Heringsdorf as en gemiine foont Åmt Oldenburg-Land önj e Kris Ååstholstiinj. E gemiine läit önjt nordååsten foon e kris, bai jü Lübeck Bucht. Dåt heet 1109 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. Krölemoune 2018. Ostholstein: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


E Kris Segebärj heet 95 gemiine: (Dåt Åmt aw e koord Kaltenkirchen-Land håt sunt de 1. April 2022 Åmt Auenland Südholstein.) Segeberg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Kabelhorst as en gemiine foont Åmt Lensahn önj e Kris Ååstholstiinj. E gemiine läit önjt norden foon e kris. Dåt heet 430 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. Krölemoune 2018. Ostholstein: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Kasseedorf as en gemiine foont Åmt Ostholstein-Mitte önj e Kris Ååstholstiinj. E gemiine läit önjt weesten foon e kris. Dåt heet 1431 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. Krölemoune 2018. Ostholstein: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Kellenhusen (Ostsee) as en åmtsfri gemiine önj e Kris Ååstholstiinj. E gemiine läit önjt ååsten foon e kris, bai jü Lübeck Bucht. Dåt heet 1125 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. Krölemoune 2018. Ostholstein: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Lensahn as en gemiine foont Åmt Lensahn önj e Kris Ååstholstiinj. E gemiine läit önjt norden foon e kris. Dåt heet 4938 inboogere (2019). Dåt as e hoodstää foont Åmt Lensahn. A Gemiinefertreesing heet 18 sate. Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. Krölemoune 2018. Ostholstein: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Manhagen as en gemiine foont Åmt Lensahn önj e Kris Ååstholstiinj. E gemiine läit önjt nordååsten foon e kris. Dåt heet 381 inboogere (2019). Ostholstein: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Det Meklenborig Bocht as en bocht, wat uun a süüdwaast faan't Uastsia leit. Det as det gratst bocht uun det tjiisk dial faan't Uastsia. Uun a süüd an uast leit at bundeslun Meklenborig-Föörpomern an uun a waast leit at bundeslun Sleeswich-Holstian. At liinje, wat at nuurdgrens faan't bocht maaget, lingt faan't uastspas faan't eilun Fehmarn, Staberhuk, uun Sleeswich-Holstian tu't nuurdspas faan det hualew eilun Darß, Darßer Ort, uun Meklenborig-Föörpomern. Det Lübeck Bocht an det Wismar Bocht san dialen faan det Meklenborig Bocht. Uun't bocht lei a eilunen Poel, Walfisch an Langenwerder, wat nai bi Wismar san. Dön gratst huuwner bi't bocht san Lübeck, Rostock an Wismar. Det Meklenborig Bocht as mä det Kiil Bocht faan a Fehmarnsun ferbünjen.


Njiblem Njiblem (aw Tjüsch: Nieblum, aw Dånsch: Niblum) as en gemiine önjt Åmt Fäär-Oomram foon e Kris Nordfraschlönj. Önjt norden lade e gemiine Aalkersem, Madlem, Wraksem, önjt ååsten läit E Wiik, önjt sööden et Heef än önjt weesten Borigsem. Dåt heet 592 inboogere (2020). Et toorp Njiblem läit önj e mal foon e gemiine. Et toorp Guating läit önjt söödweesten. Huum, wat foon Njiblem kamt, as aw Fering en njiblembüür (mörtål njiblembüüren). E gemiine wörd di 1. önj e Ismoune 2007 diilj foon dåt nai Åmt Fäär-Oomram. Tuforen wus e gemiine diilj foont Åmt Fäär-Lönj. Nordfriesland: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Olersem Olersem (aw Tjüsch än Dånsch: Oldsum) as en gemiine önjt Åmt Fäär-Oomram önj e Kris Nordfraschlönj. E gemiine läit önjt norden änt söödweesten foont ailönj Fäär. E gemiine heet tou diile: trinam dåt grutst diilj, wat önjt norden foont ailönj as, läit önjt norden et Heef, lade önjt ååsten e gemiine Madlem än Aalkersem, önjt sööden Borigsem än Söleraanj, än läit önjt weesten Dunsem. Trinam dåt latjer diilj, wat önjt söödweesten foont ailönj as, läit önjt norden e gemiine Söleraanj, önjt ååsten Borigsem, önjt söödweesten Wiisem, än önjt sööden än weesten Ödersem. Dåt heet 505 inboogere (2019). E gemiine heet trii toorpe, Olersem, Klantem än Taftem wat önjt sööden foon e gemiine lade. Olersem as dåt weestlikst toorp än Taftem dåt ååstlikst; Klantem as önjtwasche. Huum, wat foon Olersem kamt, as aw Fering en olersembüür (mörtål olersembüüren). Dåt weesdringer Fering wårt önj Olersem, Klantem än Taftem snååked. E gemiine wörd di 1. önj e Ismoune 2007 diilj foon dåt nai Åmt Fäär-Oomram. Tuforen wus e gemiine diilj foont Åmt Fäär-Lönj. Nordfriesland: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Ödersem Ödersem (aw Tjüsch: Utersum, aw Dånsch: Yttersum) as en gemiine önjt Åmt Fäär-Oomram önj e Kris Nordfraschlönj. E gemiine läit önjt söödweesten foont ailönj Fäär. Önjt norden läit e gemiine Dunsem, önjt nordååsten Söleraanj, önjt ååsten dåt latjer diilj foon e gemiine Olersem, önjt söödååsten Wiisem än önjt sööden än weesten et Heef. Dåt heet 398 inboogere (2019). Et toorp Ödersem läit önjt weesten foon e gemiine. Et toorp Hedehüsem läit önjt söödååsten. Huum, wat foon Ödersem kamt, as aw Fering en ödersembüür (mörtål ödersembüüren). Dåt weesdringer Fering wårt önj Ödersem än Hedehüsem snååked. E gemiine wörd di 1. önj e Ismoune 2007 diilj foon dåt nai Åmt Fäär-Oomram. Tuforen wus e gemiine diilj foont Åmt Fäär-Lönj. Nordfriesland: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Ööwenem Ööwenem (aw Tjüsch: Oevenum, aw Dånsch: Øvenum) as en gemiine önjt Åmt Fäär-Oomram önj e Kris Nordfraschlönj. E gemiine läit önjt nordååsten foont ailönj Fäär. Önjt nord än nordååsten läit et Heef, önjt söödäästen än sööden e gemiine Wraksem, än önjt weesten Madlem. Dåt heet 473 inboogere (2019). Et toorp Ööwenem läit önjt sööden foon e gemiine. Di Uasterlun-Feer Siltooch skååst et sööden foon e gemiine foon e räst. Huum, wat foon Ööwenem kamt, as aw Fering en ööwenembüür (mörtål ööwenembüüren). E gemiine wörd di 1. önj e Ismoune 2007 diilj foon dåt nai Åmt Fäär-Oomram. Tuforen wus e gemiine diilj foont Åmt Fäär-Lönj. Nordfriesland: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Söleraanj Söleraanj (unti aw Mooring: Sööderiinje; aw Öömrang: Söderaanj, aw Tjüsch: Süderende, aw Dånsch: Syderende) as en gemiine önjt Åmt Fäär-Oomram önj e Kris Nordfraschlönj. E gemiine läit önjt weesten foont ailönj Fäär. Önjt norden än nordååsten läit dåt gruter diilj foon e gemiine Olersem, önjt söödååsten Borigsem, önjt sööden dåt latjer diilj foon Olersem, önjt söödweesten Ödersem än önjt nordweesten Dunsem. Dåt heet 188 inboogere (2019). Et toorp Söleraanj läit önjt norden foon e gemiine. Huum, wat foon Söleraanj kamt, as aw Fering en söleraanjbüür (mörtål söleraanjbüüren). Dåt weesdringer Fering wårt önj Söleraanj snååked. E gemiine wörd di 1. önj e Ismoune 2007 diilj foon dåt nai Åmt Fäär-Oomram. Tuforen wus e gemiine diilj foont Åmt Fäär-Lönj. Nordfriesland: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Wraksem Wraksem (aw Tjüsch: Wrixum, aw Dånsch: Vraksem) as en gemiine önjt Åmt Fäär-Oomram önj e Kris Nordfraschlönj. E gemiine läit önjt ååsten foont ailönj Fäär. Önjt nordååsten läit et Heef, önjt ååsten än söödååsten e gemiine E Wiik, önjt sööden Njiblem, önjt söödweesten Madlem, än önjt nordweesten än norden Ööwenem. Dåt heet 608 inboogere (2019). Et toorp Wraksem läit önjt söödååsten foon e gemiine. Huum, wat foon Wraksem kamt, as aw Fering en wraksembüür (mörtål wraksembüüren). E gemiine wörd di 1. önj e Ismoune 2007 diilj foon dåt nai Åmt Fäär-Oomram. Tuforen wus e gemiine diilj foont Åmt Fäär-Lönj. Nordfriesland: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Wiisem Wiisem (aw Tjüsch: Witsum, aw Dånsch: Vitsum) as en gemiine önjt Åmt Fäär-Oomram önj e Kris Nordfraschlönj. E gemiine läit önjt söödweesten foont ailönj Fäär. Önjt norden än nordååsten läit e gemiine Borigsem, önjt söödååsten Njiblem, önjt sööden et Heef, önjt weesten Ödersem än önjt nordweesten dåt latjer diilj foon Olersem. Dåt heet 48 inboogere (2019). Et toorp Wiisem läit önjt norden foon e gemiine. Huum, wat foon Wiisem kamt, as aw Fering en wiisembüür (mörtål wiisembüüren). E gemiine wörd di 1. önj e Ismoune 2007 diilj foon dåt nai Åmt Fäär-Oomram. Tuforen wus e gemiine diilj foont Åmt Fäär-Lönj. Nordfriesland: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


