Det Österåker Komuun (üüb Sweedsk: Österåkers kommun) as ian faan a komuunen uun det Stockholm Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a uast faan't prowins. Det hee 45.574 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Österåker. Stockholm: County in Sweden, citypopulation.de


Det Salem Komuun (üüb Sweedsk: Salems kommun) as ian faan a komuunen uun det Stockholm Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüdwaast faan't prowins. Det hee 16.750 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Salem. Stockholm: County in Sweden, citypopulation.de


Det Sigtuna Komuun (üüb Sweedsk: Sigtuna kommun) as ian faan a komuunen uun det Stockholm Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a nuurdwaast faan't prowins. Det hee 48.964 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Märsta. Stockholm: County in Sweden, citypopulation.de


Det Södertälje Komuun (üüb Sweedsk: Södertälje kommun) as ian faan a komuunen uun det Stockholm Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüdwaast faan't prowins. Det hee 98.979 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Södertälje. Stockholm: County in Sweden, citypopulation.de


Det Sollentuna Komuun (üüb Sweedsk: Sollentuna kommun) as ian faan a komuunen uun det Stockholm Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a maden faan't prowins. Det hee 73.857 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Sollentuna. At komuun as dial faan det Stockholm Steedgebiit (Stockholms tätort). Stockholm: County in Sweden, citypopulation.de


Det Solna Komuun as ian faan a komuunen uun det Stockholm Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a maden faan't prowins. Det hee 82.429 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Skytteholm. At komuun as dial faan det Stockholm Steedgebiit (Stockholms tätort). Stockholm: County in Sweden, citypopulation.de


Det Sundbyberg Komuun (üüb Sweedsk: Sundbybergs kommun) as ian faan a komuunen uun det Stockholm Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a maden faan't prowins. Det hee 52.414 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Sundbyberg. At komuun as dial faan det Stockholm Steedgebiit (Stockholms tätort). Stockholm: County in Sweden, citypopulation.de


Det Täby Komuun (üüb Sweedsk: Täby kommun) as ian faan a komuunen uun det Stockholm Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a maden faan't prowins. Det hee 71.874 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Täby. At komuun as dial faan det Stockholm Steedgebiit (Stockholms tätort). Stockholm: County in Sweden, citypopulation.de


Det Tyresö Komuun (üüb Sweedsk: Tyresö kommun) as ian faan a komuunen uun det Stockholm Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a uast faan't prowins. Det hee 48.333 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Bollmora. At komuun as dial faan det Stockholm Steedgebiit (Stockholms tätort). Stockholm: County in Sweden, citypopulation.de


Det Upplands-Bro Komuun (üüb Sweedsk: Upplands-Bro kommun) as ian faan a komuunen uun det Stockholm Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a waast faan't prowins. Det hee 29.346 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Kungsängen. Stockholm: County in Sweden, citypopulation.de


Det Upplands Väsby Komuun (üüb Sweedsk: Upplands Väsby kommun) as ian faan a komuunen uun det Stockholm Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a maden faan't prowins. Det hee 46.786 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Upplands Väsby. Stockholm: County in Sweden, citypopulation.de


Det Vallentuna Komuun (üüb Sweedsk: Vallentuna kommun) as ian faan a komuunen uun det Stockholm Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a nuurd faan't prowins. Det hee 34.090 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Vallentuna. Stockholm: County in Sweden, citypopulation.de


Det Värmdö Komuun (üüb Sweedsk: Värmdö kommun) as ian faan a komuunen uun det Stockholm Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a uast faan't prowins. Det hee 45.000 lidj (2019). At hoodsteed faan't komuun as Gustavsberg. Stockholm: County in Sweden, citypopulation.de


Det Älvkarleby Komuun (üüb Sweedsk: Älvkarleby kommun) as ian faan a komuunen uun det Uppsala Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a nuurd faan't prowins. Det hee 9627 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Skutskär. Uppsala: County in Sweden, citypopulation.de


Det Enköping Komuun (üüb Sweedsk: Enköpings kommun) as ian faan a komuunen uun det Uppsala Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüd faan't prowins. Det hee 47.489 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Enköping. Uppsala: County in Sweden, citypopulation.de


Det Håbo Komuun (üüb Sweedsk: Håbo kommun) as ian faan a komuunen uun det Uppsala Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüduast faan't prowins. Det hee 22.344 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Bålsta. Uppsala: County in Sweden, citypopulation.de


A Grat Rintüüter, Rintüüter, (fe.) Rüüt, Rüütj, (mo.) hiiluuper, hiisluuper, tüüter, grute rintüüter (Numenius arquata) as en fögel uun't famile faan a Snepen (Scolopacidae). Rintüüternääst mä sjauer aier. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Grat Rintüütern Wikispecies hää en artiikel tu: Grat Rintüütern


Acanthephippium san bloosenplaanten an hiar tu a orchideen (Orchidaceae). At jaft sowat 12 slacher uun Aasien. Acanthephippium bicolor Acanthephippium chrysoglossum Acanthephippium curtisii Acanthephippium eburneum Acanthephippium gougahensis Acanthephippium javanicum Acanthephippium lilacinum Acanthephippium mantinianum Acanthephippium parviflorum Acanthephippium sinense Acanthephippium splendidum Acanthephippium striatum Acanthephippium sylhetense Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Acanthephippium Wikispecies hää en artiikel tu: Acanthephippium


Stockholms tätort as det hoodstäädregiuun faan Stockholm (komuun) mä elwen amlungemeenen (Stant: 2015). Det as ei detsalew üs det prowins Stockholms län, man bluas en dial diarfaan. Diar wene son 1,5 miljoon minsken. Stockholms tätort as nian ferwaltangsianhaid, a komuunen werke för jo salew. Hat as fölmuar en ploonangsregiuun, a komuunen werke tuup, am grater apgoowen üs t.b. di bau faan industriiuunlaagen, struaten, iisenboonen of huuwner beeder mäenööder uftustemin. Stockholm (Komuun) Stockholms län (Prowins) 59.33333333333318.066666666667Koordinaaten: 59° 20′ N, 18° 4′ O


Det Heby Komuun (üüb Sweedsk: Heby kommun) as ian faan a komuunen uun det Uppsala Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a waast faan't prowins. Det hee 14.303 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Heby. Uppsala: County in Sweden, citypopulation.de


Arendal as jü tweedgrutst stää önj e Prowins Agder önj Norweegen. E stää läit önjt ååsten foon e prowins, bai e küst foont Skagerrak. Dåt heet 37.861 inboogere (2021). Dåt as e hoodstää foon jü Arendal Komuun. Norway: Agder, citypopulation.de


Det Knivsta Komuun (üüb Sweedsk: Knivsta kommun) as ian faan a komuunen uun det Uppsala Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüd faan't prowins. Det hee 19.818 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Knivsta. Steeden Alsike Knivsta Uppsala: County in Sweden, citypopulation.de


Det Östhammar Komuun (üüb Sweedsk: Östhammars kommun) as ian faan a komuunen uun det Uppsala Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a nuurduast faan't prowins. Det hee 22.364 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Östhammar. Uppsala: County in Sweden, citypopulation.de


Det Tierp Komuun (üüb Sweedsk: Tierps kommun) as ian faan a komuunen uun det Uppsala Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a nuurd faan't prowins. Det hee 21.485 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Tierp. Uppsala: County in Sweden, citypopulation.de


Det Uppsala Komuun (üüb Sweedsk: Uppsala kommun) as ian faan a komuunen uun det Uppsala Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a maden an uast faan't prowins. Det hee 237.596 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Uppsala. Steeden an Taarpen Uppsala Sävja Storvreta Björklinge Bälinge Vattholma Vänge Lövstalöt Almunge Länna Skyttorp Ytternäs och Vreta Knutby Gåvsta Järlåsa Gunsta Skölsta Ramstalund Håga Vårdsätra Skoby Läby Blackstalund Uppsala: County in Sweden, citypopulation.de


En Kamera es en optisk Giraat hur em Skelter me "iinfang" ken. Di Noom kumt fan Camera obscura (Junk Rüm me litj Luki-Hol). Eeđer di Bechningsaart es dit forskelig, weđer di Skelter bluat tö en Skirem gung of āpteeknet uur. Wan dit muar üs jen Skelt es en wat weeget uur wat ön Gang es, da snaket em fan Videografii, wan en mal litj Sküür fasthölen uur, da es dit Fotografii Knipser, en Fotoaparaat Sjukhol- of Kompaktkamera SLR Single Lens Reflex - Analoog-Spailreflex-Kamera DSLR Digital Single Lens Reflex - Digitāl-Spailreflex-Kamera DSLM Digital Single Lens Mirrorless - Digitālkamera söner Spail "Film"-Kamera Super 8-Kamera Videokamera me Magneetbjen Videokamera me Digitālāpteekning "Moonitorkamera", fuar di Seekerhair fuar Plaatsen sa üs Baanen, Baanhofstairen en Spaarikasen, me of söner Āpteekning En Kompaktkamera fan Leica (1950ern). Döör dit Skukhol sjocht em en bet üđers üs di Kamera dit āpnemt. Di Canon EOS 80 D es en DSLR-Kamera fuar Hobbyfotogrāfen, dānen al en bet muar diarfan forstuun. Di Canon T 70 es en mal moderni Analog-SLR, wat ön di 1980er Jaaren ön Moori wiar. Jü wiar dit jest Model, hur em di Film ek muar me di Hun fiiđerdrai kür, bluat me di iinbecht Mootor. Di Nikon Z


Landskrona as jü füftgrutst stää önj e Prowins Skåne, Swärik. E stää läit önjt weesten foon e prowins. Dåt heet 33.372 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Landskrona Komuun. Sweden: Skåne, citypopulation.de


Eslöv as jü njüügentgrutst stää önj e Prowins Skåne, Swärik. E stää läit önjt weesten foon e prowins. Dåt heet 19.783 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Eslöv Komuun. Sweden: Skåne, citypopulation.de


Hässleholm as jü tiintgrutst stää önj e Prowins Skåne, Swärik. E stää läit önjt norden foon e prowins. Dåt heet 19.435 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Hässleholm Komuun. Sweden: Skåne, citypopulation.de


Det Årjäng Komuun (üüb Sweedsk: Årjängs kommun) as ian faan a komuunen uun det Värmland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüdwaast faan't prowins. Det hee 9942 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Årjäng. At komuun as det füftgratst faan a komuunen uun Värmland. Steeden Årjäng Töcksfors Värmland: County in Sweden, citypopulation.de


Trinambai ((öö.) trinjambi) as en wurd uun't frasch an hää det ütjskriiwang faan't Nordfriisk Instituut auer "det smokst wurd 2009" wonen. Det wurd as swaar uun ööder spriaken tu auersaaten an ment ei bluas, wat trinjam mi as, man uk, hü ales mäenööder tuuphinget. At werkskööl "spriak an literatüür" faan't instituut hää det wurd mad hunert öödern ütjsoocht. En sweedsk onernemen hää detdiar wurd för hör bedriif auernimen, auer't en paasen wurd uun't sweedsk spriak ei jaft: Trinambai. Jo wel diarmä ütjsai, dat hör onernemen nai mä lidj an lunskap as. Trinambai - Et smukst nordfriisk uurd 2009, tidjskraft Nordfriesland 168, 2009 PDF Nichts und niemand wird ausgeschlossen, Nordfriesland Tageblatt, 20. Oktuuber 2009 NDR beracht uun "Fresk för en arken", 25. Jüüne 2009


Det Arvika Komuun (üüb Sweedsk: Arvika kommun) as ian faan a komuunen uun det Värmland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a waast faan't prowins. Det hee 25.854 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Arvika. At komuun as det traadgratst faan a komuunen uun Värmland. Steeden an Taarpen Arvika Edane Glava Gunnarskog Jössefors Klässbol Sulvik Värmland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Eda Komuun (üüb Sweedsk: Eda kommun) as ian faan a komuunen uun det Värmland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a waast faan't prowins. Det hee 8490 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Charlottenberg. Steeden Charlottenberg Eda glasbruk Koppom Åmotfors (dialwis) Värmland: County in Sweden, citypopulation.de


En Spailreflexkamera es en Aart fan Fotoapparaat en jert tö di Kameras. Üp Engelsk jit des Single Lens Reflex Camera (SLR), en wan dit en Digitālkamera es, kumt en D diarfuar, da es dit en DSLR. Wan em en Zoom-Objektiiv me forstelbaar Brenfiirens heer, da ken em döör dit Sjuk-Hol keen, hur'ling dit Skelt "ütskiaren" uur. Wan di Kamera sa'n Knop heer, da ken em sagaar fuarof se, hur junk dit Skelt fan dit iinstelt Iipening uur of weđer di Achtergrün skarp uur. Diaraur hen jeft et uk Spailreflexkameras me tau likaartig Linsen. Des jit da TLR (Two Lens Reflex). Senerlig es ön en TLR, dat em ek me di salev Parallaks dit Motiiv döör dit Sjuk-Hol sjocht üs dit leeter āpnomen uur, aurdat dit Leecht döör en üđer Objektiiv en Spailen diar henreflektiaret uur. Bi en TLR kür em uk ek se, wan di Brenfiirens foranert wiar, man diarfuar es di uk ek taacht. Em luket diar fan boowen iin. Fuaral uur es Kameras iin ön Studios üp Statiiv iinseet, wan Skelter fuar di Pass of Köörforloof maaket uur skel. Diarfuar haa ja en kuurt Brenfiirens en let jam gur skarp iinstel. Senerlig bi Portraits es en kuurt Brenfiirens


