jamaicensis – T. leonae – T. maculatus – T. melanurus – T. morenoi – T. nigriventris – T. pardalis – T. parkeri – T. paucisquamis – T. pilsbryi – T. preciosus – T. schwartzi – T. semicinctus – T. spiritus – T. steinleini – T. stejnegeri – T. stullae – T. taczanowskyi – T. wrighti – T. xanthogaster Ungaliophis (*) U. continentalis - U. panamensis (*) wurd dialwiis uk to Ungaliophiinae reegent Commonskategorii: Eerdboas – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Eerdboas


At Eerdpython (Calabaria reinhardtii) as di iansagst slach faan Slaanger (Serpentes) uun det skööl faan a Eerdpythons (Calabaria). A wedenskapslidj san ei gans ians, wäär hat tu en onerfamile Calabariinae faan a Boidae täält, of tu en aanj famile Calabariidae. Üüb arke faal hiart hat tu't auerfamile Booidea. Hat lewet uun a troopenwalt faan Waast- an Madelafrikoo. Hör nööm hää't efter det stääd Calabar uun't süüduastelk Nigeeria. Commonskategorii: Eerdpython – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Eerdpython


Nuurdsiagermaans spriaken, uk ingwäoonisk näämd, hiar tu a waastgermaans spriaken. Nuurdsiagermaans (ingwäoonisk) Ual-Ingelsk (†) Madel-Ingelsk (†) Ingelsk Skots, Ulster skots, Lallans, Ullans Yola (†) Fresk Waastfresk Saaterfresk Nuurdfresk Ual-plaatsjiisk (†), det modern plaatsjiisk hää diar oober ei muar föl kääntiaken faan. nasaal föör frikatiif fäält wech germaans *femf(e) woort tu fīf (öö. "fiiw") t uun a 3. persuun iantaal faan sein fäält wech germaans *ist(i) woort tu is (öö. "as") r uun't persöönelk förwurd faan a 1. persuun muartaal fäält wech germaans *wez of *wiz, (sjiisk: "wir") woort tu wi of we (öö. "wi") persöönelk förwurden feranre a wurdstam sjiisk "er" -> he of hi (öö. "hi") sjiisk "ihr" -> ji, you (öö. "jam") 3-kaasus-süsteem saner ferskeel tesken daatiif an akusatiif futuur mä det tidjwurd "sollen" sjiisk "werden" -> schallen, sallen, shall (öö. ik skal) asibiliarang faan k föör palataal tu en frikatiif sjiisk "Käse" -> cheese, tsiis (öö. sees) sjiisk "Kirche" -> church schörk, Seerke (öö. "sark") palatalisiarang faan't germaans a germaans *daga- woort tu dæg, dei (öö. dai) sjiisk "Straße", latiinsk "strata" -> strǣt, strēte (öö. struat) partisiip perfekt saner ge- sjiisk "getan" -> done, daan, dänj, dien (öö. den) r-metateese sjiisk "brennen" -> to burn, baarne (öö.


A Candoia of Pasiifik Boas san en skööl faan Slaanger (Serpentes) uun a Süüdpasiifik. Diar jaft'at fiiw slacher faan. A wedenskapslidj san ei gans ians, wäär jo en onerfamile Candoiinae faan a Boidae san, of en aanj famile Candoiidae. Üüb arke faal hiar jo tu't auerfamile Booidea. C. aspera – C. bibroni – C. carinata – C. paulsoni – C. superciliosa Commonskategorii: Candoia – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Candoia


A Charinidae of Gume Boas san en famile faan Slaanger (Serpentes). Diar jaft'at tau sköölen mä sjauer slacher faan. A wedenskapslidj san ei gans ians, wäär jo en aanj famile, of man en onerfamile Charininae faan a Boidae san. Üüb arke faal hiar jo tu't auerfamile faan a Booidea. Charina C. bottae – C. umbratica Lichanura L. orcutti – L. trivirgata Commonskategorii: Charininae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Charina Wikispecies hää en artiikel tu: Lichanura


A Eryx of Sun Boas san en skööl faan Slaanger (Serpentes) mä twaalew slacher. A wedenskapslidj san ei gans ians, wäär jo en onerfamile Erycinae faan a Boidae san, of en aanj famile Erycidae. Üüb arke faal hiar jo tu't auerfamile faan a Booidea. E. borrii – E. colubrinus – E. conicus – E. elegans – E. jaculus – E. jayakari – E. johnii – E. miliaris – E. muelleri – E. sistanensis – E. somalicus – E. tataricus – E. vittatus – E. whitakeri Commonskategorii: Eryx – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Eryx


A Gusiarn, Gusiar of Guuseniarn, (mo.) gooseoodler, goosejarn (Haliaeetus albicilla) as en fögel uun't famile faan a Hanjügern (Accipitridae). Jongfögel uun't nääst. Haliaeetus albicilla - MHNT Haliaeetus albicilla groenlandicus - MHNT Iarner Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Gusiarner Wikispecies hää en artiikel tu: Gusiarner