E Wiik E Wiik (aw Fering: A Wik, aw Plååttjüsch: De Wyk unti De Wiek, aw Tjüsch: Wyk auf Föhr, aw Dånsch: Vyk på Før) as en stää än gemiine önjt Åmt Fäär-Oomram önj e Kris Nordfraschlönj. E stää läit önjt söödååsten än ååsten foont ailönj Fäär. Önjt nordååsten, ååsten än söödååsten läit et Heef, önjt söödweesten e gemiine Njiblem än önjt nordweesten Wraksem. Dåt heet 4280 inboogere (2020). Bai e stää E Wiik, wat önjt sööden foon e gemiine läit, san e toorp Bualigsem önjt weesten än Süüdstrun, wat eentlik diilj foon e stää as. En karmen, wat foon E Wiik kamt, as aw Fering en wiksen (mörtål wiksen). En wüf foon e stää as en wiks, ouerdåt et uurd en äinschapsuurd as. Nordfriesland: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Neebel Neebel (aw Tjüsch än Dånsch: Nebel) as en gemiine önjt Åmt Fäär-Oomram önj e Kris Nordfraschlönj. E gemiine läit önj e mal foont ailönj Oomram. Dåt heet 947 inboogere (2020). E gemiine wörd di 1. önj e Ismoune 2007 diilj foon dåt nai Åmt Fäär-Oomram. Tuforen wus e gemiine diilj foont Åmt Oomram. Nordfriesland: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Noorsaarep Noorsaarep (aw Tjüsch: Norddorf auf Amrum, aw Dånsch: Nordtorp) as en gemiine önjt Åmt Fäär-Oomram önj e Kris Nordfraschlönj. E gemiine läit önjt norden foont ailönj Oomram. Dåt heet 578 inboogere (2020). Et toorp Noorsaarep läit önj söödååsten foon e gemiine. Et Ood as dåt nordlikst diilj foon e gemiine änt ailönj. Di huuchst punkt awt ailönj, A Siadler (32m), läit önjt sööden foon e gemiine. E gemiine wörd di 1. önj e Ismoune 2007 diilj foon dåt nai Åmt Fäär-Oomram. Tuforen wus e gemiine diilj foont Åmt Oomram. Nordfriesland: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Witjdün Witjdün (aw Tjüsch: Wittdün auf Amrum, aw Dånsch: Vitdyn) as en gemiine önjt Åmt Fäär-Oomram önj e Kris Nordfraschlönj. E gemiine läit önjt sööden foont ailönj Oomram. Dåt heet 806 inboogere (2020). E gemiine wörd di 1. önj e Ismoune 2007 diilj foon dåt nai Åmt Fäär-Oomram. Tuforen wus e gemiine diilj foont Åmt Oomram. Nordfriesland: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


A Gulfask (Carassius gibelio forma auratus, of uk: Carassius auratus) as en Bianfask uun det famile faan a Karper (Cyprinidae). Hi as en onerslach (eegentelk: en furem) faan Carassius gibelio an woort al sant düüsen juaren aptaanj; tuiarst uun Sjiina. A gulfask woort uk üs aanj slach uunsen, do het hi Carassius auratus. Commonskategorii: Gulfasker – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Gulfasker


Wangels as en gemiine foont Åmt Oldenburg-Land önj e Kris Ååstholstiinj. E gemiine läit önjt norden foon e kris. Dåt heet 2145 inboogere (2019). Ostholstein: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Suurinam as en lun uun Süüd-Ameerikoo. Uun't nuurden leit a Atlantik, a naiberlunen san Fransöösk-Guayana, Brasiilien an Guyana. Dön tjiin gratst stääden uun't lun san: At lun hää tjiin distrikten. Commonskategorii: Suurinam – Saamlang faan bilen of filmer Wikimedia Atlas: Suurinam – Geograafisk an histoorisk koorden Wikivoyage Raisfeerer: Suurinam (sjiisk) Kariiben International Monetary Fund, World Economic Outlook Database, April 2008 Suriname, citypopulation.de Suriname, citypopulation.de Suriname, citypopulation.de 4.3-56Koordinaaten: 4° N, 56° W


Neukirchen as en gemiine foont Åmt Oldenburg-Land önj e Kris Ååstholstiinj. E gemiine läit önjt nordååsten foon e kris. Dåt heet 1167 inboogere (2019). Ostholstein: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Riepsdorf as en gemiine foont Åmt Lensahn önj e Kris Ååstholstiinj. E gemiine läit önjt ååsten foon e kris. Dåt heet 909 inboogere (2019). E gemiine hiirt sunt di 1. önj e Ismoune 2007 tu et Åmt Lensahn, tuforen wus dåt diilj foont Åmt Grube. Ostholstein: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Schashagen as en gemiine foont Åmt Ostholstein-Mitte önj e Kris Ååstholstiinj. E gemiine läit önjt ååsten foon e kris, bai jü Lübeck Bucht. Dåt heet 2129 inboogere (2019). Ostholstein: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Schönwalde am Bungsberg as en gemiine foont Åmt Ostholstein-Mitte önj e Kris Ååstholstiinj. E gemiine läit önj e mal foon e kris. Dåt heet 2604 inboogere (2019). Ostholstein: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Sierksdorf as en gemiine foont Åmt Ostholstein-Mitte önj e Kris Ååstholstiinj. E gemiine läit önjt söödååsten foon e kris, bai jü Lübeck Bucht. Dåt heet 1583 inboogere (2019). Ostholstein: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Piranjas (faan't Tupí-Guaraní: pirá - „fask“ an anha - „tus“) san en auerskööl faan Bianfasker uun det famile faan a Serrasalmidae. Diar hiar fiiw sköölen tu. Jo haa skarep tes an san diar bekäänd för, dat jo uk grater diarten of minsken uungrip. Catoprion, 2 slacher Megapiranha (†) Pristobrycon, 5 slacher Pygocentrus, 4 slacher Pygopristis, 1 slach Serrasalmus, 26 slacher Commonskategorii: Serrasalminae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Serrasalmidae


Serrasalmidae san en famile faan Bianfasker uun det order faan a Characiformes. Jo lewe uun a troopen faan Süüdameerikoo, uasten faan a Anden. Acnodon - Catoprion - Colossoma - Metynnis - Mylesinus - Myletes - Myleus - Myloplus - Mylossoma - Ossubtus - Piaractus - Pristobrycon - Pygocentrus - Pygopristis - Serrasalmus - Tometes - Utiaritichthys - †Megapiranha A sköölen Catoprion - Pristobrycon - Pygocentrus - Pygopristis - Serrasalmus an †Megapiranha wurd mäenööder üs Piranjas betiakent. Commonskategorii: Serrasalminae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Serrasalmidae


A Characiformes san en order faan Bianfasker (Osteichthyes). Diar hiar muar üs 2.200 slacher uun 270 sköölen an 25 familin tu. Acestrorhynchidae - Alestidae - Anostomidae - Bryconidae - Chalceidae - Characidae - Chilodontidae - Citharinidae - Crenuchidae - Ctenoluciidae - Curimatidae - Cynodontidae - Distichodontidae - Erythrinidae - Gasteropelecidae - Hemiodontidae - Hepsetidae - Iguanodectidae - Lebiasinidae - Parodontidae - Prochilodontidae - Serrasalmidae - Triportheidae - †Salminopsidae Commonskategorii: Characiformes – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Characiformes