Det Filipstad Komuun (üüb Sweedsk: Filipstads kommun) as ian faan a komuunen uun det Värmland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a uast faan't prowins. Det hee 10.403 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Filipstad. At komuun as det fjuardgratst faan a komuunen uun Värmland. Steeden an Taarpen Filipstad Lesjöfors Nykroppa Persberg Nordmark Värmland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Forshaga Komuun (üüb Sweedsk: Forshaga kommun) as ian faan a komuunen uun det Värmland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüd faan't prowins. Det hee 11.606 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Forshaga. Steeden an Taarpen Forshaga Deje Tjärnheden Dyvelsten Värmland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Grums Komuun (üüb Sweedsk: Grums kommun) as ian faan a komuunen uun det Värmland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüd faan't prowins. Det hee 9091 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Grums. Steeden an Taarpen Grums Slottsbron Segmon Borgvik Liljedal Värmland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Hagfors Komuun (üüb Sweedsk: Hagfors kommun) as ian faan a komuunen uun det Värmland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a nuurd faan't prowins. Det hee 11.553 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Hagfors. At komuun as det naistgratst faan a komuunen uun Värmland. Steeden an Taarpen Bergsäng Edebäck Ekshärad Geijersholm Hagfors Mjönäs Råda Sunnemo Uddeholm Värmland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Hammarö Komuun (üüb Sweedsk: Hammarö kommun) as ian faan a komuunen uun det Värmland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüd faan't prowins. Det hee 16.765 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Skoghall. Steeden Skoghall Vidöåsen Värmland: County in Sweden, citypopulation.de


Abdominea (lat. Abdominea minimiflora) san bloosenplaanten an hiar tu a orchideen (Orchidaceae). At jaft 1 slach uun Süüduast-Asien. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Abdominea Wikispecies hää en artiikel tu: Abdominea


Det Karlstad Komuun (üüb Sweedsk: Karlstads kommun) as ian faan a komuunen uun det Värmland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüd faan't prowins. Det hee 95.408 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Karlstad. At komuun as det sööwenstgratst faan a komuunen uun Värmland. Steeden Alster Blombacka Karlstad Killstad Molkom Skattkärr Skåre Slängserud Vallargärdet Väse Värmland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Kil Komuun (üüb Sweedsk: Kils kommun) as ian faan a komuunen uun det Värmland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüd faan't prowins. Det hee 12.134 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Kil. Steeden Fagerås Högboda Kil Värmland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Kristinehamn Komuun (üüb Sweedsk: Kristinehamns kommun) as ian faan a komuunen uun det Värmland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüduast faan't prowins. Det hee 24.099 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Kristinehamn. Steeden Kristinehamn Björneborg Bäckhammar Ölme Värmland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Munkfors Komuun (üüb Sweedsk: Munkfors kommun) as ian faan a komuunen uun det Värmland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a maden faan't prowins. Det hee 3680 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Munkfors. Värmland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Säffle Komuun (üüb Sweedsk: Säffle kommun) as ian faan a komuunen uun det Värmland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüdwaast faan't prowins. Det hee 15.396 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Säffle. At komuun as det aachstgratst faan a komuunen uun Värmland. Steeden Säffle Svanskog Värmlandsbro Värmland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Storfors Komuun as ian faan a komuunen uun det Värmland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüduast faan't prowins. Det hee 3948 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Storfors. Värmland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Sunne Komuun (üüb Sweedsk: Sunne kommun) as ian faan a komuunen uun det Värmland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a maden faan't prowins. Det hee 13.355 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Sunne. At komuun as det seekstgratst faan a komuunen uun Värmland. Steeden an Taarpen Lysvik Mårbacka Rottneros Sunne Uddheden Västra Ämtervik Selma Lagerlöf (1858-1940), skriiwer, wurd uun Mårbacka uun a süüduast faan't komuun, bäären. Värmland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Torsby Komuun (üüb Sweedsk: Torsby kommun) as ian faan a komuunen uun det Värmland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a nuurd faan't prowins. Det hee 11.472 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Torsby. At komuun as det gratst faan a komuunen uun Värmland. Steeden Torsby Sysslebäck Oleby Stöllet Värmland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Arboga Komuun (üüb Sweedsk: Arboga kommun) as ian faan a komuunen uun det Västmanland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüdwaast faan't prowins. Det hee 14.100 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Arboga. Västmanland: County in Sweden, citypopulation.de


Aberrantia (lat. Aberrantia) san bloosenplaanten an hiar tu a orchideen (Orchidaceae). Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Aberrantia Wikispecies hää en artiikel tu: Aberrantia


Det Fagersta Komuun (üüb Sweedsk: Fagersta kommun) as ian faan a komuunen uun det Västmanland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a nuurd faan't prowins. Det hee 13.319 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Fagersta. Västmanland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Hallstahammar Komuun (üüb Sweedsk: Hallstahammars kommun) as ian faan a komuunen uun det Västmanland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüd faan't prowins. Det hee 16.608 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Hallstahammar. Västmanland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Köping Komuun (üüb Sweedsk: Köpings kommun) as ian faan a komuunen uun det Västmanland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüdwaast faan't prowins. Det hee 26.133 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Köping. Steeden an Taarpen Kolsva Munktorp Köping Västmanland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Kungsör Komuun (üüb Sweedsk: Kungsörs kommun) as ian faan a komuunen uun det Västmanland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüd faan't prowins. Det hee 8787 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Kungsör. Västmanland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Norberg Komuun (üüb Sweedsk: Norbergs kommun) as ian faan a komuunen uun det Västmanland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a nuurd faan't prowins. Det hee 5714 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Norberg. Västmanland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Sala Komuun (üüb Sweedsk: Sala kommun) as ian faan a komuunen uun det Västmanland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a nuurduast faan't prowins. Det hee 22.998 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Sala. Västmanland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Skinnskatteberg Komuun (üüb Sweedsk: Skinnskattebergs kommun) as ian faan a komuunen uun det Västmanland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a waast faan't prowins. Det hee 4371 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Skinnskatteberg. Västmanland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Surahammar Komuun (üüb Sweedsk: Surahammars kommun) as ian faan a komuunen uun det Västmanland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a maden faan't prowins. Det hee 10.099 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Surahammar. Västmanland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Västerås Komuun (üüb Sweedsk: Västerås kommun) as ian faan a komuunen uun det Västmanland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüduast faan't prowins. Det hee 156.838 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Västerås. Steeden Västerås Skultuna Hökåsen Irsta Kvicksund Tillberga Barkarö Enhagen-Ekbacken Dingtuna Tidö-Lindö Malmen Örtagården Tortuna Harkie Munga Lycksta Kärsta och Bredsdal Västmanland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Ale Komuun (üüb Sweedsk: Ale kommun) as ian faan a komuunen uun det Västra Götaland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüdwaast faan't prowins. Det hee 32.148 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Nödinge-Nol. Steeden Nödinge-Nol Surte Älvängen Skepplanda Alvhem Västra Götaland: County in Sweden, citypopulation.de


Acampe san bloosenplaanten an hiar tu a orchideen (Orchidaceae). At jaft sowat 7 slacher uun Afrikoo an Aasien. Acampe carinata Acampe cephalotes Acampe ochracea Acampe pachyglossa Acampe praemorsa Acampe rigida Acampe thailandica Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Acanthephippium Wikispecies hää en artiikel tu: Acanthephippium


Det Alingsås Komuun (üüb Sweedsk: Alingsås kommun) as ian faan a komuunen uun det Västra Götaland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüd faan't prowins. Det hee 41.853 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Alingsås. Västra Götaland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Åmål Komuun (üüb Sweedsk: Åmåls kommun) as ian faan a komuunen uun det Västra Götaland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a nuurd faan't prowins. Det hee 12.318 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Åmål. Västra Götaland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Bengtsfors Komuun (üüb Sweedsk: Bengtsfors kommun) as ian faan a komuunen uun det Västra Götaland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a nuurd faan't prowins. Det hee 9409 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Bengtsfors. Västra Götaland: County in Sweden, citypopulation.de


Di Parallaks (fan ualgreeks παράλλαξις parállaxis „Foranering, hen en töbeek gung“) es di Winkel, hur'ling em eeđer en Objekt luket. Des foranert höm diareeđer, fan hur em tö dit Objekt staant. Bi di Astronomii kumt et mal üp di rocht Parallaks ön, aurdat em diarme meet ken, hur fiir en Stiar fan di Öört wech es. Bi di Fotografii snaket em fan Parallaksenfailen, wan dit Sjuk-Hol wat Üđers weeget üs dit Objektiiv achterön āpnemt. Des kumt fuaral bi iinfach Kompaktkameras sa üs uk bi TLR-Kameras fuar. Hat jeft man uk Sjuk-Höölern, wat di Parallaksenfail kompensiari of weegi ken. (D)SLR-Kameras haa niin Parallaksenfail, aurdat em döör dit Objektiiv luket, wat uk dit Skelt āpnemt. Jüst bi di Fotografii ken em me di Parallaks uk aarberi. Wan em en bet dial giar, da sjocht en Objekt aaftinoch en ben gurter of interesanter üt. Meet-Instrumenti, hur et en bet muar üp önkumt jaa aaftinoch en Spail achter jaar Weeger, dat em likfuar, me di rocht Parallaks oflast, wat meeten uur. Parallaksenfail: Di Weeger deekt ek di spailt Achtergrün, em staant sküüv diarfuar. Sa last em ombi 9,5, man fan em lik diarfuar wiar, da kām em üp 9,6 of nai bi des. Parallaksenfail


Det Bollebygd Komuun (üüb Sweedsk: Bollebygds kommun) as ian faan a komuunen uun det Västra Götaland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüd faan't prowins. Det hee 9634 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Bollebygd. Västra Götaland: County in Sweden, citypopulation.de


Acacallis (lat. Acacallis) san bloosenplaanten an hiar tu a orchideen (Orchidaceae). At jaft sowat 5-6 slacher uun Süüd-Ameerikoo. Uun Brasiilien, Venezuela, Peruu an Kolumbien kem Acacallis föör. Acacallis coerulea (Rchb. f.) Schltr. (1918) (= Aganisia fimbriata Rchb.f.) Acacallis cyanea Lindl. (1853) (= Aganisia cyanea (Lindl.) Rchb.f) Acacallis fimbriata (Rchb. f.) Schltr. (1918) (= Aganisia fimbriata Rchb.f) Acacallis hoehnei (Hoehne) Schltr. (1918) (= Aganisia cyanea (Lindl.) Rchb.f.) Acacallis oliveriana (Rchb. f.) Schltr. (1914) (= Aganisia fimbriata Rchb.f.) Acacallis rosariana V.P.Castro & da Silva (2001) (niet geplaatst) Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Acacallis Wikispecies hää en artiikel tu: Acacallis


Det Borås Komuun (üüb Sweedsk: Borås kommun) as ian faan a komuunen uun det Västra Götaland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüd faan't prowins. Det hee 114.091 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Borås. Västra Götaland: County in Sweden, citypopulation.de


En Lens (uk Lins) es en optisk Giraat, hur dit Leecht döörskiin ken. Senerlig es bi en Lens, dat altert tömendst jen Sir krüm sleepen es. Dit döörskiinen Leecht uur breeken en tö di Meren töhopföört (bi en Saamellens) of ütenachtlerstriilet (bi en Striililens). En konvex sleepen Lens saamelt, en en konkāv sleepen Lens striilet. Di Noom kumt fan di Plaant Lins, war ütsjocht üs en Lens, wat bikonvex sleepen es. Em sair man ek Lens tö di Lins wat em it. Commons: Lens (Optik) – Saamling fan Skelter en Videos Fresnel-Lens


En Hamer es en Werktjüch, wat ön't Hunwerk brükt uur. Hi es aaftinoch fan Iirsen en di Stal es fuar't Miist fan Holt maaket. Swaarer Hamern me 1 bit 4 kg Wecht en kuurt Stal jit Festhamern. Des haa tau lik Baanen. Hamern aur 5 kg Wecht jit Mookers, beeter Maakers. Sok haa aaftinoch Baan en Fen, man hat jeft uk Mookers me tau Baanen. Wan di Hamerhaur üp di Haur haut, Me di Haur rocht üp di Haur Sair di Haur höm "Sii man aua, Wan Di haut di Hamerhaur.". (Ken eeđer di Wiis fan Mackie Messer süngen uur) En Mooker Dit Wecht fan dit Iirsen es 5 kg. Di Festhamer heer 1.250 g. Ark Slach fan Hamer heer sin ain Norm (DIN=Deutsche Industrienorm) 3 Hamern fan 300 g bit 5 kg en en Penselööler ön di Achtergrünj Commons: Hamern – Saamling fan Skelter en Videos


Det Dals-Ed Komuun (üüb Sweedsk: Dals-Eds kommun) as ian faan a komuunen uun det Västra Götaland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a nuurdwaast faan't prowins. Det hee 4756 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Ed. Västra Götaland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Essunga Komuun (üüb Sweedsk: Essunga kommun) as ian faan a komuunen uun det Västra Götaland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a maden faan't prowins. Det hee 5698 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Nossebro. Västra Götaland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Falköping Komuun (üüb Sweedsk: Falköpings kommun) as ian faan a komuunen uun det Västra Götaland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a uast faan't prowins. Det hee 33.270 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Falköping. Falköping kommun Västra Götaland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Färgelanda Komuun (üüb Sweedsk: Färgelanda kommun) as ian faan a komuunen uun det Västra Götaland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a nuurdwaast faan't prowins. Det hee 6576 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Färgelanda. Västra Götaland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Göteborg Komuun of Göteborg Steed (üüb Sweedsk: Göteborgs kommun of Göteborgs stad) as ian faan a komuunen uun det Västra Götaland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüdwaast faan't prowins. Det hee 587.549 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Göteborg. Steeden an Taarpen Göteborg Billdal (dial) Donsö Hjuvik Nolvik Olofstorp Styrsö Torslanda Vrångö Västra Götaland: County in Sweden, citypopulation.de


Di Skrüüwenpomp eeđer Archimedes waar fan Archimedes üttaacht, dat hi bi Weeter kām. Didiar Pomp es en Skrüüw, wat iin ön en Röör drait uur. Des Aart Pompen es aur Jaarhönerten fuaral ön Egypten langs di Niil ön Gang wesen. Man uk tö delings Tiren sen sok Pompen fuaral ön Holön of Deenemark ön Gang, dat em benenlöns Weeter üt iin ön di Nuurđsee fair. Diar laap ja fuaral me Winjkraft. Hü det pomp werket Fan en Winjmeln öndrewen Skrüüwenpomp En Skepskrüüw aarbert eeđer ditsalev Prinsiip Archimedes sin Skrüüw fuar Jungen tö spöli Skrüüwenpomp iin ön en Betontrumel: Jen Wai röört dit om, üđer Wai om pompt dit üt. Uk di gurt Betonpompen sen aaftjens Skrüüwenpompen. Commons: Skrüüwenpomp eeđer Archimedes – Saamling fan Skelter en Videos