Albersdorf as en gemiine foont Åmt Mitteldithmarschen önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt ååsten foon e kris. Dåt heet 3708 inboogere (2019). E stää as, tuhuupe ma Meldorf, en hoodstää foont Åmt. Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Sosjologii as jü liir än stuudium eefter jü miinschap, forålem eefter jare inruchting än önjtwikling. Swiirihäide än konflikte wårde oofting bestudiirt önj e sosjologii. Manerhäide Seelschap


Arkebek as en gemiine foont Åmt Mitteldithmarschen önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt ååsten foon e kris. Dåt heet 223 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Averlak as en gemiine foont Åmt Burg-Sankt Michaelisdonn önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt söödååsten foon e kris. Dåt heet 554 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Bargenstedt as en gemiine foont Åmt Mitteldithmarschen önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önj e mal foon e kris. Dåt heet 962 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Barkenholm as en gemiine foont Åmt Kirchspielslandgemeinden Eider önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt nordååsten foon e kris. Dåt heet 163 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Barlt as en gemiine foont Åmt Mitteldithmarschen önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt sööden foon e kris, bai jü Dithmjarsche Bucht. Dåt heet 752 inboogere (2019). Di Gräine Küstwäi gungt dör e gemiine. Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Bergewöhrden as en gemiine foont Åmt Kirchspielslandgemeinden Eider önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt nordååsten foon e kris, bai di Ääder Struum. Dåt heet 36 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Brickeln as en gemiine foont Åmt Burg-Sankt Michaelisdonn önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt söödååsten foon e kris. Dåt heet 212 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Buchholz as en gemiine foont Åmt Burg-Sankt Michaelisdonn önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt söödååsten foon e kris, bai di Nord-Ååstsiie Kanool. Dåt heet 998 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Mureenen (Muraenidae) san en famile faan Bianfasker (Osteichthyes) uun det order faan a Ialoortagen (Anguilliformes). Diar hiar son 200 slacher tu, diar uun a troopen an subtroopen lewe. Fölen lewe uun koralenraber. Enkelt slacher wurd bit sjauer meeter lung. Uun Süüdeuroopa san diar tau slacher: Madlunsia-Mureen (Muraena helena) Brün Mureen (Gymnothorax unicolor) Muraena helena Gymnothorax unicolor Onerfamile Muraeninae Diaphenchelys – Echidna – Enchelycore – Enchelynassa – Gymnomuraena – Gymnothorax – Monopenchelys – Muraena – Pseudechidna – Rhinomuraena – Strophidon Onerfamile Uropterygiinae Anarchias – Channomuraena – Scuticaria – Uropterygius Commonskategorii: Mureenen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Mureenen


Vorlage:Infobox Chemikalie/Summenformelsuche vorhanden Tetrodotoxin (faan ualgreks τετρα- tetra- „sjauer“ an ualgreks ὀδούς odoús „tus“), kurt TTX, as en nerfengift. Hat komt föör uun't liwer faan Kuugelfasker (Tetraodontidae) an ööder diarten. Iindraanj tu Tetrodotoxin uun't GESTIS-dootenbeenk faan't IFA (mä JavaScript) Commonskategorii: Tetrodotoxin – Saamlang faan bilen of filmer


Bunsoh as en gemiine foont Åmt Mitteldithmarschen önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt ååsten foon e kris. Dåt heet 777 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Burg (Dithmarschen) as e hoodstää foont Åmt Burg-Sankt Michaelisdonn önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt söödååsten foon e kris. Dåt heet 4159 inboogere (2019). Di Nord-Ååstsiie Kanool låpt döört ååsten foon e gemiine. Burg (Dithmarschen) heet en hüüljpunkt aw e Mjarschboon. Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Busenwurth as en gemiine foont Åmt Mitteldithmarschen önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt weesten foon e kris, bai jü Dithmjarsche Bucht. Dåt heet 310 inboogere (2019). Di Gräine Küstwäi gungt dör e gemiine. Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


At list faan ISO 3166-2-Codes för Suriname wiset di code för 10 distrikten. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Suriname SR), di ööder as di code för di distrikt. Nian feranerang faan di code sant 1998. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk) Luke uk heer: ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden.


Büsumer Deichhausen as en gemiine foont Åmt Büsum-Wesselburen önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt nordweesten foon e kris, bai jü Dithmjarsche Bucht. Dåt heet 358 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Dellstedt as en gemiine foont Åmt Kirchspielslandgemeinden Eider önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt nordååsten foon e kris, bai di Ääder Struum. Dåt heet 736 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Delve as en gemiine foont Åmt Kirchspielslandgemeinden Eider önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt norden foon e kris, bai di Ääder Struum. Dåt heet 735 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Diekhusen-Fahrstedt as en gemiine foont Åmt Marne-Nordsee önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt sööden foon e kris. Dåt heet 683 inboogere (2019). Di Gräine Küstwäi gungt dör e gemiine. Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Dingen as en gemiine foont Åmt Burg-Sankt Michaelisdonn önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt sööden foon e kris. Dåt heet 627 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Dörpling as en gemiine foont Åmt Kirchspielslandgemeinden Eider önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt nordååsten foon e kris. Dåt heet 618 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Eddelak as en gemiine foont Åmt Burg-Sankt Michaelisdonn önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt sööden foon e kris. Dåt heet 1330 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Eggstedt as en gemiine foont Åmt Burg-Sankt Michaelisdonn önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt söödååsten foon e kris. Dåt heet 756 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Elpersbüttel as en gemiine foont Åmt Mitteldithmarschen önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt weesten foon e kris, bai jü Dithmjarsche Bucht. Dåt heet 844 inboogere (2019). Di Gräine Küstwäi gungt dör e gemiine. Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Epenwöhrden as en gemiine foont Åmt Mitteldithmarschen önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önj e mal foon e kris. Dåt heet 766 inboogere (2019). Di Gräine Küstwäi gungt dör e gemiine. Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


E Kris Stiinjborj heet 108 gemiine: Steinburg: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Fedderingen as en gemiine foont Åmt Kirchspielslandgemeinden Eider önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt norden foon e kris. Dåt heet 280 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Frestedt as en gemiine foont Åmt Burg-Sankt Michaelisdonn önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt söödååsten foon e kris. Dåt heet 350 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Friedrichsgabekoog as en gemiine foont Åmt Büsum-Wesselburen önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt nordweesten foon e kris. Dåt heet 53 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Friedrichskoog as en gemiine foont Åmt Marne-Nordsee önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt söödååsten foon e kris, bai jü Dithmjarsche Bucht. Dåt heet 2539 inboogere (2019). Et ailönj Trischen, wat süwat 14 km tu et nordweesten foon e fååstewål läit, hiirt tu e gemiine. Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Gaushorn as en gemiine foont Åmt Kirchspielslandgemeinden Eider önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt ååsten foon e kris. Dåt heet 173 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Glüsing as en gemiine foont Åmt Kirchspielslandgemeinden Eider önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt nordååsten foon e kris. Dåt heet 111 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Großenrade as en gemiine foont Åmt Burg-Sankt Michaelisdonn önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt söödååsten foon e kris. Dåt heet 454 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Groven as en gemiine foont Åmt Kirchspielslandgemeinden Eider önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt nordååsten foon e kris, bai di Ääder Struum. Dåt heet 84 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Gudendorf as en gemiine foont Åmt Mitteldithmarschen önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt sööden foon e kris. Dåt heet 390 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Hedwigenkoog as en gemiine foont Åmt Büsum-Wesselburen önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt nordweesten foon e kris. Dåt heet 214 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Hellschen-Heringsand-Unterschaar as en gemiine foont Åmt Büsum-Wesselburen önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt nordweesten foon e kris. Dåt heet 167 inboogere (2019). E noome foone e gemiine heet 32 tiikne: et as di långste noome foon en gemiine önj Tjüschlönj. Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Helse as en gemiine foont Åmt Marne-Nordsee önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt söödweesten foon e kris. Dåt heet 828 inboogere (2019). Di Gräine Küstwäi gungt dör e gemiine. Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Hemme as en gemiine foont Åmt Kirchspielslandgemeinden Eider önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt norden foon e kris. Dåt heet 493 inboogere (2019). Di Gräine Küstwäi gungt dör e gemiine. Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Hemmingstedt as en gemiine foont Åmt Kirchspielslandgemeinde Heider Umland önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önj e mal foon e kris. Dåt heet 2878 inboogere (2019). Di Gräine Küstwäi gungt dör e gemiine. Hemmingstedt heet en hüüljpunkt aw e Mjarschboon. Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Hennstedt as en gemiine foont Åmt Kirchspielslandgemeinden Eider önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt norden foon e kris, bai di Ääder Struum. Dåt heet 1975 inboogere (2019). Dåt as et hoodstää foont Åmt Kirchspielslandgemeinden Eider. Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Hillgroven as en gemiine foont Åmt Büsum-Wesselburen önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt nordweesten foon e kris. Dåt heet 58 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Hochdonn as en gemiine foont Åmt Burg-Sankt Michaelisdonn önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt söödååsten foon e kris, bai di Nord-Ååstsiie Kanool. Dåt heet 1059 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Hollingstedt as en gemiine foont Åmt Kirchspielslandgemeinden Eider önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt nordååsten foon e kris. Dåt heet 303 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Hövede as en gemiine foont Åmt Kirchspielslandgemeinden Eider önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt nordååsten foon e kris. Dåt heet 60 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Prowins Sleeswich-Holstian At Prowins Sleeswich-Holstian wiar faan 1868 tu 1946 en prowins faan Preussen. Det kaam faan't Hertoochdoom Sleeswich an't Hertoochdoom Holstian, wat uun de Naist Sleeswich Krich faan Denemark faan Preussen an Uasterrik nimen wurd. A hertoochdoomen wurd do faan dön tau lunen tup ferwaltet. Üüs Preussen 1866 en krich jin Uasterrik woon, wurd jo bluat faan detheer lun ferwaltet an de 17. Janewoore 1867 wurd a hertoochdoomen amtelk faan Preussen anektiaret („Patent wegen Besitznahme der Herzogtümer Holstein und Schleswig“). De 23. Jüüne 1876 wurd at Hertoochdoom Saksen-Lauenborig faan Preussen uk anektiaret an tu liker tidj wurd det dial faan't Prowins Sleeswich-Holstian. Efter de Iarst Wäältkrich wiar tau folksufstemingen an fäält at nuurddial faan't prowins tu Denemark. Efter de Naist Wäältkrich wiar't prowins dial faan't besaatingssoon faan det Ferianigt Köningrik, man hög gemeenden uun a uast faan Ratzeburg wurd dial faan't besaatingssoon faan't Sowjetunioon. At dial faan't prowins uun det britisk besaatingssoon wurd de 23. August 1946 det nei bundeslun Sleeswich-Holstian, wat de 23. Mei 1949 dial faan't Bundesrepubliik Tjiisklun wurd. Lunsdial Sleeswich Stadtkreiser: Steedkreis Flensborig (faan 1889, tuföören dial faan a Kreis Flensborig) Lunkreiser: Kreis Apenrade (tu 1920) Kreis Eckernförde Kreis Eidersteed (1932-1933 tup mä a Kreis Hüsem


E Kris Stormarn heet 55 gemiine: Stormarn: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Kaiser-Wilhelm-Koog as en gemiine foont Åmt Marne-Nordsee önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt söödweesten foon e kris, bai e müs foon di Elbe Struum. Dåt heet 348 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


At wurd Ualnoorsk as brükt för dön nuurdgermaans spriikwiisen, wat faan det 9. juarhunert tu det 13. juarhunert (uun Skandinaawien) of det 15. juarhunert (üüb a eilunen) snaaket wurd. Det aanjbeteeking för a spriikwiisen wiar dǫnsk tunga of dansk tunga („deensk tong“). A spriikwiisen wurd för't iarst uun Denemark, Noorweegen, Sweeden an bi a süüdewaasteeg faan Finlun snaaket an do breet jo uun't tidj faan a Wiikingern tu dön Orkney Eilunen, dön Shetland Eilunen (huar lääder det Norn wurd), dialen faan Skotlun, Irlun, a maden faan Ingelun, a Fääröer, Islun an Greenlun ütj. A spriikwiisen hiart tu trii sköölen: ualwaastnoorsk, ualuastnoorsk an ualgutnisk. Uun't skööl ualwaastnoorsk wiar det ualnoorsk uun Noorweegen an ualisluns. Uun't skööl ualuastnoorsk wiar ualdeensk an ualsweedsk. Ualgutnisk wurd üüb't eilun Gotland uun't Uastsia snaaket. Bispalen faan ünlikhaiden twesken ualwaastnoorsk an ualuastnoorsk:


Dön Orkney Eilunen san en skööl faan eilunen, wat tu a nuurduast faan't feestlun faan Skotlun lei. Jo san uk en Council Area faan Skotlun. Jo haa 22.400 lidj (2020). At hoodsteed faan a eilunen as Kirkwall. Dön tjiin gratst eilunen uun't skööl san: Orkney Mainland ("Orkney Feestlun") Hoy (Ualnoorsk Háey, "Huuch-Eilun") Sanday (Ualnoorsk Sandey, "Sun-Eilun") South Ronaldsay (Ualnoorsk Rognvaldsey, "Rognvald san Eilun") Rousay (Ualnoorsk Hrólfsey, "Hrólf san Eilun") Westray (Ualnoorsk Vestrey, "Waast-Eilun") Stronsay (Ualnoorsk Strjónsey) Shapinsay (Ualnoorsk Hjálpandisey, "En Eilun, wat halept") Eday (Ualnoorsk Eiðøy, "Ood-Eilun") South Walls (Ualnoorsk Vágaland of Vágar) Dön trii gratst steeden uun a eilunen san: Det Norn Spriik, en nuurdgermaans spriik, wat faan Ualnoorsk kaam, wurd üüb a eilunen snaaket. Det stoorew uun det 19. juarhunert ütj. Nü snaake a lidj Ingels of en spriikwiis faan Skots. Föör 1469 wiar a eilunen dial faan Noorweegen. Scotland: Country in United Kingdom, citypopulation.de Orkney Islands: United Kingdom, citypopulation.de


Dön Shetland Eilunen (üüb Ingels: Shetland Islands of Shetland [ˈʃɛtlənd] (iar Zetland), üüb Ualnoorsk: Hjaltland, üüb Norn: Hjetland, üüb Skots: Shetland, üüb Skots-geelisk: Sealtainn) as en skööl faan eilunen, wat twesken Skotlun an Noorweegen lei. Jo san det nuurdermiast dial faan Skotlun an det Ferianigt Köningrik. A eilunen san en Council Area faan Skotlun. Jo haa 22.920 lidj (2019). At hoodsteed faan a eilunen as Lerwick. Dön tjiin gratst eilunen san: Mainland Yell Unst Fetlar Bressay Whalsay Muckle Roe Foula Papa Stour Fair Isle Dön trii gratst steeden san: Det Norn Spriik, en nuurdgermaans spriik, wat faan Ualnoorsk kaam, wurd üüb a eilunen snaaket. Det stoorew uun det 19. juarhunert ütj. Nü snaake a lidj Ingels of en spriikwiis faan Skots. Föör 1469 wiar a eilunen dial faan Noorweegen. United Kingdom: Council Areas and Major Cities in Scotland, citypopulation.de Shetland Islands: United Kingdom, citypopulation.de


Karolinenkoog as en gemiine foont Åmt Kirchspielslandgemeinden Eider önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt norden foon e kris, bai di Ääder Struum. Dåt heet 143 inboogere (2019). Di Gräine Küstwäi gungt dör e gemiine. Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Kleve as en gemiine foont Åmt Kirchspielslandgemeinden Eider önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt norden foon e kris, bai di Ääder Struum. Dåt heet 390 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Krempel as en gemiine foont Åmt Kirchspielslandgemeinden Eider önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt norden foon e kris. Dåt heet 606 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Kronprinzenkoog as en gemiine foont Åmt Marne-Nordsee önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt söödweesten foon e kris. Dåt heet 803 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Krumstedt as en gemiine foont Åmt Mitteldithmarschen önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt ååsten foon e kris. Dåt heet 471 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Kuden as en gemiine foont Åmt Burg-Sankt Michaelisdonn önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt söödååsten foon e kris, bai di Nord-Ååstsiie Kanool. Dåt heet 601 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Lehe as en gemiine foont Åmt Kirchspielslandgemeinden Eider önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt norden foon e kris, bai di Ääder Struum. Dåt heet 1108 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Lieth as en gemiine foont Åmt Kirchspielslandgemeinde Heider Umland önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önj e mal foon e kris. Dåt heet 372 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Linden as en gemiine foont Åmt Kirchspielslandgemeinden Eider önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt nordååsten foon e kris. Dåt heet 866 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Lohe-Rickelshof as en gemiine foont Åmt Kirchspielslandgemeinde Heider Umland önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önj e mal foon e kris. Dåt heet 2095 inboogere (2019). Di Gräine Küstwäi gungt dör e gemiine. Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Lunden as en gemiine foont Åmt Kirchspielslandgemeinden Eider önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt norden foon e kris. Dåt heet 1701 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. E gemiine heet en boonhoof aw e Marschboon. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Marne as en gemiine än hoodstää foont Åmt Marne-Nordsee önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt sööden foon e kris. Dåt heet 5951 inboogere (2019). Di Gräine Küstwäi gungt dör e gemiine. Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Karhiirder Et Karhiirder Fräisk äs en noordfräischen spräikewire, wat önj Ding-Sönj än Stääsönj önj e Karhiird önj e Kris Noordfräisklönj spreegen ward. Dat ward uk önj e toorpe Kläntem än Snootebel önj e gemiinde Leek spreegen. Über das Friesisch der Karrharde


Noordfräisklönj (ap Tjüsk: Nordfriesland, ap Dånsk: Nordfrisland) äs tohuup ma Weestfräisklönj, e Prowins Groningen än Ååstfräisklönj en diil foon Fräisklönj. Noordfräisklönj as uk e noome foon en kris foon Slaswik-Holstiinj önj Tjüsklönj.