Dit Prinsiip fan Archimedes es en Natuurgisets, wat Archimedes ütfünen heer. Dit meent, dat ales, wat swumt, bluat sa fiir iin ön't Weeter dükt, bit dat di Rüm öner Weeter (sin Fordrenging) jüst so swaar as üs dit Ding hömsalev. Ön dit Skelt rochts dükt di Klots me sin Wecht ( F {\displaystyle F} P) naa önern. Manbluat sa fiir bit dat di Rüm öner Weeter ( V {\displaystyle V} i) jüst sa swaar es üs ( F {\displaystyle F} p). Di Kraft wat di Klots aur Weeter halt ( F {\displaystyle F} a) es di Āpdrift en jüst sa stark üs ( F {\displaystyle F} P). Di Ellen heer ombi 650 Tenen Wecht. Bi Swetweeter wiar dit ombi 650.000 Liitern, bi dit Saaltweeter fan di Uastsee es dit ombi 3% forskelig diarfan. Dit wiar da ombi 650 döör 1,03 = 631.067 Liitern. En Skep giar iin ön Saaltweeter ombi 3 % mener diip, dit sen bi 2,5 Meetern Diipgung ombi 7,5 cm, bi 5 Meetern al 15 cm. Dit ken fuar di salev Diipgung iin ön Saaltweeter muar Leering me langs fo üs iin ön Swetweeter. Commons: Prinsiip fan Archimedes – Saamling fan Skelter en Videos Ombi 3 %


Wat menst dü? Lins (Plaant), di Plaantenslach? Linsen (Plaanten), di Plaantenfamilje? Lins (Optik), fuar Fotografii en muar, üp Aamring? Lens (Optik), fuar Fotografii en muar, üp Sölring? Lens (Frankrik), stääd uun't Département Pas-de-Calais


Det Götene Komuun (üüb Sweedsk: Götene kommun) as ian faan a komuunen uun det Västra Götaland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a nuurduast faan't prowins. Det hee 13.263 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Götene. Västra Götaland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Grästorp Komuun (üüb Sweedsk: Grästorps kommun) as ian faan a komuunen uun det Västra Götaland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a maden faan't prowins. Det hee 5730 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Grästorp. Västra Götaland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Gullspång Komuun (üüb Sweedsk: Gullspångs kommun) as ian faan a komuunen uun det Västra Götaland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a nuurduast faan't prowins. Det hee 5206 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Gullspång. Västra Götaland: County in Sweden, citypopulation.de


Di Fresnel-Lens [fʀɛˈnɛl-], uk Trapenlens waar ombi 1822 fan di fransöösk Füüsiker Augustin Jean Fresnel üttaacht en wiar jest bluat fuar Füürtürner taacht. Didiar Aart, Lensen tö maaki spaaret man masi Materiaal, en diarom uur dit uk üđers fuul sa omseet. Aur di Trapenforem es dit ek sa gur fuar Optik, man em ken mal gur Leecht diarme striili of töhopfaat. Sa haa uk Overhead-Projektooren Fresnel-Lensen fuar't Leecht man en normaali Lens fuar di Projektsjoon. Fresnel-Lens ön dit Achterleecht fan en Auto. Fresnel-"Görtel"-Lens fan di Füürtorn Breemerhaawen. Lamp en Drailens fan di Füürturn üp Aamrem. "Melting pennies" - söner Komentār. Di Optik falt altert en bet bleek üt, man em ken dach keen, wat em sjocht. Commons: Fresnel-Lens – Saamling fan Skelter en Videos Lens (Optik)


Det Härryda Komuun (üüb Sweedsk: Härryda kommun) as ian faan a komuunen uun det Västra Götaland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüdwaast faan't prowins. Det hee 39.006 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Härryda. Västra Götaland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Herrljunga Komuun (üüb Sweedsk: Herrljunga kommun) as ian faan a komuunen uun det Västra Götaland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüd faan't prowins. Det hee 9501 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Herrljunga. Västra Götaland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Hjo Komuun (üüb Sweedsk: Hjo kommun) as ian faan a komuunen uun det Västra Götaland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a uast faan't prowins. Det hee 9233 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Hjo. Västra Götaland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Karlsborg Komuun (üüb Sweedsk: Karlsborgs kommun) as ian faan a komuunen uun det Västra Götaland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a nuurduast faan't prowins. Det hee 6965 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Karlsborg. Västra Götaland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Kungälv Komuun (üüb Sweedsk: Kungälvs kommun) as ian faan a komuunen uun det Västra Götaland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüdwaast faan't prowins. Det hee 48.271 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Kungälv. Västra Götaland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Lerum Komuun (üüb Sweedsk: Lerums kommun) as ian faan a komuunen uun det Västra Götaland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüdwaast faan't prowins. Det hee 43.399 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Lerum. Västra Götaland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Lidköping Komuun (üüb Sweedsk: Lidköpings kommun) as ian faan a komuunen uun det Västra Götaland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a nuurd faan't prowins. Det hee 40.460 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Lidköping. Västra Götaland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Lilla Edet Komuun (üüb Sweedsk: Lilla Edets kommun) as ian faan a komuunen uun det Västra Götaland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a waast faan't prowins. Det hee 14.509 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Lilla Edet. Västra Götaland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Lysekil Komuun (üüb Sweedsk: Lysekils kommun) as ian faan a komuunen uun det Västra Götaland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a nuurdwaast faan't prowins. Det hee 14.266 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Lysekil. Västra Götaland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Mariestad Komuun (üüb Sweedsk: Mariestads kommun) as ian faan a komuunen uun det Västra Götaland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a nuurduast faan't prowins. Det hee 24.723 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Mariestad. Västra Götaland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Mark Komuun (üüb Sweedsk: Marks kommun) as ian faan a komuunen uun det Västra Götaland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüd faan't prowins. Det hee 35.201 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Mark. Västra Götaland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Mellerud Komuun (üüb Sweedsk: Melleruds kommun) as ian faan a komuunen uun det Västra Götaland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a nuurd faan't prowins. Det hee 9268 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Mellerud. Västra Götaland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Mölndal Komuun (üüb Sweedsk: Mölndals kommun) as ian faan a komuunen uun det Västra Götaland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüdwaast faan't prowins. Det hee 69.943 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Mölndal. Mölndal komuun Västra Götaland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Munkedal Komuun (üüb Sweedsk: Munkedals kommun) as ian faan a komuunen uun det Västra Götaland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a nuurdwaast faan't prowins. Det hee 10.588 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Munkedal. Västra Götaland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Öckerö Komuun (üüb Sweedsk: Öckerö kommun) as ian faan a komuunen uun det Västra Götaland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüdwaast faan't prowins, uun't Kattegat. Det hee 12.902 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Öckerö. Eilunen Björkö Fotö Grötö Hyppeln Hälsö Hönö Kalvsund Källö-Knippla Rörö Öckerö Västra Götaland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Orust Komuun (üüb Sweedsk: Orusts kommun) as ian faan a komuunen uun det Västra Götaland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a waast faan't prowins, uun't Kattegat. Det hee 15.345 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Henån. Västra Götaland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Partille Komuun (üüb Sweedsk: Partille kommun) as ian faan a komuunen uun det Västra Götaland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüdwaast faan't prowins. Det hee 39.529 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Partille. Västra Götaland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Skara Komuun (üüb Sweedsk: Skara kommun) as ian faan a komuunen uun det Västra Götaland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a uast faan't prowins. Det hee 18.732 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Skara. Västra Götaland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Skövde Komuun (üüb Sweedsk: Skövde kommun) as ian faan a komuunen uun det Västra Götaland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a uast faan't prowins. Det hee 57.016 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Skövde. Västra Götaland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Sotenäs Komuun (üüb Sweedsk: Sotenäs kommun) as ian faan a komuunen uun det Västra Götaland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a nuurdwaast faan't prowins. Det hee 9125 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Kungshamn. Västra Götaland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Stenungsund Komuun (üüb Sweedsk: Stenungsunds kommun) as ian faan a komuunen uun det Västra Götaland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a waast faan't prowins. Det hee 27.556 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Stenungsund. Västra Götaland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Strömstad Komuun (üüb Sweedsk: Strömstads kommun) as ian faan a komuunen uun det Västra Götaland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a nuurdwaast faan't prowins. Uun a nuurd an uast leit Noorweegen, uun a süüd det Tanum Komuun an uun a waast at Skagerrak. Det hee 13.277 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Strömstad. Västra Götaland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Svenljunga Komuun (üüb Sweedsk: Svenljunga kommun) as ian faan a komuunen uun det Västra Götaland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüd faan't prowins. Det hee 10.864 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Svenljunga. Västra Götaland: County in Sweden, citypopulation.de


Klaksvík ([ˈklakːsvʊik]; üüb Deensk: Klaksvig) as det naistgratst steed uun a Fääröer. At steed leit uun a süüdwaast faan't eilun Borðoy. Det hee 5024 lidj (2022). Det as at hoodsteed faan det Klaksvík Komuun. Trinjenam't steed stun a berger Myrkjanoyrarfjall (689 m), Háafjall (647 m), Hálgafelli (503 m) an Klakkur (414 m). Faroe Islands: Towns and Villages, citypopulation.de


Streymoy ([ˈstɹɛimɔi] of [ˈstɹɛimɪ]; üüb Deensk: Strømø) as det gratst eilun uun a Fääröer. At eilun leit uun a nuurdwaast faan a eilunskööl. Tu a nuurduast leit Eysturoy, tu a süüdwaast Vágar an tu a süüd Sandoy. Uun a süüd bi a uasteeg faan Streymoy leit Tórshavn, at hoodsteed faan a eilunen. Steeden an Taarpen Steeden an Taarpen üüb't eilun san: Nesvík as nü ünbewenet. Indialing faan Ferwalting At eilun as uun fjauer komuunen onerdiald: Kvívík Sunda (dialwiis) Tórshavn (dialwiis) Vestmanna Commons: Streymoy – Saamling faan biljen of filmer Faroe Islands: Towns and Villages, citypopulation.de


Eysturoy ([ˈɛstʊrˌɔiː]; üüb Deensk: Østerø) as det naistgratst eilun uun a Fääröer. At eilun leit uun a nuurd faan't eilunskööl. Tu a süüdwaast leit Streymoy an tu a nuurduast lei Kalsoy an Borðoy. Steeden an Taarpen Eiði Elduvík Fuglafjørður Funningsfjørður Funningur Gjógv Glyvrar Gøtugjógv Lamba Leirvík Nes Norðragøta Norðskáli Oyndarfjørður Oyri Rituvík Runavík Saltangará Skála Skipanes Strendur Svínáir Syðrugøta Søldarfjørður Toftir Æðuvík Commons: Eysturoy – Saamling faan biljen of filmer


Hoyvík ([ˈhɔivʊɪk]; üüb Deensk: Højvig) as det traadgratst steed uun a Fääröer. At steed leit uun a süüduast faan't eilun Streymoy, uun det Tórshavn Komuun. Det hee 4484 lidj (2022). De Hoydal Struum (Hoydalsá), wat uun a süüd faan Hoyvík leept, skääst at steed faan Tórshavn. Faroe Islands: Towns and Villages, citypopulation.de


Det Tórshavn Komuun (üüb Fääröisk: Tórshavnar kommuna, üüb Deensk: Tórshavn Kommune) as ian faan a komuunen uun a Fääröer. At komuun leit uun a süüd faan't eilun Streymoy. Det hee 22.754 lidj (2022). At hoodsteed faan't komuun as Tórshavn. Eilunen A eilunen Hestur an Koltur, tu a süüdwaast faan Streymoy, an't eilun Nólsoy, tu a süüduast, hiar uk tu't komuun. Steeden an Taarpen Tórshavn Argir Hoyvík Hvítanes Kaldbak Kaldbaksbotnur Kirkjubøur Velbastaður Kollafjørður Oyrareingir Signabøur Sund Norðradalur Syðradalur Nólsoy Hestur Koltur Faroe Islands: Administrative Division, citypopulation.de


Det Tanum Komuun (üüb Sweedsk: Tanums kommun) as ian faan a komuunen uun det Västra Götaland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a nuurduast faan't prowins. Det hee 12.965 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Tanumshede. Västra Götaland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Tibro Komuun (üüb Sweedsk: Tibro kommun) as ian faan a komuunen uun det Västra Götaland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a uast faan't prowins. Det hee 11.281 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Tibro. Västra Götaland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Tidaholm Komuun (üüb Sweedsk: Tidaholms kommun) as ian faan a komuunen uun det Västra Götaland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a uast faan't prowins. Det hee 12.825 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Tidaholm. Västra Götaland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Tjörn Komuun (üüb Sweedsk: Tjörns kommun)) as ian faan a komuunen uun det Västra Götaland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a waast faan't prowins, uun't Kattegat. Det hee 16.312 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Skärhamn. Västra Götaland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Töreboda Komuun (üüb Sweedsk: Töreboda kommun) as ian faan a komuunen uun det Västra Götaland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a uast faan't prowins. Det hee 9207 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Töreboda. Västra Götaland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Tranemo Komuun (üüb Sweedsk: Tranemo kommun) as ian faan a komuunen uun det Västra Götaland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüd faan't prowins. Det hee 11.937 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Tranemo. Västra Götaland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Trollhättan Komuun (üüb Sweedsk: Trollhättans kommun) as ian faan a komuunen uun det Västra Götaland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a waast faan't prowins. Det hee 59.154 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Trollhättan. Västra Götaland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Uddevalla Komuun (üüb Sweedsk: Uddevalla kommun) as ian faan a komuunen uun det Västra Götaland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a waast faan't prowins. Det hee 57.122 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Uddevalla. Västra Götaland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Ulricehamn Komuun (üüb Sweedsk: Ulricehamns kommun) as ian faan a komuunen uun det Västra Götaland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a süüduast faan't prowins. Det hee 24.898 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Ulricehamn. Västra Götaland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Vänersborg Komuun (üüb Sweedsk: Vänersborgs kommun) as ian faan a komuunen uun det Västra Götaland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a waast faan't prowins. Det hee 39.636 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Vänersborg. Västra Götaland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Vara Komuun (üüb Sweedsk: Vara kommun) as ian faan a komuunen uun det Västra Götaland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a maden faan't prowins. Det hee 16.162 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Vara. Västra Götaland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Vårgårda Komuun (üüb Sweedsk: Vårgårda kommun) as ian faan a komuunen uun det Västra Götaland Prowins uun Sweeden. At komuun leit uun a maden faan't prowins. Det hee 12.180 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Vårgårda. Steeden Vårgårda Östadkulle Horla Västra Götaland: County in Sweden, citypopulation.de