E Kris Noordfräisklönj äs di noordelkste lönjkris önj Tjüsklönj än eewer e gråtels di treede önj Slaswik-Holstiinj. Önj't noorden lait et Dånsk, önj't ååsten e Kris Slaswik-Flansborg, önj't süren e Kris Dithmeerske än önj't weesten e Weestsii. Et heet 167.560 foulk (2021). E haudstää foon e kris äs Hüsem. Schleswig-Holstein: State in Germany, citypopulation.de


Ååchtoorp (ap Tjüsk: Achtrup) äs en gemiinde önj e Karhiird, önj Noordfräisklönj. Dat heet 1502 foulk (2020). Nordfriesland: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Leek Leek äs en gemiinde önj e Karhiird, önj Noordfräisklönj. Dat heet 7771 foulk (2020). Önj e gemiinde, önj e toorpe Kläntem än Snootebel, ward e spräikewire Karhiirder spreegen. Di Leeklinger Struum (Lecker Au) låpt dör e gemiinde. Steenge än toorpe önj e gemiinde, uner ouere, sän: Leek (Leck) de Rünel (Ründel) Kläntemfäil (Klintumfeld) Kläntem (Klintum) Snootebel (Schnatebüll) Ååstersnootebel (Osterschnatebüll) Leekeng (Leckeng) Nordfriesland: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Kuurlem Kuurlem äs en gemiinde önj e Karhiird, önj Noordfräisklönj. Dat heet 209 foulk (2020). Nordfriesland: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Kläksbel Kläksbel äs en gemiinde önj e Karhiird, önj Noordfräisklönj. Dat heet 1050 foulk (2020). Nordfriesland: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Lååselönj äs en gemiinde önj e Karhiird, önj Noordfräisklönj. Dat heet 1365 foulk (2020). Nordfriesland: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Marnerdeich as en gemiine foont Åmt Marne-Nordsee önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt söödweesten foon e kris. Dåt heet 396 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Meldorf as en stää än gemiine foont Åmt Mitteldithmarschen önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önj e mal foon e kris. Dåt heet 7247 inboogere (2019). E stää as, tuhuupe ma Albersdorf, en hoodstää foont Åmt. Di Gräine Küstwäi gungt dör e gemiine. Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Neuenkirchen as en gemiine foont Åmt Kirchspielslandgemeinde Heider Umland önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt nordweesten foon e kris. Dåt heet 949 inboogere (2019). Di Gräine Küstwäi gungt dör e gemiine. Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Neufeld as en gemiine foont Åmt Marne-Nordsee önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt sööden foon e kris. Dåt heet 594 inboogere (2019). Di Gräine Küstwäi gungt dör e gemiine. Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Neufelderkoog as en gemiine foont Åmt Marne-Nordsee önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt sööden foon e kris, bai e müs foon di Elbe Struum. Dåt heet 119 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Nindorf as en gemiine foont Åmt Mitteldithmarschen önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önj e mal foon e kris. Dåt heet 1153 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Norddeich as en gemiine foont Åmt Büsum-Wesselburen önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt nordweesten foon e kris. Dåt heet 395 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Norderheistedt as en gemiine foont Åmt Kirchspielslandgemeinden Eider önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt norden foon e kris. Dåt heet 145 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Nordermeldorf as en gemiine foont Åmt Mitteldithmarschen önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt weesten foon e kris. Dåt heet 604 inboogere (2019). Di Gräine Küstwäi gungt dör e gemiine. Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Nordhastedt as en gemiine foont Åmt Kirchspielslandgemeinde Heider Umland önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt ååsten foon e kris. Dåt heet 2827 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Odderade as en gemiine foont Åmt Mitteldithmarschen önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt ååsten foon e kris. Dåt heet 323 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


South Carolina [ˌsaʊθ kɛɹəˈlaɪnə] as en diiljstoot foon da Feriind Stoote. E diiljstoot läit önj't söödååsten foon't lönj. Dåt heet 5.148.714 manschne (2019). E hoodstää foon e diiljstoot as Columbia. E Appalachen lade önj't nordweesten foon e diiljstoot. Da tiin grutst stääse önj e diiljstoot san: South Carolina heet 46 counties: Kiik uk deer: List foon counties önj South Carolina USA: States, citypopulation.de USA: South Carolina, citypopulation.de 33.95-80.95Koordinaaten: 33° 57′ N, 80° 57′ W


Oesterdeichstrich as en gemiine foont Åmt Büsum-Wesselburen önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt nordweesten foon e kris. Dåt heet 275 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Oesterwurth as en gemiine foont Åmt Büsum-Wesselburen önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt nordweesten foon e kris. Dåt heet 248 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Offenbüttel as en gemiine foont Åmt Mitteldithmarschen önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt ååsten foon e kris, bai di Nord-Ååstsiie Kanool. Dåt heet 251 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Osterrade as en gemiine foont Åmt Mitteldithmarschen önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt ååsten foon e kris, bai di Ääder Struum. Dåt heet 413 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Ostrohe as en gemiine foont Åmt Kirchspielslandgemeinde Heider Umland önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt norden foon e kris. Dåt heet 915 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Antonius Brugmans (* 22. Oktuuber 1732 uun Hantum, Waastfresklun; † 27. April 1789 uun Groningen) wiar en waastfresk füüsiker. Hi wiar faan 1767 prufeser för filosofii an matematiik uun Groningen. Hi foon 1778 at diamagnetismus faan bismut ütj.


Hantum [hɔntm] as en taarep uun't gemeend Noardeast-Fryslân uun Waastfresklun. At taarep leit uun a nuurd faan't gemeend. Det hee 320 lidj (2018). Föör 2019 wiar at taarep dial faan't gemeend Dongeradiel. Antonius Brugmans (1732-1789), füüsiker. Netherlands: Friesland / Fryslân, citypopulation.de


Surhústerfean ([sörhüstrfɪ.ən]; üüb Holuns: Surhuisterveen) as en taarep uun't gemeend Achtkarspelen uun Waastfresklun. At taarep leit uun a süüd faan't gemeend. Det hee 5570 lidj (2018). Netherlands: Friesland / Fryslân. citypopulation.de


De Westereen ([dəvɛstre:n], nööm üüb Westereindersk; üüb Frysk: De Westerein; üüb Holuns: Zwaagwesteinde) as en taarep uun't gemeend Dantumadiel uun Waastfresklun. At taarep leit uun a süüduast faan't gemeend. Det hee 4475 lidj (2018). Netherlands: Friesland / Fryslân. citypopulation.de


De Lemmer as en taarep uun't gemeend De Fryske Marren uun Waastfresklun. At taarep leit uun a süüd faan't gemeend. Det hee 9500 lidj (2018). Netherlands: Friesland / Fryslân. citypopulation.de


Pahlen as en gemiine foont Åmt Kirchspielslandgemeinden Eider önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt nordååsten foon e kris, bai di Ääder Struum. Dåt heet 1138 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Quickborn as en gemiine foont Åmt Burg-Sankt Michaelisdonn önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt söödååsten foon e kris. Dåt heet 189 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


De Harkema as en taarep uun't gemeend Achtkarspelen uun Waastfresklun. At taarep leit uun a süüdwaast faan't gemeend. Det hee 3645 lidj (2018). Netherlands: Friesland / Fryslân. citypopulation.de


Ramhusen as en gemiine foont Åmt Marne-Nordsee önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt sööden foon e kris. Dåt heet 148 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Rehm-Flehde-Bargen as en gemiine foont Åmt Kirchspielslandgemeinden Eider önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt norden foon e kris. Dåt heet 515 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Reinsbüttel as en gemiine foont Åmt Büsum-Wesselburen önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt nordweesten foon e kris. Dåt heet 384 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Sankt Annen as en gemiine foont Åmt Kirchspielslandgemeinden Eider önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt norden foon e kris, bai di Ääder Struum. Dåt heet 325 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Det Fukuoka Prefektüür (üüb Jaapaans: 福岡県 Fukuoka-ken) as ian faan a prefektüüren uun det Kyūshū Regiuun faan Jaapaan. At prefektüür leit uun a nuurd faan't regiuun. Det hee 5.138.891 lidj (2020). At hoodsteed faan't prefektüür as Fukuoka. Steeden At prefektüür hee 29 steeden (市 shi): Lunkreiser Det hee 11 Lunkreiser (郡 gun): Japan: Administrative Division, citypopulation.de


Kollum [kɔləm] as en taarep uun't gemeend Noardeast-Fryslân uun Waastfresklun. At taarep leit uun a süüduast faan't gemeend. Det hee 5175 lidj (2018). Föör de 1. Janewoore 2019 wiar Kollum at hoodsteed faan det ual gemeend Kollumerlân. Netherlands: Friesland / Fryslân. citypopulation.de


Hallum [hɔləm] as en taarep uun't gemeend Noardeast-Fryslân uun Waastfresklun. At taarep leit uun a waast faan't gemeend. Det hee 2325 lidj (2018). Netherlands: Friesland / Fryslân. citypopulation.de


Koatstertille ([ko.ətstrtɪlə]; üüb Holuns: Kootstertille) as en taarep uun't gemeend Achtkarspelen uun Waastfresklun. At taarep leit uun a nuurdwaast faan't gemeend. Det hee 2175 lidj (2018). Netherlands: Friesland / Fryslân. citypopulation.de


Feanwâlden ([fɪ.əⁿvɔ:dn]; üüb Holuns: Veenwouden) as en taarep uun't gemeend Dantumadiel uun Waastfresklun. At taarep leit uun a süüdwaast faan't gemeeend. Det hee 3035 lidj (2018). Netherlands: Friesland / Fryslân. citypopulation.de


Sankt Michaelisdonn as en gemiine foont Åmt Burg-Sankt Michaelisdonn önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt sööden foon e kris. Dåt heet 3399 inboogere (2019). Sankt Michaelisdonn heet en boonhoof aw e Mjarschboon. Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Sarzbüttel as en gemiine foont Åmt Mitteldithmarschen önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt ååsten foon e kris. Dåt heet 696 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Schafstedt as en gemiine foont Åmt Mitteldithmarschen önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt ååsten foon e kris, bai di Nord-Ååstsiie Kanool. Dåt heet 1248 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Schalkholz as en gemiine foont Åmt Kirchspielslandgemeinden Eider önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt nordååsten foon e kris. Dåt heet 585 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Schlichting as en gemiine foont Åmt Kirchspielslandgemeinden Eider önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt norden foon e kris. Dåt heet 236 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Schmedeswurth as en gemiine foont Åmt Marne-Nordsee önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt sööden foon e kris. Dåt heet 178 inboogere (2019). Di Gräine Küstwäi gungt dör e gemiine. Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Schrum as en gemiine foont Åmt Mitteldithmarschen önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt ååsten foon e kris. Dåt heet 72 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Schülp as en gemiine foont Åmt Büsum-Wesselburen önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt nordweesten foon e kris. Dåt heet 396 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Stelle-Wittenwurth as en gemiine foont Åmt Kirchspielslandgemeinde Heider Umland önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt norden foon e kris. Dåt heet 413 inboogere (2019). Di Gräine Küstwäi gungt dör e gemiine. Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Strübbel as en gemiine foont Åmt Büsum-Wesselburen önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt nordweesten foon e kris. Dåt heet 85 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Süderdeich as en gemiine foont Åmt Büsum-Wesselburen önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt nordweesten foon e kris. Dåt heet 472 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Pierre Curie ([pjɛʁ kyʁi];* 15. Mei 1859 uun Pariis; † 19. April 1906 uk diar) wiar en fraansöösk füüsiker. Hi fing 1903 tup mä sin wüf Marie Curie (bäären Skłodowska) an Henri Becquerel, a Nobelpris för Füsiik. Pierre Curie wiar a dochter Eugène Curie (1827-1910) an Sophie-Claire Depouilly (1832-1897), en fabrikant sin foomen, hör naist dring. Hi wurd faan priwaatliarern onerracht an maaget sin Abituur uun't ääler faan seekstanj. Uun't ääler faan njüügentanj hed hi en uniwersiteetsufslus uun füsiik. Diarefter wurd hi liarer uun det nei Skuul för Füsiik an Chemii uun Pariis (École municipale de physique et de chimie industrielles de la ville de Paris). Hi slood 1895 sin promotschuun uf an wurd prufesor. 1900 wurd Curie repetitoor uun det École polytechnique. 1905 wurd hi lasmoot faan't Académie des sciences. De 26. Jüüle 1895 freid hi det poolsk füüsiker Maria Skłodowska. Hat 1892 tu Pariis kaam, am sin wedenskapelk studiarin uun't Fakulteet för Natüürwedenskapen faan Pariis (faculté des sciences de Paris) widjer tu maagin. Hat haa wat för Wilhelm Röntgen sin ütjfinjingen auer röntgenstrualer an Henri Becquerel, diar 1896 at raadioaktiwiteet ütjfoon, sin werk. Pierre ded sin ual forskingen tu magnetismus ap an werket mä sin wüf mä uraan.


Naischöspel Naischöspel (ääw Tjüsk: Neukirchen, ääw Doansk: Nykirke) äs en gemiine oon e Krais Noordfreeskluin. E gemiine läit oon't noord fuon e kris än hiirt taa't Amt Sörtoner. Et hjit 1132 mänske (2020). E gemiine äs diil foon e Wiringhiird. Dat Wiringhiirder Freesk äs oon Naischöspel spräägen. Taa 2009 geef et reegelmääsi et freesk tidskräft En Krumpen üt e Wiringhiird. Oon Naischöspel äs uk et Freeskenferiin Wiringhiird, wät 1955 grüned würd. Emil Nolde (1867-1956), moaler, booged oon't Hüs Seebel bai Naischöspel. Erika Botte (1957-2023), schöljmäister Nordfriesland: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de Über das Friesisch der Wiedingharde, friisk.org


Broder Albert Clausen (* 7. September 1900 oon Klangsbel; † 6. Nofember 1962 oon Naibel) was en fulksskoolliier än foorkämper fuon dat noordfreesk spreek än jü noordfreesk kultuur. Hi spreek Wiringhiirder än Mooring än skriif oon dä tau spreekwise tääle än dächte. Dächte ääw Wiringhiirder Ik bän fuon e Wiringhiird. Tääle ääw Wiringhiirder Üt jü uuil goo tid. Nü wort e koat en häks! Antje K. Arfsten än Wendy Vanselow, 2014, Friisk Täkstsumling: Wiringhiirder Freesk. Nordfriisk Instituut, Bräist, s.29-33.


A Persicaria san en skööl faan Bloosenplaanten (Magnoliopsida) uun det famile faan a Düüsenknober (Polygonaceae). Diar jaft at muar üs 100 slacher uun a madel breetjin üüb a nuurdelk eerdheleft faan. P. acuminata – P. akakiensis – P. amphibia – P. angustifolia – P. arifolia – P. assamica – P. attenuata – P. barbata – P. biconvexa – P. bicornis – P. borneensis – P. breviochreata – P. bungeana – P. bussei – P. capitata – P. careyi – P. celebica – P. chinensis – P. cliopolitana – P. debilis – P. decipiens – P. dichotoma – P. dissitiflora – P. eciliata – P. elatior – P. erectominor – P. extremiorientalis – P. ferruginea – P. filiformis – P. foliosa – P. galapagensis – P. geocarpica – P. glabra – P. glacialis – P. glandulo-pilosa – P. glomerata – P. greuteriana – P. hastatosagittata – P. hirsuta – P. hispida – P. hosseusii – P. huananensis – P. humilis – P. hydropiper – P. hydropiperoides – P. hystricula – P. imeretina – P. japonica – P. javanica – P. jucunda – P. kawagoeana – P. lanata – P. lapathifolia – P. leblebicii – P. lii – P. limbata – P.