Argir ([ˈaɹʤɪɹ]; üüb Deensk: Arge) as det fjuardgratst steed uun a Fääröer. At steed leit uun a süüduast faan't eilun Streymoy, uun det Tórshavn Komuun. Det hee 2442 lidj (2022). De Sand Struum (Sandá), wat uun a nuurd faan Argir leept, skääst at steed faan Tórshavn. Faroe Islands: Towns and Villages, citypopulation.de


Fuglafjørður (üüb Deensk: Fuglefjord) as det füftgratst steed uun a Fääröer. At steed leit bi a uasteeg faan't eilun Eysturoy. Det hee 1603 lidj (2022). Det as at hoodsteed faan det Fuglafjørður Komuun. Faroe Islands: Towns and Villages, citypopulation.de


Vágar ([ˈvɔːar], uk Vágoy; üüb Deensk: Vågø) as det traadgratst eilun uun a Fääröer. At eilun leit uun a waast faan't eilunskööl. Tu a nuurduast leit Streymoy an tu a waast Mykines. Sian Fjallavatn uun a nuurd. Sørvágsvatn uun a süüd. Steeden an Taarpen Miðvágur Sørvágur Sandavágur Bøur Vatnsoyrar Gásadalur Commons: Vágar – Saamling faan biljen of filmer


Suðuroy ([ˈsuːvʊrɔɪ] of [ˈsuːrɪ]; üüb Deensk: Suderø) as det fjuardgratst an süüdermiast eilun uun a Fääröer. Tu a nuurd lei Lítla Dímun, Stóra Dímun, Skúvoy an Sandoy. At jaft en letj eilun, Sumbiarhólmur, wat nai bi't süüdwaasteeg faan Suðuroy leit. Steeden an Taarpen Akrar Fámjin Froðba Hov Hvalba Lopra Porkeri Sandvík Sumba Trongisvágur Tvøroyri Vágur Ørðavík Ørðavíkarlíð Commons: Suðuroy – Saamling faan biljen of filmer


Vágur ([ˈvɔavʊɹ]; üüb Deensk: Våg) as det seekstgratst steed uun a Fääröer. At steed leit uun a süüd faan't eilun Suðuroy. Det hee 1380 lidj (2022). Det as at hoodsteed faan det Vágur Komuun. Faroe Islands: Towns and Villages, citypopulation.de


Vestmanna as det sööwenstgratst steed uun a Fääröer. At steed leit uun a nuurdwaast faan't eilun Streymoy. Det hee 1264 lidj (2022). Det as at hoodsteed faan det Vestmanna Komuun. Faroe Islands: Towns and Villages, citypopulation.de


Sørvágur ([ˈsœrvɔavʊr]; üüb Deensk: Sørvåg) as det aachstgratst steed uun a Fääröer. At steed leit uun a süüdwaast faan't eilun Vágar. Det hee 1152 lidj (2022). Det as at hoodsteed faan det Sørvágur Komuun. Faroe Islands: Towns and Villages, citypopulation.de


Miðvágur ([ˈmiːvɔavuɹ]; üüb Deensk: Midvåg) as det njüügenstgratst steed uun a Fääröer. At steed leit uun a süüduast faan't eilun Vágar, uun det Vágar Komuun. Det hee 1136 lidj (2022). Faroe Islands: Towns and Villages, citypopulation.de


Saltangará (üüb Deensk: Saltangerå) as det tjiinstgratst steed uun a Fääröer. At steed leit uun a süüd faan't eilun Eysturoy, uun det Runavík Komuun. Det hee 1100 lidj (2022). Faroe Islands: Towns and Villages, citypopulation.de


Horsens as en stää önjt Dånsch, ap Jutlönj. E stää läit önjt söödååsten foon e Regjoon Midtjylland. Deer booge 61.074 manschene (2022). Dåt as e treedgrutst stää önj Midtjylland. Dåt as e hoodstää foon jü Horsens Komuun. Denmark: Midtjylland, citypopulation.de


Skive as en stää önjt Dånsch, ap Jutlönj. E stää läit önjt norden foon e Regjoon Midtjylland. Deer booge 20.190 manschene (2022). Dåt as e oochtgrutst stää önj Midtjylland. Dåt as e hoodstää foon jü Skive Komuun. Denmark: Midtjylland, citypopulation.de


Skanderborg as en stää önjt Dånsch, ap Jutlönj. E stää läit önjt söödååsten foon e Regjoon Midtjylland. Deer booge 19.963 manschene (2022). Dåt as e nüügentgrutst stää önj Midtjylland. Dåt as e hoodstää foon jü Skanderborg Komuun. Denmark: Midtjylland, citypopulation.de


Ikast as en stää önjt Dånsch, ap Jutlönj. E stää läit önjt sööden foon e Regjoon Midtjylland. Deer booge 15.979 manschene (2022). Dåt as e tiintgrutst stää önj Midtjylland. Dåt as e hoodstää foon jü Ikast-Brande Komuun. Denmark: Midtjylland, citypopulation.de


Nyborg as en stää bai e ååstküst foont ailönj Fyn, önjt Dånsch. E stää hiirt tu e Regjoon Syddanmark; dåt as jü nüügentgrutst stää önj e regjoon. Deer booge 17.525 manschne (2022). Dåt as e hoodstää foon jü Nyborg Komuun. Christian II., foon 1513 tu 1523 Kining foont Dånsch än Norweegen än Hiirtuch foon Slaswik än Holstiinj, wörd 1481 önjt Sloot önj Nyborg tuläid. Denmark: Syddanmark, citypopulation.de


Nørresundby as jü treedgrutst stää önj e Regjoon Nordjylland, önjt Dånsch. E stää läit awt ailönj Vendsyssel-Thy, önj jü Aalborg Komuun, aw e janereege foon e Limfjord foon Aalborg. Dåt heet 23.736 manschne (2022). Denmark: Nordjylland, citypopulation.de


Motala as jü treedgrutst stää önj e Prowins Östergötland, Swärik. E stää läit önjt weesten foon e prowins, bai e Vättern-Siie. Dåt heet 31.340 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Motala Komuun. Sweden: Östergötland, citypopulation.de


Åby as jü soowentgrutst stää önj e Prowins Östergötland, Swärik. E stää läit önjt nordååsten foon e prowins, önj jü Norrköping Komuun. Dåt heet 7157 inboogere (2020). Sweden: Östergötland, citypopulation.de


Ljungsbro as jü nüügentgrutst stää önj e Prowins Östergötland, Swärik. E stää läit önj e mal foon e prowins, önj jü Linköping Komuun. Dåt heet 6783 inboogere (2020). Sweden: Östergötland, citypopulation.de


Mjölby as jü fiirdgrutst stää önj e Prowins Östergötland, Swärik. E stää läit önjt weesten foon e prowins. Dåt heet 13.947 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Mjölby Komuun. Sweden: Östergötland, citypopulation.de


Finspång as jü füftgrutst stää önj e Prowins Östergötland, Swärik. E stää läit önjt norden foon e prowins. Dåt heet 13.261 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Finspång Komuun. Sweden: Östergötland, citypopulation.de


Söderköping as jü seekstgrutst stää önj e Prowins Östergötland, Swärik. E stää läit önjt nordååsten foon e prowins. Dåt heet 7539 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Söderköping Komuun. Sweden: Östergötland, citypopulation.de


Åtvidaberg as jü oochtgrutst stää önj e Prowins Östergötland, Swärik. E stää läit önjt söödååsten foon e prowins. Dåt heet 6934 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Åtvidaberg Komuun. Sweden: Östergötland, citypopulation.de


Vadstena as jü tiintgrutst stää önj e Prowins Östergötland, Swärik. E stää läit önjt weesten foon e prowins, bai e Vättern-Siie. Dåt heet 5714 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Vadstena Komuun. Sweden: Östergötland, citypopulation.de


Bålsta as jü treedgrutst stää önj e Prowins Uppsala, Swärik. E stää läit önjt sööden foon e prowins. Dåt heet 15.294 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Håbo Komuun. Sweden: Uppsala, citypopulation.de


Sävja as jü fiirdgrutst stää önj e Prowins Uppsala, Swärik. E stää läit önjt sööden foon e prowins, önj jü Uppsala Komuun. Dåt heet 9814 inboogere (2020). Sweden: Uppsala, citypopulation.de


Knivsta as jü füftgrutst stää önj e Prowins Uppsala, Swärik. E stää läit önjt sööden foon e prowins. Dåt heet 8440 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Knivsta Komuun. Sweden: Uppsala, citypopulation.de


Skutskär as jü seekstgrutst stää önj e Prowins Uppsala, Swärik. E stää läit önjt norden foon e prowins. Dåt heet 7259 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Älvkarleby Komuun. Sweden: Uppsala, citypopulation.de


Storvreta as jü soowentgrutst stää önj e Prowins Uppsala, Swärik. E stää läit önj e mal foon e prowins, önj jü Uppsala Komuun. Dåt heet 6360 inboogere (2020). Sweden: Uppsala, citypopulation.de


Tierp as jü oochtgrutst stää önj e Prowins Uppsala, Swärik. E stää läit önjt norden foon e prowins. Dåt heet 6260 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Tierp Komuun. Sweden: Uppsala, citypopulation.de


Alsike as jü nüügentgrutst stää önj e Prowins Uppsala, Swärik. E stää läit önjt sööden foon e prowins, önj jü Knivsta Komuun. Dåt heet 5057 inboogere (2020). Sweden: Uppsala, citypopulation.de


Östhammar as jü tiintgrutst stää önj e Prowins Uppsala, Swärik. E stää läit önjt nordååsten foon e prowins. Dåt heet 4977 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Östhammar Komuun. Sweden: Uppsala, citypopulation.de


Det Chiang Rai Prowins (üüb Thai: จังหวัดเชียงราย Changwat Chiang Rai [t͡ɕāŋ.wàt t͡ɕʰīa̯ŋ.rāːj]) as ian faan dön prowinsen faan Thailun. At prowins leit uun a nuurd faan't lun an hiart tu det Nuurdthailun Regiuun. Det hee 1.172.928 lidj (2010). At hoodsteed faan't prowins as Chiang Rai. Chiang Rai Prowins hee 18 distrikten: Mueang Chiang Rai Wiang Chai Chiang Khong Thoeng Phan Pa Daet Mae Chan Chiang Saen Mae Sai Mae Suai Wiang Pa Pao Phaya Mengrai Wiang Kaen Khun Tan Mae Fa Luang Mae Lao Wiang Chiang Rung Doi Luang Thailand, citypopulation.de


Kristinehamn as jü tweedgrutst stää önj e Prowins Värmland, Swärik. E stää läit önjt söödååsten foon e prowins bai e Vänern siie. Dåt heet 18.597 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Kristinehamn Komuun. Sweden: Värmland, citypopulation.de


Arvika as jü treedgrutst stää önj e Prowins Värmland, Swärik. E stää läit önjt weesten foon e prowins. Dåt heet 14.435 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Arvika Komuun. Sweden: Värmland, citypopulation.de


Skoghall as jü fiirdgrutst stää önj e Prowins Värmland, Swärik. E stää läit önjt sööden foon e prowins. Dåt heet 14.407 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Hammarö Komuun. Sweden: Värmland, citypopulation.de


Säffle as jü füftgrutst stää önj e Prowins Värmland, Swärik. E stää läit önjt söödååsten foon e prowins. Dåt heet 9241 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Säffle Komuun. Sweden: Värmland, citypopulation.de


At Greenfink, (mo.) gräinling, gräine (Chloris chloris, iar: Carduelis chloris) as en sjongfögel uun't famile faan a Finken (Fringillidae). Greenfink, boowen a mantje, oner at wiiftje. Aier faan a Greenfink Aier faan Cuculus canorus bangsi an Carduelis chloris - MHNT Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Greenfinken Wikispecies hää en artiikel tu: Greenfinken


Filipstad as jü oochtgrutst stää önj e Prowins Värmland, Swärik. E stää läit önjt ååsten foon e prowins. Dåt heet 6248 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Filipstad Komuun. Sweden: Värmland, citypopulation.de


Forshaga as jü soowentgrutst stää önj e Prowins Värmland, Swärik. E stää läit önjt sööden foon e prowins. Dåt heet 6448 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Forshaga Komuun. Sweden: Värmland, citypopulation.de


Skåre as jü nüügentgrutst stää önj e Prowins Värmland, Swärik. E stää läit önjt sööden foon e prowins, önj jü Karlstad Komuun. Dåt heet 5443 inboogere (2020). Sweden: Värmland, citypopulation.de


Sunne as jü tiintgrutst stää önj e Prowins Värmland, Swärik. E stää läit önj e mal foon e prowins. Dåt heet 5106 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Sunne Komuun. Sweden: Värmland, citypopulation.de