Noopknober (Persicaria maculosa of uk Polygonum persicaria, Persicaria maculata) san en plaantenslach uun det famile faan a Düüsenknober (Polygonaceae). Jo waaks üüb a nuurdelk eerdheleft uun miatag kliima an wise üüb stikstoof uun a grünj hen. Bloosen Früchten Commonskategorii: Noopknober – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Noopknober


S. Ahlrichs M. Seeling Pastoar Schulte Gesina Lechte-Siemer Hermann Janssen Pyt Kramer Engelbert Wallschlag Konrad Burmann Sixtus Kordes Sixtus Schröer Casper Deeken Ahlrich Cordes Theo Deddens Margaretha Grosser Theo Griep Johanna Evers Wilhelmine Espeter Heinz Immer Marron Curtis Fort Dät Ooldenhuus (Hermann Janssen än Pyt Kramer, 1964) Seelter Trjoue (Pyt Kramer än Hermann Janssen, 1969) Ju Seelter Kroune (G. Lechte-Siemer, 1977) Fiene Stemmen (G. Lechte-Siemer, 2004) Dät ganse Lieuwend (G. Lechte-Siemer, 2004) Twiske Ticheläi un Baarenbierich (Theo Griep, 2002) Saterfriesisches Volksleben (M.C. Fort, 1985) Saterfriesische Stimmen (M.C.Fort, 1990) Dåt Näie Tästamänt un do Psoolme (Marron C. Fort, 2003) Ut mien Lieuwend / Aus meinem Leben (Ahlrich Cordes/Pyt Kramer, 2004) Dööntjes un Fertälster uut Seelterlound (M.Grosser, 1992,93,94) Sienke Koodiegel fertäld (M. Grosser, 1994) Robin Hood, ouerseet foon Gretchen Grosser, Ingeborg Einhaus än Johanna Evers, 1998 Seelter Märchenbouk (M. Grosser, 1999) Wie sjunge Seelterfräisk (M. Grosser, 1998) Margeriten uut min Tuun (M. Grosser, 2001) Mien Tuunschiere (M. Grosser, 2005) Seelterfräisk Soang- un Beedebouk (M.Grosser, 2009) Die jungen Saterfriesen, 10 Jahre Saterfriesisch im Kindergarten, ouerseet foon H. Münzebrock, 2009 Tuusterpäiter, 2010, ouerseet foon Gretchen Grosser Saaterfrasch literatuur


Brandenborch, amtlik et Löön Brandenborch (uwe Tutsk: Brandenburg än Land Brandenburg, uwe Plaottutsk: Brannenborg, üüb Däälsorbisk: Bramborska) is en bundeslöön foon Tutsklöön. Et bundeslöön lait öön't uusten foon't löön. Dat heet 2.531.071 jude (2020). E häädstää foon't bundeslöön is Potsdam. Ööre buneslööne öön Tutsklöön: Brandenborch, Saarlöön, Sleeswich-Holstian Germany: Administrative Division, citypopulation.de


Brandenboorj, amtlik et Loun Brandenboorj (åw Tjüsch: Brandenburg än Land Brandenburg, åw Plååttjüsch: Brannenborg, åw Deelsorbisch: Bramborska) äs en bundesloun foon Tjüschloun. Et bundesloun loit ount ååsten foont loun. Dat heet 2.531.071 foolk (2020). E haudstää foont bundesloun äs Potsdam. Oore bundesloune oun Tjüschloun: Brandenboorj, Saarloun, Sleeswich-Holstiin Germany: Administrative Division, citypopulation.de


Brandenborg, åmtlik et Lönj Brandenborg (ap Tjüsk: Brandenburg än Land Brandenburg, ap Plååttjüsk: Brannenborg, ap Däälsorbisk: Bramborska) äs en bundeslönj foon Tjüsklönj. Et bundeslönj lait önjt ååsten foont lönj. Dat heet 2.531.071 foulk (2020). E haudstää foont bundeslönj äs Potsdam. Germany: Administrative Division, citypopulation.de


Brandenbori, amtlik et Luin Brandenbori (ääw Tjüsk: Brandenburg än Land Brandenburg, ääw Ploattjüsk: Brannenborg, ääw Däälsorbisk: Bramborska) äs en bundesluin fuon Tjüskluin. Et bundesluin läit oont oast foont luin. Dat hjit 2.531.071 fulk (2020). E hoorstäär foont bundesluin äs Potsdam. Germany: Administrative Division, citypopulation.de


Weestfräisklönj (ap Weestfräisk: Fryslân, ap Holönjsk: Friesland) äs iinj foon dä twilwen prowinse foon dä Neederlönje. Et prowins lait önjt noorden foont lönj. Dat heet 659.551 foulk (2023). E haudstää foont prowins äs Ljouwert. Di fräiske noome äs di amtlike noome foont prowins. Bevolkingsontwikkeling; regio per maand. Uun: StatLine. Centraal Bureau voor de Statistiek, 28-2-2023 (Holuns).


Droegeham ([drugəham]; üüb Holuns: Drogeham) as en taarep uun't gemeend Achtkarspelen uun Waastfresklun. At taarep leit uun a waast faan't gemeend. Det hee 1490 lidj (2018). Netherlands: Friesland / Fryslân, citypopulation.de


Früchtfleegen (Drosophilidae) san en famile faan Fleegen (Brachycera) uun det order faan a Twiijügeten (Diptera). Det san miast temelk letj fleegen, tesken ian an sääks milimeetern lung, an lewe üüb a hialer welt. Jo mei hal auerrip an ferdürwen früchten. At jaft son 3.000 slacher, diarfaan lewe amanbi 50 uun Sjiisklun. Ään slach as föl onersoocht wurden, am neis auer geneetik ütjtufinjen: Drosophila melanogaster. Onerfamile Drosophilinae Arengomyia – Baeodrosophila – Balara – Bialba – Calodrosophila – Celidosoma – Chymomyza – Collessia – Colocasiomyia – Dettopsomyia – Dichaetophora – Dicladochaeta – Drosophila – Hirtodrosophila – Hypselothyrea – Idiomyia – Jeannelopsis – Laccodrosophila – Liodrosophila – Lissocephala – Lordiphosa – Marquesia – Microdrosophila – Miomyia – Mulgravea – Mycodrosophila – Neotanygastrella – Palmomyia – Paraliodrosophila – Paramycodrosophila – Phorticella – Poliocephala – Protochymomyza – Samoaia – Scaptodrosophila – Scaptomyza – Sphaerogastrella – Styloptera – Tambourella – Zaprionus – Zaropunis – Zapriothrica – Zygothrica Onerfamile Steganinae Allopygaea – Acletoxenus – Amiota – Apenthecia – Apsiphortica – Cacoxenus – Crincosia – Electrophortica – Eostegana – Erima – Gitona – Hyalistata – Leucophenga – Luzonimyia – Mayagueza – Paracacoxenus – Paraleucophenga – Paraphortica – Pararhinoleucophenga – Parastegana – Phortica – Pseudiastata – Pseudocacoxenus – Pseudostegana


Njoksfleegen (Scathophagidae) san en famile faan Fleegen (Brachycera) uun det order faan a Twiijügeten (Diptera). Jo san tesken sjauer an fiftaanj milimeetern lung an miast jonk bit güül. At jaft wel muar üs 500 slacher, uun Madeleuroopa san't 140. Acanthocnema – Acerocnema – Allomyella – Americina – Bostrichopyga – Bucephalina – Ceratinostoma – Chaetosa – Cleigastra – Cochliarium – Cordilura – Cordylurella – Cosmetopus – Delina – Ernoneura – Eupteromyia – Gimnomera – Gonarcticus – Gonatherus – Gymnomera – Hexamitocera – Hydromyza – Jezekia – Langechristia – Leptopa – Lubomyia – Megaphthalma – Megaphthalmoides – Microprosopa – Micropselapha – Milania – Mirekiana – Miroslava – Mixocordylura – Nanna - Neochirosia – Neorthacheta – Norellia – Norellisoma – Okeniella – Orchidophaga – Orthacheta – Paracosmetopus – Parallelomma – Phrosia – Plethochaeta – Pleurochaetella – Pogonota – Sargella – Scathophaga – Scatogera – Spathephilus – Spaziphora – Staegeria – Suwaia – Trichopalpus Scathophaga Njoksfleeg (Scathophaga stercoraria) Commonskategorii: Njoksfleegen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Njoksfleegen


Broeksterwâld ([brukstrvɔ:t]; üüb Holuns: Broeksterwoude) as en taarep uun't gemeend Dantumadiel uun Waastfresklun. At taarep leit uun a maden faan't gemeend. Det hee 850 lidj (2018). Netherlands: Friesland / Fryslân. citypopulation.de


Boelensloane ([bulnzlɔ.ənə]; üüb Holuns: Boelenslaan) as en taarep uun't gemeend Achtkarspelen uun Waastfresklun. At taarep leit uun a süüdweesten faan't gemeend. Det hee 695 lidj (2018). Netherlands: Friesland / Fryslân. citypopulation.de