A Vänern as en sia uun't süüdwaasten faan Sweeden tesken a prowinsen Värmland an Västra Götaland. Hi as 5.519,1 km² grat, an efter Ladogasia an Onegasia uun Ruslun di traadgratst sia uun Euroopa. Auer a Göta-Kanaal as a Vänern mä a Vätternsia ferbünjen. Uun a Vänern lewe 35 ünlik slacher faan fasker. Sjöareal och sjöhöjd (3,32 MB; PDF), Svenskt vattenarkiv (SVAR), Sveriges meteorologiska och hydrologiska institut (sweedsk) Vattenståndsmätningar i Vänern uun: Väder och Vatten, numer 7, Sveriges meteorologiska och hydrologiska institut (archive.org) Sjödjup och sjövolym (712,6 kB; PDF), Svenskt vattenarkiv (SVAR), Sveriges meteorologiska och hydrologiska institut (sweedsk) Kust och stränder i Sverige (407 kB; PDF), Statistiska centralbyrån (http://www.scb.se) (sweedsk) VattenWeb, Sveriges meteorologiska och hydrologiska institut (sweedsk) Commonskategorii: Vänern – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Vänern (sjiisk)


A Vättern as di naistgratst sia uun Sweeden. Hi as ferbünjen mä di noch grater sia Vänern auer a Göta-Kanaal, an lääpt uf efter a Uastsia auer a Motala ström. A Vättern as 1886 km² grat, an diarmä a naistgratst sia uun Sweeden, an a elwenstgratst sia uun Euroopa. Sjöareal och sjöhöjd (3,32 MB; PDF), Svenskt vattenarkiv (SVAR), Sveriges meteorologiska och hydrologiska institut (sweedsk) Sveriges meteorologiska och hydrologiska institut (sweedsk) Sjödjup och sjövolym (712,6 kB; PDF), Svenskt vattenarkiv (SVAR), Sveriges meteorologiska och hydrologiska institut (sweedsk) Kust och stränder i Sverige (407 kB; PDF), Statistiska centralbyrån (http://www.scb.se) (sweedsk) VattenWeb, Sveriges meteorologiska och hydrologiska institut (sweedsk) Commonskategorii: Vättern – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Vättern (sjiisk)


A Göta-Kanaal as en weederwai faan a Vänernsia uun Sweeden troch a Vätternsia hen tu a Uastsia. Hi as 190,5 kilomeetern lung, an ferlääpt dialwiis troch natüürelk sian. Di eegentelk kanaal as 87,3 kilomeetern lung, an uun a juaren 1810 bit 1832 faan sweedsk soldooten grobet wurden. Diarbi gongt'at auer 58 slüüsen. Det ferbinjang tu a Nuurdsia ferlääpt auer a Vänern, Trollhätte-Kanaal an Göta älv deel tu Göteborg bi't Kattegat. Det hialer ferbinjang faan Nuurd- tu Uastsia swäärs troch Süüdsweeden as 390 kilomeetern lung. Commonskategorii: Göta-Kanaal – Saamlang faan bilen of filmer


Zhuang (aanj nööm Vahcuengh, Vaƅcueŋƅ of Sawndip 话壮, sjineesk 壮语, Pinyin Zhuàngyǔ) as en saamelnööm för en hialer rä spriakwiisen faan't Zhuang fulk uun Sjiina. A miast spreegern lewe uun't autonoom regiuun Guangxi, huar Zhuang uk amtspriak as. Hat as en gudkäänd spriak, diar uun skuulen onerracht woort. Zhuang/Sawndip skraft Zhuang hiart tu a Tai-Kadai spriaken an as nai mä Thai an Lao. Mikael Parkvall, "Världens 100 största språk 2007" (The World's 100 Largest Languages in 2007), in Nationalencyklopedin Linda Tsung: Language Power and Hierarchy: Multilingual Education in China. Bloomsbury, London 2014. S. 188. Commonskategorii: Zhuang spriak – Saamlang faan bilen of filmer Wikipedia üüb Zhuang


Katrineholm as jü treedgrutst stää önj e Prowins Södermanland, Swärik. E stää läit önjt weesten foon e prowins. Dåt heet 24.447 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon di Katrineholm Komuun. Nils Århammar (1931-2022), spräkemoon, wörd önj Katrineholm tuläid. Sweden: Södermanland, citypopulation.de


Strängnäs as jü fiirdgrutst stää önj e Prowins Södermanland, Swärik. E stää läit önjt nordååsten foon e prowins. Dåt heet 14.708 inboogere (2020) . Dåt as e hoodstää foon jü Strängnäs Komuun. Sweden: Södermanland, citypopulation.de


Arnö as jü tiintgrutst stää önj e Prowins Södermanland, Swärik. E stää läit önjt sööden foon e prowins, önj jü Nyköping Komuun. Dåt heet 4804 inboogere (2020) . Sweden: Södermanland, citypopulation.de


Oxelösund as jü füftgrutst stää önj e Prowins Södermanland, Swärik. E stää läit önjt sööden foon e prowins. Dåt heet 11.617 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Oxelösund Komuun. Sweden: Södermanland, citypopulation.de


Torshälla as jü seekstgrutst stää önj e Prowins Södermanland, Swärik. E stää läit önjt norden foon e prowins, önj jü Eskilstuna Komuun. Dåt heet 9421 inboogere (2020) . Sweden: Södermanland, citypopulation.de


Trosa as jü soowentgrutst stää önj e Prowins Södermanland, Swärik. E stää läit önjt söödååsten foon e prowins. Dåt heet 7089 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Trosa Komuun. Sweden: Södermanland, citypopulation.de


Flen as jü oochtgrutst stää önj e Prowins Södermanland, Swärik. E stää läit önj e mal foon e prowins. Dåt heet 6577 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Flen Komuun. Sweden: Södermanland, citypopulation.de


Gnesta as jü nüügentgrutst stää önj e Prowins Södermanland, Swärik. E stää läit önjt ååsten foon e prowins. Dåt heet 6376 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Gnesta Komuun. Sweden: Södermanland, citypopulation.de


Gērslön es en Aart fan Lönskep, hur fan Natuur üt fuaral Gērs en Boskern wuksi. Di gurtest Diil fan di Öört es jens Gērslön wesen. Dit es nan ek ditsalev üs Greenlön; wat fan Mensken sa önliar uuren es, dat Tjüch diar gērsi ken. Gērslön kumt fuaral diar fuar, hur ek muar üs 400 mm Riin ön't Jaar faal. Sok Gērslönskepen sen: Great Plains (Prerii), Nuurdameerikoo Euraasisk Gäärslun Patagoonien, Süüdameerikoo Wakseldrüg troopen Tundra, Arktis Andenhuuchlun (Tierra helada), Süüdameerikoo Anatoolien, Türkei Tiibet Pampa, Süüdameerikoo Highveld, Süüdafrikoo Man uk diar hur muar üs 400 mm Riin faal, ken Gērslön wiis. Kasachstaan Burkiina Faaso Kansas Alaska Keenia Commons: Gērslön – Saamling fan Skelter en Videos


Wat menst dü ? Christchurch (Nei-Sialun) Christchurch (Dorset)


A Nei-Sialun Dooler (ingelsk New Zealand Dollar as det münt faan Nei-Sialun. Hi täält uk üüb Tokelau an uun Niue, an uk üüb a Pitcairn Eilunen. Ään dooler as apdiald tu 100 Cents, at amtelk ISO ufkörtang as NZD, hi woort oober miast ufkört üs NZ$. En neknööm för a Nei-Sialun Dooler as uk Kiiwi Dooler, auer det wurd kiiwi hal mä Nei-Sialun ferbünjen woort, an üüb det 1-Dooler jilstak as uk en kiiwi boowen üüb. Commonskategorii: Nei-Sialun Dooler – Saamlang faan bilen of filmer


At Wrangeleilun (rüsk О́стров Вра́нгеля – Ostrow Wrangelja) as en rüsk eilun uun't Arktisk Sia. Am a uast leit at Tschuktschensia, am a waast at Uastsibiirisk Sia. Hat hiart tu a Rajon Iultin / Iultinsky uun a Autonoom Kreis faan a Tschuktschen. Sant 2004 as at Wrangeleilun en UNESCO Weltarewdial. UNESCO World Heritage Centre: Natural System of Wrangel Island Reserve. Ufrepen di 30. September 2017 (ingelsk). Commonskategorii: Wrangeleilun – Saamlang faan bilen of filmer


A Neisibiirisk Eilunen (rüsk Новосибирские острова / Nowossibirskije ostrowa, Jakutisk: Саҥа Сибиир арыылара / Saŋa Sibiir aryylara) san en skööl faan eilunen uun't Arktisk Sia faan Uastsibiirien. Jo lei üüb a geograafisk koordinaaten 73–77° Nuurd, 135–151° Uast üüb en areaal faan 400 × 500 kilomeetern. A eilunen hiar tu't rüsk Republiik Sacha (of Jakuutien). Commonskategorii: Neisibiirisk Eilunen – Saamlang faan bilen of filmer


Franz-Josef-Lun (rüsk Земля Франца-Иосифа Semlja Franza-Iossifa) as en skööl faan eilunen uun't Arktisk Sia nuurden faan Nowaja Semlja an hiart tu't Oblast Archangelsk uun Ruslun. Uun a 1870er juaren as hat näämd wurden efter di keiser faan Uasterrik-Ungarn, Franz Joseph I.. Commonskategorii: Franz-Josef-Lun – Saamlang faan bilen of filmer


Lerum as jü seekstgrutst stää önj e Prowins Västra Götaland Prowins, Swärik. E stää läit önjt söödweesten foon e prowins. Dåt heet 28.491 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Lerum Komuun. Sweden: Västragötaland, citypopulation.de


Alingsås as jü oochtgrutst stää önj e Prowins Västra Götaland Prowins, Swärik. E stää läit önjt sööden foon e prowins. Dåt heet 27.423 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Alingsås Komuun. Sweden: Västragötaland, citypopulation.de


Vänersborg as jü tiintgrutst stää önj e Prowins Västra Götaland Prowins, Swärik. E stää läit önjt weesten foon e prowins. Dåt heet 24.112 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Vänersborg Komuun. Sweden: Västragötaland, citypopulation.de


Härnösand as e hoodstää foon e Prowins Västernorrland, Swärik. E stää läit önjt söödååsten foon e prowins, bi e Ååstsiie. Dåt heet 18.502 inboogere (2020). Dåt as uk e hoodstää foon jü Härnösand Komuun. Sweden: Västernorrland, citypopulation.de


Skellefteå as jü tweedgrutst stää önj e Prowins Västerbotten, Swärik. E stää läit önjt nordååsten foon e prowins. Dåt heet 36.395 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Skellefteå Komuun. Sweden: Västerbotten, citypopulation.de


A Swakop as tuup mä san tustruum Khan ään faan a gratst drügstruumer uun Namiibia. Hi as 460 km lung an hää en 29.409 km² grat iintoochregiuun.San müs as naibi Swakopmund, huar hi iin uun a Atlantik uflääpt. En drügstruum feert bluas tu enkelt tidjen weeder, wan't stark rinjt uun a rintidj. A miast tidj as hi ütjdrüget. Mapping the Major Catchments of Namibia. Ben J. Strohbach, National Botanical Research Institute, S. 5–6. Commonskategorii: Swakop – Saamlang faan bilen of filmer


At Oshivambo, Oshiwambo of uk Owambo, Ambo as en Bantuspriak uun't süüdwaastelk Afrikoo, diar faan det fulk faan a Owambo snaaket woort. At jaft wel son 1,6 miljoon spreegern, uun Namiibia san't knaap a heleft faan a iinwenern. Commonskategorii: Owambo (spriak) – Saamlang faan bilen of filmer


Lycksele as jü treedgrutst stää önj e Prowins Västerbotten, Swärik. E stää läit önjt ååsten foon e prowins. Dåt heet 8660 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Lyckele Komuun. Sweden: Västerbotten, citypopulation.de


Holmsund as jü fiirdgrutst stää önj e Prowins Västerbotten, Swärik. E stää läit önjt söödååsten foon e prowins, önj jü Umeå Komuun. Dåt heet 6046 inboogere (2020). Sweden: Västerbotten, citypopulation.de


Vännäs as jü füftgrutst stää önj e Prowins Västerbotten, Swärik. E stää läit önjt söödååsten foon e prowins. Dåt heet 4567 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Vännäs Komuun. Sweden: Västerbotten, citypopulation.de


Ursviken as jü seekstgrutst stää önj e Prowins Västerbotten, Swärik. E stää läit önjt nordååsten foon e prowins, önj jü Skellefteå Komuun. Dåt heet 3820 inboogere (2020). Sweden: Västerbotten, citypopulation.de


Vilhelmina as jü soowentgrutst stää önj e Prowins Västerbotten, Swärik. E stää läit önjt söödweesten foon e prowins. Dåt heet 3356 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Vilhlemina Komuun. Sweden: Västerbotten, citypopulation.de


Skelleftehamn as jü oochtgrutst stää önj e Prowins Västerbotten, Swärik. E stää läit önjt nordååsten foon e prowins, önj jü Skellefteå Komuun. Dåt heet 3213 inboogere (2020). Sweden: Västerbotten, citypopulation.de


Sävar as jü nüügentgrutst stää önj e Prowins Västerbotten, Swärik. E stää läit önjt söödååsten foon e prowins, önj jü Umeå Komuun. Dåt heet 3050 inboogere (2020). Sweden: Västerbotten, citypopulation.de


Nordmaling as jü tiintgrutst stää önj e Prowins Västerbotten, Swärik. E stää läit önjt sööden foon e prowins. Dåt heet 2656 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Nordmaling Komuun. Sweden: Västerbotten, citypopulation.de


Generic Access Network es en Standard wat ombi 2005 fastlair uuren es. Dit es diarfuar taacht, dat em me en Mobiiltilefoon uk snaki ken, wan em niin GSM heer. Diarfuar uur en Funkfrekwens nütet, wat niin Jil kostet. Diarom ken dit uk aural frii en söner Lisens önböören uur. Diarom jit dit uk UMA (Unlicensed Mobile Access). Beeter bikeent es dit üs WiFi- of WLAN-Call WLAN-Call es en Technik, wat di Router fan't Fastnat aur di frii Frekwens fuar dit Mobiiltilefoon iinset. Diarfuar melt höm dit Mobiiltilefoon ön dit WLAN ön, en da giar di Komunikatsjoon aur ISM (Industrial, Scientific and Medical Band), en lisensfrii Frekwens, ek aur VoIP (Voice over IP). Dit es gur, aurdat des Aart en Handover önber. Em ken fan't WLAN tö dit GSM-Nat en weđer töbeek en ken fiiđer snaki. Sa helpt des Technik uk töögen Funkhöölern. Fuar WLAN-Call es en Smartphone nöörig, wat diarfuar ütstafiaret es. Me des Iinsteling giar di Mobiiltilefonii altert aur en WLAN, hur em önmelt es. Dit ken uk di Baan of en Hotel wiis. Bi Android ber Google ön, dat di Punkt stjüürt uur, hur em jüst es. Dit skel help, dat en Kraankenwain jen beeter finj ken, wan


At greenlungus (Branta leucopsis) as en fögel an hiart tu at onerfamile Ges an swaanen (Anserinae). Ai faan Branta leucopsis - MHNT Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Greenlunges Wikispecies hää en artiikel tu: Greenlunges


Saint-Denis as en arrondissement uun a nuurd faan't eilun Réunion, diar tu Frankrik hiart. Uun Saint-Denis leit uk det stääd Saint-Denis, det hoodstääd faan Réunion. Uun Saint-Denis wene gud 210.000 minsken (2020) üüb en areaal faan 287,84 km² . Uun Saint-Denis lei trii gemeenen, diar tu sääks kantooner iindiald san: Saint-Denis Sainte-Marie Sainte-Suzanne Saint-Benoît | Saint-Denis | Saint-Paul | Saint-Pierre


Saint-Benoît as en arrondissement uun a uast faan't eilun Réunion, diar tu Frankrik hiart. Uun Saint-Benoît wene gud 127.000 minsken (2020) üüb en areaal faan 735,84 km² . Uun Saint-Benoît lei sääks gemeenen, diar tu fiiw kantooner iindiald san: Bras-Panon La Plaine-des-Palmistes Saint-André Saint-Benoît Saint-Rose Salazie Saint-Benoît | Saint-Denis | Saint-Paul | Saint-Pierre


Saint-Paul as en arrondissement uun a waast faan't eilun Réunion, diar tu Frankrik hiart. Uun Saint-Paul wene gud 127.000 minsken (2020) üüb en areaal faan 537,20 km² . Uun Saint-Paul lei fiiw gemeenen, diar tu sööwen kantooner iindiald san: Le Port La Possession Saint-Leu Saint-Paul Les Trois-Bassins Saint-Benoît | Saint-Denis | Saint-Paul | Saint-Pierre


Saint-Pierre as en arrondissement uun a süüd faan't eilun Réunion, diar tu Frankrik hiart. Uun Saint-Pierre wene gud 310.00 minsken (2020) üüb en areaal faan 942,84 km² . Uun Saint-Pierre lei tjiin gemeenen, diar tu tjiin kantooner iindiald san: Cilaos Entre-Deux L’Étang-Salé Les Avirons Petite-Île Saint-Joseph Saint-Louis Saint-Philippe Saint-Pierre Le Tampon Saint-Benoît | Saint-Denis | Saint-Paul | Saint-Pierre


Uwe Herms (* 9. September 1937 uun Salzwedel, Altmark, † 7. Febrewoore 2023 uun Garding, Nuurdfresklun) wiar en skriiwer. Uwe Herms wooks ap uun Hamborag, hää diar sin abituur maaget, an hää faan 1959 bit 1963 Filosofii, Konsthistoore an Germanistik studiaret. Tidjwiis hää'er uun Illinois uun Ameerikoo lewet. Un a 1960er juaren hää Herms bi det bleed Konkret werket, uun a 1970er juaren wiar hi redaktöör bi a NDR. Diar hää hi uk auer Konrad Zuse werket. Tuleetst hää Herms uun Popenbel üüb Eidersteed üs frei skriiwer lewet. Uwe Herms hääl föl faan di skriiwer an filosoof Henry David Thoreau, di uun a juaren 1845 bit 1847 det buk Walden; or, Life in the Woods skrääw. 1968: Förderpris faan Norddeutscher Schriftstellerverband 1969: Förderpris faan Niedersächsischer Kunstpreis 1979: Stipendium faan't Deutsche Akademie Rom Villa Massimo 1983: Pris bi a Ingeborg-Bachmann-Preis 1995 an 1998: Stipendium uun't Künstlerhaus Edenkoben 1996: Stipendium faan a Künstlerhof Schreyahn 2001–2002: Stipendium faan't Internationales Künstlerhaus Villa Concordia, Bamberg Brokdorfer Kriegsfibel. Eigenverlag, Hamburg 1977 Familiengedichte. Svato, Hamburg 1977 Der Mann mit den verhodeten Hirnlappen. The man with the testiculated brainlobes. Deutsch und Englisch. Svato, Hamburg 1977 Das Haus in Eiderstedt. Erzählung. Bertelsmann, München 1985 Yoga-Schule. Das Übungsbuch zur Fernsehserie.


Norilsk Norilsk (rüsk Нори́льск) as en gratstääd uun't nuurden faan't Regiuun Krasnojarsk uun Ruslun. Diar wene 175.365 minsken (Stant 14. Oktuuber 2010). Hat täält üs nuurdermiast gratstääd faan a welt. Uun Norilsk woort föraal Nikel ufbaud, an diaram haa's diar böös mä a fulgen för a amwelt tu dun. Commonskategorii: Norilsk – Saamlang faan bilen of filmer


Surgut Surgut (rüsk Сургу́т; Chantisk Сө̆ркут, Sө̆rkut) as en rüsk gratstääd bi a struum Ob. Hat hiart tu a Autonoom Kreis faan a Chanten an Mansen. Diar wene 306.675 minsken (Stant 14. Oktuuber 2010). Commonskategorii: Surgut – Saamlang faan bilen of filmer


Tscheljabinsk Tscheljabinsk [t͡ʃɛlʲˈjabɪnsk] ( ütjspriak?/i, rüsk Челябинск, amskrewen Čeljabinsk) as en rüsk gratstääd bi a Uraal Berger. Uun det sööwenstgratst stääd faan Ruslun wene 1.198.858 minsken (2017). Tscheljabinsk as at hoodstääd faan't Oblast Tscheljabinsk. Commonskategorii: Tscheljabinsk – Saamlang faan bilen of filmer


Perm (Stääd) Perm (rüsk Пермь) as en gratstääd uun Ruslun naibi a Uraal Berger mä 991.162 iinwenern (Stant 14. Oktuuber 2010). Perm as at hoodstääd faan't Regiuun Perm. Commonskategorii: Perm (Stääd) – Saamlang faan bilen of filmer


Timrå as jü fiirdgrutst stää önj e Prowins Västernorrland, Swärik. E stää läit önjt söödååsten foon e prowins. Dåt heet 10.494 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Timrå Komuun. Sweden: Västernorrland, citypopulation.de


Sollefteå as jü füftgrutst stää önj e Prowins Västernorrland, Swärik. E stää läit önjt norden foon e prowins. Dåt heet 8527 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Sollefteå Komuun. Sweden: Västernorrland, citypopulation.de


Kramfors as jü seekstgrutst stää önj e Prowins Västernorrland, Swärik. E stää läit önjt ååsten foon e prowins. Dåt heet 6881 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Kramfors Komuun. Sweden: Västernorrland, citypopulation.de


Samara Samara (rüsk Сама́ра; faan 1935 bit 1990 Kuibyschew (Куйбышев)) as en gratstääd uun Ruslun bi a struum Wolga. Diar wene 1.164.685 minsken (Stant 14. Oktuuber 2010). Hat as wel det njügenstgratst stääd uun Ruslun, an hoodstääd faan det Prowins (Oblast) Samara. Commonskategorii: Samara – Saamlang faan bilen of filmer


Kasan Kasan (rüsk Каза́нь; tataarisk Казан) as det hoodstääd faan't Republiik Tatarstaan uun Ruslun bi a struum Wolga. Mä gud 1,2 miljoon minsken as Kasan at sääkstgratst stääd uun Ruslun. Commonskategorii: Kasan – Saamlang faan bilen of filmer


Wolgograd Wolgograd (rüsk Волгоград ?/i), bit 1925 Zarizyn (rüsk Царицын ?/i), faan 1925 bit 1961 Stalingrad (rüsk Сталинград ?/i), as en gratstääd uun Ruslun bi a struum Wolga. Diar wene 1.021.215 minsken (Stant 14. Oktuuber 2010). Hat as hoodstääd faan't Prowins (Oblast) Wolgograd. Uun a Ööder Weltkriich wiar en böös sliak uun an am Stalingrad. Commonskategorii: Wolgograd – Saamlang faan bilen of filmer


Sotschi Sotschi (rüsk Сочи, ütjspriak?/i, amskrewen Soči) as en gratstääd uun Ruslun bi't Suart Sia. Sotschi leit uun't Regiuun Krasnodar uun Süüdruslun, an diar wene 343.334 minsken (Stant 14. Oktuuber 2010). Sotschi as bekäänd för san fräämenferkiar. Commonskategorii: Sotschi – Saamlang faan bilen of filmer


Rostow bi a Don Rostow bi a Don (rüsk Росто́в-на-Дону́, Rostow-na-Donu) as en gratstääd uun Ruslun naibi't Sia faan Asow. Hat as hoodstääd faan't Prowins (Oblast) Rostow uun Süüdruslun, an diar wene muar üs ian miljoon minsken. Wan dü a föörstääden märeegenst, san't sogoor muar üs tau miljoonen. Commonskategorii: Rostow bi a Don – Saamlang faan bilen of filmer


A Rüsk Ruubel (rüsk российский рубль) as at münt faan Ruslun. Hat woort uk uun rüsk besaat regiuunen brükt: Oblast Cherson, Oblast Saporischschja, Autonoom Republiik Krim, Oblast Donetsk an Oblast Luhansk uun a Ukraine; Abchaasien an Süüdoseetien uun Georgien. Ään Ruubel as apdiald tu 100 Kopeeken, det ufkörtang as ₽, an di internatsionaal code efter ISO 4217 as RUB. A wakselkurs leit aktuel (02.2023) bi ~ 80 RUB för 1 EUR. Commonskategorii: Rüsk Ruubel – Saamlang faan bilen of filmer


Emil Nolde (* 7. f. d. Bārichtmuun 1867 üs Hans Emil Hansen ön Nolde bi Burkal; † 13. f. d. Gērsmuun 1956 ön Seebel) wiar en mal bikeent Könstmaalern fan di Ekspresionismus. Hi wiar jen fan di gurt Akwarelisten ön di Könst fan dit 20.Jaarhönert. Nolde sin Skelter sen fuaral uk fuar sin stark Klöörwaal bikeent. Emil Nolde kām hok Kilomeetern uasterfuar fan Tondern ön Nolde bi Burkal tö Wārel. Hi wiar dit fjuart fan fif Jungen, wat en Buernfamiilie fing. Sin Faađer wiar en Nuurđfriisk fan en Tērp Naibel; hi spreek Nuurđfriisk, sin Mooter spreek Sønderjysk. Nolde her trii ialer Brüđern en en Sester diar junger wiar. Nolde, dit Tērp hur hi fan kām liar ön di nuurđern Diil fan't Hertoochdoom Sleeswich, wat fan 1867 bit 1920 tö Preussen en diarme uk tö dit Dütsk Rik jert. Sa ging Emil Nolde uk tö dütsk Skuulen. Di Famiilie her fuul Mait me di Buernstair en wiar aaft knap me Iit en Jil. Fan 1884 bit 1888 liirt Nolde, wat fan Holt tö snetji sa üs tö teekni bi di Könsthunwerkskuul ön Flensborig. Hi fing man niin Liirofslüt. Achterön aabert hi ön Mööbelfaabriiken, me Üđern uk ön München, Karlsruhe en Berlin.


Elektromagneetisk induksion of ianfach induksion komt ap, wan faan en magneetfial en elektrisk fial apbaud woort. Det könst dü bi det bil rochts sä: Det magneetfial woort feranert, an so komt'at tu en induksion uun det spuul. Bi a aanjer faan't spuul könst dü do en späänang meed. Mä detdiar späänang könst dü t.b. lampen of maskiinen uundriiw. At induksion as 1831 faan Michael Faraday ütjfünjen wurden. Hi wost, dat en elektrisken struum det magneetfial feranert. An do küd hi efterwise, dat amkiard en magneetfial, diar ham feranert, för elektrisk struum suragt. Uun a technik woort det induksion ütjnadegt bi en generaator of en transformaator. Induktiwiteet Commonskategorii: Elektromagneetisk induksion – Saamlang faan bilen of filmer


Kvissleby as jü oochtgrutst stää önj e Prowins Västernorrland, Swärik. E stää läit önjt söödååsten foon e prowins, önj jü Sundsvall Komuun. Dåt heet 5145 inboogere (2020). Sweden: Västernorrland, citypopulation.de


Matfors as jü nüügentgrutst stää önj e Prowins Västernorrland, Swärik. E stää läit önjt söödååsten foon e prowins, önj jü Sundsvall Komuun. Dåt heet 3405 inboogere (2020). Sweden: Västernorrland, citypopulation.de


Njurundabommen as jü tiintgrutst stää önj e Prowins Västernorrland, Swärik. E stää läit önjt söödååsten foon e prowins, önj jü Sundsvall Komuun. Dåt heet 2793 inboogere (2020). Sweden: Västernorrland, citypopulation.de


Elektromagneetisk Induktsion of iinfach Induktsion kumt āp, wan fan en Magneetfial en elektrisk Fial āpbecht uur. Dit es rochts üp Skelt tö keen: Dit Magneetfial uur foranert, en sa kumt et tö en Induktsion iin ön di Spuul. Bi di Jenen fan di Spuulenwiir ken em en Spaning meet. Me didiar Spaning ken em Lampen of Maskiinen ön Gang fo. Di Induktsion es 1831 fan Michael Faraday ütjfünen uuren. Hi wust, dat en elektrisk Stroom dit Magneetfial foranert. En da kür hi biweegi, dat omkiirt en Magneetfial, wat höm foranert, fuar elektrisk Stroom sörigt. Bi di Technik uur Induktioon fuar Generatooren of Transformatooren iinseet. Induktiwiteet Commons: Elektromagneetisk Induktsion – Saamling fan Skelter en Videos


Åmli as en stää önj jü Agder Prowins. E stää läit önjt ååsten foon e prowins. Dåt hee 670 inboogere (2022). Dåt as e hoodstää foon jü Åmli Komuun. Norway: Agder, citypopulation.de


Det Åmli Komuun as ian faan a komuunen uun det Agder Prowins uun Noorweegen. At komuun leit uun a uast faan't prowins. Det hee 1822 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Åmli. Agder: County in Norway, citypopulation.de


Köping as jü tweedgrutst stää önj e Prowins Västmanland, Swärik. E stää läit önjt söödweesten foon e prowins. Dåt heet 18.711 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Köping Komuun. Sweden: Västmanland, citypopulation.de


Sala as jü treedgrutst stää önj e Prowins Västmanland, Swärik. E stää läit önjt nordååsten foon e prowins. Dåt heet 13.608 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Sala Komuun. Sweden: Västmanland, citypopulation.de


Fagersta as jü fiirdgrutst stää önj e Prowins Västmanland, Swärik. E stää läit önjt nordweesten foon e prowins. Dåt heet 11.780 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Fagersta Komuun. Sweden: Västmanland, citypopulation.de


Hallstahammar as jü füftgrutst stää önj e Prowins Västmanland, Swärik. E stää läit önjt sööden foon e prowins. Dåt heet 11.423 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Hallstahammar Komuun. Sweden: Västmanland, citypopulation.de


Arboga as jü seekstgrutst stää önj e Prowins Västmanland, Swärik. E stää läit önjt söödweesten foon e prowins. Dåt heet 10.800 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Arboga Komuun. Sweden: Västmanland, citypopulation.de


Surahammar as jü soowentgrutst stää önj e Prowins Västmanland, Swärik. E stää läit önj e mal foon e prowins. Dåt heet 6404 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Surahammar Komuun. Sweden: Västmanland, citypopulation.de


Kungsör as jü oochtgrutst stää önj e Prowins Västmanland, Swärik. E stää läit önjt söödweesten foon e prowins. Dåt heet 5913 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Kungsör Komuun. Sweden: Västmanland, citypopulation.de


Norberg as jü nüügentgrutst stää önj e Prowins Västmanland, Swärik. E stää läit önjt norden foon e prowins. Dåt heet 4487 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon jü Norberg Komuun. Sweden: Västmanland, citypopulation.de


Skultuna as jü tiintgrutst stää önj e Prowins Västmanland, Swärik. E stää läit önjt ååsten foon e prowins, önj jü Västerås Komuun. Dåt heet 3391 inboogere (2020). Sweden: Västmanland, citypopulation.de


Griikenlönj, åmtlik jü Häleenisch Republiik (Griichisch: Ελλάδα Elláda än Ελληνική Δημοκρατία Ellinikí Dimokratía), as en lönj önjt söödååsten foon Euroopa. Önjt nordweesten läit Albaanien, önjt norden Matsedoonien än önjt nordååsten lade Bulgaarien än e Türkäi. Deer booge 10.816.286 manschne (2011). E hoodstää foont lönj as Athen. Da tiin grutste stääse önjt lönj san: Griikenlönj as sunt 1981 lasmoot foon jü Europäisch Unjoon. Greece: Municipal Division, citypopulation.de Greece: Regions and Agglomerations, citypopulation.de


Det Arendal Komuun as ian faan a komuunen uun det Agder Prowins uun Noorweegen. At komuun leit uun a nuurduast faan't prowins. Det hee 45.065 lidj (2021). At hoodsteed faan't komuun as Arendal. Agder: County in Norway, citypopulation.de


A Humaan Imuundefizienz-Wiirus (faan ingelsk: Human immunodeficiency virus), ufkört HIV as en wiirus, di det imuunsüsteem faan en minsk uunstaken maaget. Enkelt minsken mä det sjocht mark diar auer loong juaren goorniks faan, man tuleetst woort det AIDS kraankes ütjliaset. At HIV sjocht as sant a 1980er juaren tu en pandemii wurden, an diar san al muar üs 40 miljoon minsken auer stürwen. Noch ans son 40 miljoon minsken haa tu tidj (2021) det HIV sjocht. Human immunodeficiency virus 1 Human immunodeficiency virus 2 (HIV-2) Commonskategorii: HIV – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: HIV


AIDS (ütjspriak: [ɛɪ̯t͡s], faan ingelsk: acquired immune deficiency syndrome) as en kraankes, diar faan en HIV wiirus ütjliaset woort. Didiar wiirus maaget det imuunsüsteem faan en minsk uunstaken. Hi koon ham do ei muar jin ianfach kraankesen weere. Diar san al muar üs 40 miljoon minsken bi stürwen. Weltwidj haa 0,8% faan a minsken det HIV sjocht, uun Afrikoo san't son 25%. Di wiirus woort auerdraanj bi seksuaalkontakten. Dü könst di diar ei jin imfe läät. An AIDS koon uk ei hialet wurd. Commonskategorii: AIDS – Saamlang faan bilen of filmer Pandemii


Diabetes mellitus (faan ualgreks διαβήτης diabḗtes [trochluupen] an latiinsk mellitus [hönangswet]) of kurt Diabetes, Sokerkraankes of Soker as en kraankes faan a stoofwaksel. Hat daaget bi minsken ap, huar at lif nian of ei nooch insuliin tufeert. At blud auersokert, an di minsk woort kraank. A nerfen an a äädern wurd uungreben. Uk bi diarten jaft'at sokerkraankes. Faan det kraankes wost a dochtern al uun a antike, man jo küd diar niks bi du. Iarst üs det hormoon insuliin konstelk produsiaret wurd küd, küd minsken mä det kraankes linger lewe. Jo skel do stüdag insuliin sprütje, of insuliin-tableten nem. Commonskategorii: Diabetes mellitus – Saamlang faan bilen of filmer


Konserwenduusen san blikduusen ütj iisen of alumiinium. Jo san för't apwaarin faan iidjwaaren diar. Jo kön bluas iansis brükt wurd, an wurd do wechsmeden, of fölmuar weder apwerket (recycelt). Iidjwaaren kön uk uun konserwenglees apwaaret wurd. Glees kön muarsis brükt wurd, man jo san temelk swaar uun ferglik tu blikduusen. Konserwenduus mä ringler, amdat hat stabiiler woort. Konserwenduus för fask, faskduus. Duusen för droonk. Brükt duusen wurd saamelt an weder apwerket. Konserwenglees Sogoor üüb det letj eilun Oomram jääw't uun Neebel sant 1896 en konserwenfabriik. Diar san anen faan't fögelkui iinduuset wurden, an bit Ameerikoo fersjüürd wurden. Andreas-Doelz.de Commonskategorii: Konserwenduus – Saamlang faan bilen of filmer


Norwäisch as en skandinoowischen spräke wat foon ambai fiiw miljoone manschne snååked wårt, fort mååst önj Norwäi. Et norwäisch bestoont üt maning ünlike dialäkte ouers et jeeft deer nån sliiks "huuchnorwäisch". Uk önj e öfentlikhäid snååket huum fort mååst san äine mämenspräklike dialäkt. Schraawen wårde koon norwäisch aw ån foon twäär gödjkånde schraftspräke: Nynorsk än Bokmål. Bokmål heet ham üt et Riksmål ütwikled wat awt dåånsch basiirt. Nynorsk wörd foon e spräke waasenschapsmoon Ivar Aasen önj e mal foont 19. iirhunert apstald än basiirt apårti aw e äinschape foon da dialäkte wat önj weest- än sentråål-norwäi snååked wårde. Önj biise spräke koone maning uurde aw möre sliike schraawen wårde amdåt ja tu da ünlike spräkewise pååse. Önjt schölj liirt följk biise schraftspräke ouers ån deerfoon as sidemål ("sidespräke"). Commons: Norwäisch – Soomling foon bile än filme


f Doyle’s Delight as mä en hööchde faan 1.124 m di huuchst berag uun Belize, Madelameerikoo (iar: British Honduras). Hi as man sjauer meeter huuger üs di naistgratst berag, Victoria Peak. Bias berger lei uun't beragkeed faan a Maya Mountains, üüb't grens tesken a prowinsen Toledo an Cayo. Di berag füng san nööm efter Arthur Conan Doyle. mapcarta.com


f p1 p5 A Maya Mountains (spoonsk Montes Maya) san en beragkeed uun Belize, an ling iin bit uun't uastelk Guatemaala. A huuchst berag diar as Doyle's Delight mä en hööchde faan 1124 meetern. Di rin faan diar lääpt uf uun a Belize River. Al uun't juar 1200 f.Kr. hää det fulk faan a Maya diar siidelt, so san a berger uk tu hör nööm kimen. Mayastääd Caracol Commonskategorii: Maya Mountains – Saamlang faan bilen of filmer


A Maya san en fulk faan uuriinwenern an en ääder huuchkultuur uun Madelameerikoo. Daalang lewe wel son sääks miljoon Maya uun Meksiko (üüb Yucatán, uun Chiapas an Tabasco), uun Belize, Guatemaala, Honduuras an El Salvador. A gratst sköölen lewe uun Meksiko, det san a Mayathan (~ 800.000), Tzeltal (~470.000) an Tzotzil (~430.000). Dzibilchaltún (6./7. Jh.) Palenque (7. Jh.) Uxmal (8./9. Jh.) 'Böög faan Kabah' (8./9. Jh.) Commonskategorii: Maya – Saamlang faan bilen of filmer


A Belize River (spoonsk Río Belice) as en 290 km lungen struum uun Belize. Sin iintoochregiuun amfaadet sowat en sjuarden faan't lun, huar sowat a heleft faan a minsken uun Belize lewe. Hi ferlääpt uun't nuurden faan a Maya Mountains, an hää san müs naibi Belize City, huar hi iin uun't Kariibisk Sia lääpt. Commonskategorii: Belize River – Saamlang faan bilen of filmer


A Maya spriaken san en spriakfamile uun Madelameerikoo, an wurd faan a Maya snaaket. Daalang jaft at wel son 6 miljoon Maya spreegern, fööraal üüb't hualeweilun Yucatan uun a stooten Guatemaala, Süüduast-Meksiko, Belize an Waast-Honduras. Iindialang efter Kaufmann an Campbell: Cholan-Tzeltalan Cholan Chol-Chontal Chol (Ch’ol, Lak t’an): ~ 190.000 spreegern uun Chiapas (Meksiko) Chontal (Yokot t’an): ~ 44.000 uun Tabasco (Meksiko) Chortí (Ch’orti’): ~ 52.000 uun an am Copán (Guatemaala) Tzeltalan Tzeltal (Bats’il K’op): ~ 336.000 uun Chiapas Tzotzil (Batsil k’op): ~ 356.000 uun Chiapas Huastecan (Téenek) Huastekisk: ~ 173.000 uun Veracruz an San Luis Potosí (Meksiko) Kanjobalan-Chujean: Chujean Chuj: ~ 41.000 uun Huehuetenango (Guatemaala), ~ 2.000 uun Chiapas Tojolabal (Tojolwinik otik): ~ 45.000 uun Chiapas Kanjobalan (Kanjobal-Jacaltec) Kanjobal (Q’anjob’al): ~ 100.000 uun Huehuetenango Jacalteco (Popti', Abxubal): ~ 40.000 uun Jacaltenango (Guatemaala), ~ 584 uun Chiapas Acateco: ~ 48.000 uun an am San Miguel Acatán (Guatemaala), ~ 10.000 uun Chiapas Mocho: ~ 168 uun Chiapas Quichean-Mamean Ixil-Mamean Ixilan Aguacateco (Awakateko): ~ 18.000 uun Waast-Huehuetenango Ixil (Chajul, Cotzal, Nebaj): ~ 71.000 uun Guatemaala Mamean (Mam, Tacaneco, Tectiteco): uun an am Huehuetenango Mam: ~ 520.000 uun Huehuetenango, ~ 8.700 (Qyool) uun Chiapas Tacaneco: ~ 20.000 uun an am Tacaná uun San Marcos


f A Victoria Peak as mä en hööchde faan 1120 Metern di naisthuuchst berag uun Belize, Madelameerikoo (iar: British Honduras). Hi as man sjauer meeter liager üs di huuchst berag, Doyle's Delight. Bias berger lei uun't beragkeed faan a Maya Mountains, üüb't grens tesken a prowinsen Toledo an Cayo. Di berag füng san nööm efter Könangin Viktoria faan't Ferianagt Könangrik. mapcarta.com


En Tolstook as en aperoot, am lengdin uftumeeden. Likes dat wi daalang ei muar mä tol, man mä meetern an sentimeetern ufmeed, het hi widjer "tol"stook. Hi as miast tau meeter lung an apdiald tu tjiin les. En tolstook as en wichtag hoonwerkstjüch. Commonskategorii: Tolstook – Saamlang faan bilen of filmer


Tuunstian of Kleistian as en klastisk sediment-stianang mä gans fiin sunkurner (tuun) uun. Stian mä grööwer sun as Siltstian of Sunstian. Commonskategorii: Tuunstian – Saamlang faan bilen of filmer


Brekzie of Breccia as en klastisk sediment-stianang, huar grööw stianer uun fiiner materiool üs t.b. sun of silt of tuun iinslööden san. Commonskategorii: Brekzie – Saamlang faan bilen of filmer


Siltstian as en klastisk sediment-stianang mä gans fiin sunkurner (silt) uun. Silt as grööwer üs tuun, oober fiiner üs sun. Commonskategorii: Siltstian – Saamlang faan bilen of filmer


De Abia Bundesstoot as een faan a bundesstooten uun Nigeeria. A bundesstoot leit uun a süüd faan't lun. Det hee 4.143.100 lidj (2022). At hoodsteed faan a bundesstoot as Umuahia. Nigeria: States & Agglomerations, citypopulation.de


De Adamawa Bundesstoot as een faan a bundesstooten uun Nigeeria. A bundesstoot leit uun a uast faan't lun. Det hee 4.902.100 lidj (2022). At hoodsteed faan a bundesstoot as Yola. Nigeria: States & Agglomerations, citypopulation.de


De Akwa Ibom Bundesstoot as een faan a bundesstooten uun Nigeeria. A bundesstoot leit uun a süüd faan't lun. Det hee 4.979.400 lidj (2022). At hoodsteed faan a bundesstoot as Uyo. Nigeria: States & Agglomerations, citypopulation.de


De Anambra Bundesstoot as een faan a bundesstooten uun Nigeeria. A bundesstoot leit uun a süüd faan't lun. Det hee 5.953.500 lidj (2022). At hoodsteed faan a bundesstoot as Awka. Nigeria: States & Agglomerations, citypopulation.de


De Bauchi Bundesstoot as een faan a bundesstooten uun Nigeeria. A bundesstoot leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 8.308.800 lidj (2022). At hoodsteed faan a bundesstoot as Bauchi. Nigeria: States & Agglomerations, citypopulation.de


De Bayelsa Bundesstoot as een faan a bundesstooten uun Nigeeria. A bundesstoot leit uun a süüd faan't lun. Det hee 2.537.400 lidj (2022). At hoodsteed faan a bundesstoot as Yenagoa. Nigeria: States & Agglomerations, citypopulation.de


De Benue Bundesstoot as een faan a bundesstooten uun Nigeeria. A bundesstoot leit uun a süüduast faan't lun. Det hee 6.141.300 lidj (2022). At hoodsteed faan a bundesstoot as Makurdi. Benue-Kongo Spriiken Nigeria: States & Agglomerations, citypopulation.de


De Borno Bundesstoot as een faan a bundesstooten uun Nigeeria. A bundesstoot leit uun a nuurduast faan't lun. Det hee 6.111.500 lidj (2022). At hoodsteed faan a bundesstoot as Maiduguri. Nigeria: States & Agglomerations, citypopulation.de


De Cross River Bundesstoot as een faan a bundesstooten uun Nigeeria. A bundesstoot leit uun a süüduast faan't lun. Det hee 4.406.200 lidj (2022). At hoodsteed faan a bundesstoot as Calabar. Nigeria: States & Agglomerations, citypopulation.de Cross-River spriaken


Wat menst dü? Cross-River spriaken luke diar: Volta-Kongo spriaken mä: Benue-Kongo spriaken Cross River (Bundesstoot) uun Nigeeria Cross River (Struum) uun Nigeeria


At Federal Capital Territory (FCT) as det hoodstäädteritoorium faan Nigeeria. Diar lewe gud 3,5 miljoon minsken (2016). FCT uun Nigeeria FCT Koord Tu't FCT hiart fööraal det hoodstääd Abuja. Bit 1976 haa diar man jüst 250.000 minsken lewet. Do kaam di ploon, diar at nei hoodstääd tu baun, an sant 1991 hää Abuja det ual hoodstääd Lagos ufliaset. At FCT täält üs aparte regiuun an hiart tu nään faan a ööder 36 bundesstooten. Commonskategorii: Federal Capital Territory – Saamlang faan bilen of filmer


De Delta Bundesstoot as een faan a bundesstooten uun Nigeeria. A bundesstoot leit uun a süüd faan't lun. Det hee 5.636.100 lidj (2022). At hoodsteed faan a bundesstoot as Asaba. De nööm betjocht ham üüb det delta faan a Niiger Struum uun a Golf faan Guinea. Nigeria: States & Agglomerations, citypopulation.de


De Ebonyi Bundesstoot as een faan a bundesstooten uun Nigeeria. A bundesstoot leit uun a süüduast faan't lun. Det hee 3.242.500 lidj (2022). At hoodsteed faan a bundesstoot as Abakaliki. Nigeria: States & Agglomerations, citypopulation.de


De Edo Bundesstoot as een faan a bundesstooten uun Nigeeria. A bundesstoot leit uun a süüd faan't lun. Det hee 4.777.000 lidj (2022). At hoodsteed faan a bundesstoot as Benin City. Nigeria: States & Agglomerations, citypopulation.de Commons: Edo (Bundesstoot) – Saamling faan biljen of filmer Köningrik Edo


A Naira (₦, NGN) as det münt faan Nigeeria. Ään Naira as apdiald tu 100 Kobo (k). Hi as 1973 iinfeerd wurden an hää det Nigeriaans Pünj ufliaset. A Naira (NGN) woort faan det Central Bank of Nigeria (CBN) ütjden. Commonskategorii: Naira – Saamlang faan bilen of filmer Bilen faan a Naira (ingelsk)


E krouf bai e Wiidou, Der Krug an der Wiedau, Kroen ved Vidåen, Æ kro ve æ Virå, De Krooch an de Wiedau as en spoosagen kriminaalfilm, di ham am det fulksufstemang 1920 dreit. Hi as 2020 dreid wurden an 2021 tuiarst wiset wurden. Sant 2023 as hi bi YouTube tu sen. Hi as 95 minüüten lung. Uun di film gongt'at am en kruch an en stak lun bi a Wiidau tesken Sjiisklun an Denemark, diar bi't fulksufstemang ferjiden wurden as. Tu hün lun hiart di kruch nü? An do woort di nuurdfresk loonriad duad auer a wilswinstaach üüb a grens fünjen. Diarbi jaft'at diar goornian wilswin, ... sait kruuger Loorns. Di film spelet bi a grens, an diaram kem diar uk flook spriaken föör: Nuurdfresk (fering an mooring), huuchsjiisk, plaatsjiisk, däänsk an süüdjüütsk. Mahara Jacobsen: Pernille Povlsen Mathias Harrebye-Brandt: Hannes Schröder Stella Fuglsang-Damgaard Sina: Charlotte Helmuth Petersen: Præst Pørksen Ilwe Boysen: Liirer Lars Christian Petersen: Pedsen Thore Johannsen: Doos Güde Boysen: Ulla Dirk Andresen: Jens Ingwer Boysen: Loorns Antje Arfsten: Grete Florian Lorenzen: Florian Ketelsen Jørgen Popp Petersen: Jørn Bock Lene Neumann Jepsen: Ingrid (Syddanmarks Politi) Kai Bosch: Uwe Bahlmann (LKA Schleswig-Holstein) Tanja Klindt: Secretary (LKA) Thore Naujeck: Officer


De Ekiti Bundesstoot as een faan a bundesstooten uun Nigeeria. A bundesstoot leit uun a süüd faan't lun. Det hee 3.592.200 lidj (2022). At hoodsteed faan a bundesstoot as Ado Ekiti. Nigeria: States & Agglomerations, citypopulation.de


De Enugu Bundesstoot as een faan a bundesstooten uun Nigeeria. A bundesstoot leit uun a süüduast faan't lun. Det hee 4.690.100 lidj (2022). At hoodsteed faan a bundesstoot as Enugu. Nigeria: States & Agglomerations, citypopulation.de


De Gombe Bundesstoot as een faan a bundesstooten uun Nigeeria. A bundesstoot leit uun a nuurduast faan't lun. Det hee 3.960.100 lidj (2022). At hoodsteed faan a bundesstoot as Gombe. Nigeria: States & Agglomerations, citypopulation.de


De Imo Bundesstoot as een faan a bundesstooten uun Nigeeria. A bundesstoot leit uun a süüd faan't lun. Det hee 5.459.300 lidj (2022). At hoodsteed faan a bundesstoot as Owerri. Nigeria: States & Agglomerations, citypopulation.de


De Jigawa Bundesstoot as een faan a bundesstooten uun Nigeeria. A bundesstoot leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 7.499.100 lidj (2022). At hoodsteed faan a bundesstoot as Dutse. Nigeria: States & Agglomerations, citypopulation.de


De Kaduna Bundesstoot as een faan a bundesstooten uun Nigeeria. A bundesstoot leit uun a maden faan't lun. Det hee 9.032.200 lidj (2022). At hoodsteed faan a bundesstoot as Kaduna. Nigeria: States & Agglomerations, citypopulation.de


De Kano Bundesstoot as een faan a bundesstooten uun Nigeeria. A bundesstoot leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 15.462.200 lidj (2022). At hoodsteed faan a bundesstoot as Kano. Nigeria: States & Agglomerations, citypopulation.de


De Katsina Bundesstoot as een faan a bundesstooten uun Nigeeria. A bundesstoot leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 10.368.500 lidj (2022). At hoodsteed faan a bundesstoot as Katsina. Nigeria: States & Agglomerations, citypopulation.de


De Kebbi Bundesstoot as een faan a bundesstooten uun Nigeeria. A bundesstoot leit uun a nuurdwaast faan't lun. Det hee 5.563.900 lidj (2022). At hoodsteed faan a bundesstoot as Birnin Kebbi. Nigeria: States & Agglomerations, citypopulation.de


De Kogi Bundesstoot as een faan a bundesstooten uun Nigeeria. A bundesstoot leit uun a süüd faan't lun. Det hee 4.466.800 lidj (2022). At hoodsteed faan a bundesstoot as Lokoja. Nigeria: States & Agglomerations, citypopulation.de


De Kwara Bundesstoot as een faan a bundesstooten uun Nigeeria. A bundesstoot leit uun a waast faan't lun. Det hee 3.551.000 lidj (2022). At hoodsteed faan a bundesstoot as Ilorin. Nigeria: States & Agglomerations, citypopulation.de


De Lagos Bundesstoot as een faan a bundesstooten uun Nigeeria. A bundesstoot leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 13.491.800 lidj (2022). At hoodsteed faan a bundesstoot as Ikeja. Lagos as apdiald tu 20 local government areas (LGAs): Agege, Ajeromi-Ifelodun, Alimosho, Amuwo Odofin, Apapa, Badagry, Epe, Eti-Osa, Ibeju-Lekki, Ifako-Ijaye, Ikeja, Ikorodo, Kosofe, Lagos Island, Lagos Mainland, Mushin, Ojo, Oshodi-Isolo, Shomolu an Surulere. 16 diarfaan hiar tu't metropoolregiuun Lagos; tu't amlun hiar: Badagry, Epe, Ibeju-Lekki, Ikorodo. Nigeria: States & Agglomerations, citypopulation.de


At Republiik Biafra wiar faan 1967 bit 1970 en stoot uun Afrikoo naibi't Niigerdelta. At fulk faan a Igbo wul ünufhingag faan Nigeeria wurd. Det wul Nigeeria oober ei hennem an feerd en kriich jin det lun, huar flook minsken bi ferhongert san. Efter a kriich hää Nigeeria at Bocht faan Biafra amnäämd tu't Bocht faan Bonny, amdat di nööm ferswinj skul. Foomen faan Biafra uun a kriich, mä "Biafra-bük", bal ferhongert Jil faan Biafra Commonskategorii: Biafra – Saamlang faan bilen of filmer Tilman Zülch


De Zamfara Bundesstoot as een faan a bundesstooten uun Nigeeria. A bundesstoot leit uun a nuurdwaast faan't lun. Det hee 5.833.500 lidj (2022). At hoodsteed faan a bundesstoot as Gusau. Nigeria: States & Agglomerations, citypopulation.de


De Yobe Bundesstoot as een faan a bundesstooten uun Nigeeria. A bundesstoot leit uun a nuurduast faan't lun. Det hee 3.649.600 lidj (2022). At hoodsteed faan a bundesstoot as Damaturu. Nigeria: States & Agglomerations, citypopulation.de


De Taraba Bundesstoot as een faan a bundesstooten uun Nigeeria. A bundesstoot leit uun a uast faan't lun. Det hee 3.609.800 lidj (2022). At hoodsteed faan a bundesstoot as Jalingo. Nigeria: States & Agglomerations, citypopulation.de


De Sokoto Bundesstoot as een faan a bundesstooten uun Nigeeria. A bundesstoot leit uun a nuurdwaast faan't lun. Det hee 6.391.000 lidj (2022). At hoodsteed faan a bundesstoot as Sokoto. Nigeria: States & Agglomerations, citypopulation.de


De Nasarawa Bundesstoot as een faan a bundesstooten uun Nigeeria. A bundesstoot leit uun a maden faan't lun. Det hee 2.886.000 lidj (2022). At hoodsteed faan a bundesstoot as Lafia. Nigeria: States & Agglomerations, citypopulation.de


De Niger Bundesstoot as een faan a bundesstooten uun Nigeeria. A bundesstoot leit uun a waast faan't lun. Det hee 6.783.300 lidj (2022). At hoodsteed faan a bundesstoot as Minna. Nigeria: States & Agglomerations, citypopulation.de


At groltergus (suart gus, ringelt gus, rotgus, (mo.) grumelgöis, grultergöis, rutgöis, suurtgöis, (sö.) rareguus) (Branta bernicla) as en fögel an hiart tu at onerfamile ges an swaanen (Anserinae). En skööl grolterges üüb't oon. Aier faan Branta bernicla - MHNT. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Grolterges Wikispecies hää en artiikel tu: Grolterges Ringelganstage 2015 (sh:z, 17.04.2015)


De Ogun Bundesstoot as een faan a bundesstooten uun Nigeeria. A bundesstoot leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 6.379.500 lidj (2022). At hoodsteed faan a bundesstoot as Abeokuta. Nigeria: States & Agglomerations, citypopulation.de


De Ondo Bundesstoot as een faan a bundesstooten uun Nigeeria. A bundesstoot leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 5.316.600 lidj (2022). At hoodsteed faan a bundesstoot as Akure. Nigeria: States & Agglomerations, citypopulation.de


De Osun Bundesstoot as een faan a bundesstooten uun Nigeeria. A bundesstoot leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 4.435.800 lidj (2022). At hoodsteed faan a bundesstoot as Oshogbo. Nigeria: States & Agglomerations, citypopulation.de


De Oyo Bundesstoot as een faan a bundesstooten uun Nigeeria. A bundesstoot leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 7.976.100 lidj (2022). At hoodsteed faan a bundesstoot as Ibadan. Nigeria: States & Agglomerations, citypopulation.de