A Sweewfleegen (Syrphidae) san en famile faan Fleegen (Brachycera) uun det order faan a Twiijügeten (Diptera). Diar jaft at muar üs 6.000 (bekäänd) slacher faan. Hör nööm haa's füngen, auer jo üüb ään ponkt uun a loft stun of sweew kön. Flooken like wespen, am hör fiinden baang tu maagin. Afromicrodon – Afrosyrphus – Agnisyrphus – Alipumilio – Allobaccha – Allograpta – Aneriophora – Antillus – Anu – Argentinomyia – Aristosyrphus – Asarkina – Asiodidea – Austalis – Austroascia – Austrocheilosia – Austrophilus – Axona – Azpeytia – Baccha – Betasyrphus – Blera – Brachyopa – Brachypalpus – Cacoceria – Calcaretropidia – Caliprobola – Callicera – Cepa – Ceriana – Ceriomicrodon – Chalcosyrphus – Chamaesphegina – Chasmomma – Cheilosia – Chromocheilosia – Chrysogaster – Chrysosyrphus – Chrysotoxum – Citrogramma – Claraplumula – Copestylum – Criorhina – Cynorhinella – Cyphipelta – Dasysyrphus – Deineches – Didea – Dideoides – Dideomima – Dideopsis – Digulia – Dissoptera – Dolichogyna – Doros – Endoiasimyia – Eosphaerophoria – Epistrophe – Episyrphus – Eriozona – Eristalinus – Eristalis – Eumerus – Eupeodes – Exallandra – Fazia – Ferdinandea – Flukea – Furcantenna – Giluwea – Graptomyza – Habromyia – Hadromyia – Helophilus – Hemilampra –


Dasen of Dasfleegen (Tabanidae) san en famile faan Fleegen (Brachycera) uun det order faan a Twiijügeten (Diptera). A wiiftjin süüg blud an sat hal üüb tjüch. Hör aier waaks hal uun modrag grünj ap. Acanthocera – Acellomyia – Adersia – Aegophagamyia – Agelanius – Agkistrocerus – Alocella – Anacimas – Anaerythrops – Ancala – Anzomyia – Apatolestes – Archeomyotes – Asaphomyia – Atelozella – Atelozomyia – Atylotus – Austromyans – Austroplex – Bartolomeudiasiella – Betrequia – Bolbodimyia – Boliviamyia – Bouvieromyia – Braunsiomyia – Brennania – Caenopangonia – Caenoprosopon – Catachlorops – ?Cesabasis – Chaetopalpus – Chalybosoma – Chasmia – Chlorotabanus – Chrysops – Cryptotylus – Cydistomorpha – Cydistomyia – Dasybasis – Dasychela – Dasyrhamphis – Diachlorus – Dichelacera – Dicladocera – Ectenopsis – Ectinocerella – Erioneura – Eristalotabanus – Esenbeckia – Euancala – Eucompsa – Eutabanus – Fairchildimyia – Fidena – Gastroxides – Goniops – Gressittia – Haematopota – Haematopotina – Hamatabanus – Hemichrysops – Heptatoma – Himantostylus – Hippocentrodes – Hippocentrum – Holcopsis – Hybomitra – Isshikia – Japenoides – Jashinea – Lepiselaga – Leptapha – Leucotabanus – Limata – Lissimas – Mackerrasia – Melissomorpha – Merycomyia – Mesomyia – Mesopangonius – Microtabanus – Mycteromyia – Myiotabanus –


At Küfleeg (Tabanus bovinus) as en Fleeg (Brachycera) uun det famile faan a Dasfleegen (Tabanidae). Commonskategorii: Küfleegen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Küfleegen


Flevolöön is ian foon de twälef prowinse foon e Neederlööne. E prowins lait öön e maade foon't löön. Dat heet 444.701. E häädstää foon e prowins is Lelystad. Prowinse foon Hollöön: Drenthe, Flevolöön, Gelderlöön, Groningen, Limborch, Nöördbrabant, Nöördhollöön, Overijssel, Siilöön, Sööhollöön, Utrecht, Wästfreesklöön. Bevolkingsontwikkeling; regio per maand. Uun: StatLine. Centraal Bureau voor de Statistiek, 28-2-2023 (Holuns).


Gelderlöön is ian foon de twälef prowinse foon e Neederlööne. E prowins lait öön't uusten foon't löön. Dat heet 2.133.708 jude (2023). E häädstää foon e prowins is Arnheim. Prowinse foon Hollöön: Drenthe, Flevolöön, Gelderlöön, Groningen, Limborch, Nöördbrabant, Nöördhollöön, Overijssel, Siilöön, Sööhollöön, Utrecht, Wästfreesklöön. Bevolkingsontwikkeling; regio per maand. Uun: StatLine. Centraal Bureau voor de Statistiek, 28-2-2023 (Holuns).


Prowins Groningen Groningen is ian foon de twälef prowinse foon e Neederlööne. E prowins lait öön't nöörduusten foon't löön. Öön't nöörden lait e Nöördsii, öön't uusten Tutsklöön, öön't söö'en e Prowins Drenthe än öön't wästen Wästfreesklöön. Dat heet 596.075 jude (2023). E häädstää foon e prowins is Groningen. Prowinse foon Hollöön: Drenthe, Flevolöön, Gelderlöön, Groningen, Limborch, Nöördbrabant, Nöördhollöön, Overijssel, Siilöön, Sööhollöön, Utrecht, Wästfreesklöön. Bevolkingsontwikkeling; regio per maand. Uun: StatLine. Centraal Bureau voor de Statistiek, 28-2-2023 (Holuns).


Rinsumageast of De Geast ([re:ⁿsümaɡɪ.əst]; üüb Holuns: Rinsumageest) as en taarep uun't gemeend Dantumadiel uun Waastfresklun. At taarep leit uun a nuurdwaast faan't gemeend. Det hee 850 lidj (2018). Netherlands: Friesland / Fryslân. citypopulation.de


Balk [bɔlk] as en taarep uun't gemeend De Fryske Marren uun Waastfresklun. At taarep leit uun a maden faan't gemeend. Det hee 4145 lidj (2018). Netherlands: Friesland / Fryslân. citypopulation.de


A Medern (Tipulidae) san en famile faan Twiijügeten (Diptera) uun't onerorder faan a Magen (Nematocera). Ctenophorinae - Cylindrotominae - Dolichopezinae - Tipulinae Acracantha – Angarotipula – Austrotipula – Brachypremna – Brithura – Clytocosmus – Ctenophora – Dictenidia – Dolichopeza – Elnoretta – Euvaldiviana – Goniotipula – Holorusia – Hovapeza – Hovatipula – Idiotipula – Indotipula – Ischnotoma – Keiseromyia – Leptotarsus – Macgregoromyia – Megistocera – Nephrotoma – Nigrotipula – Ozodicera – Phoroctenia – Platyphasia – Prionocera – Prionota – Pselliophora – Ptilogyna – Scamboneura – Sphaerionotus – Tanyptera – Tipula – Tipulodina – Valdiviana – Zelandotipula Tipula Meder (Tipula paludosa) Commonskategorii: Medern – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Medern


Süderdorf as en gemiine foont Åmt Kirchspielslandgemeinden Eider önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt nordååsten foon e kris. Dåt heet 345 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


South Dakota as en diiljstoot foon da Feriind Stoote. E diiljstoot läit önj't norden foon't lönj. Dåt heet 884.659 manschne (2019). E hoodstää foon e diiljstoot as Pierre. E diiljstoot läit önj e Great Plains. Önj't weesten lade e Black Hills. Da tiin grutst stääse önj e diiljstoot san: South Dakota heet 66 counties: Kiik uk deer: List foon counties önj South Dakota Harding Perkins Corson Campbell McPherson Brown Marshall Roberts Day Grant Deuel Brookings Moody Minne- haha Lin- coln Union Clay Yank- ton Bon Homme Charles Mix Gregory Tripp Todd Bennett Oglala Lakota Fall River Custer Pennington Law- rence Butte Meade Ziebach Dewey Wal- worth Edmunds Spink Clark Coding- ton Hamlin Kings- bury Lake Mc Cook Turner Hutchin- son Douglas Han- son Davi- son Au- rora Brule Lyman Jones Mellette Jackson Haakon Stanley Sully Potter Faulk Hyde Hand Beadle Miner San- born Jerauld Buffalo Hughes USA: States, citypopulation.de USA: South Dakota, citypopulation.de 44.483333333333-100.25Koordinaaten: 44° 29′ N, 100° 15′ W


Süderhastedt as en gemiine foont Åmt Burg-Sankt Michaelisdonn önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt söödååsten foon e kris. Dåt heet 755 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Süderheistedt as en gemiine foont Åmt Kirchspielslandgemeinden Eider önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt nordååsten foon e kris. Dåt heet 537 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


A Witj Flenerken (Pieridae) san en famile faan Flenerken (Lepidoptera) mä amanbi 1.000 slacher. Jo san miast witj, oober kön uk güül wees. Coliadinae – Dismorphiinae – Pierinae – Pseudopontiinae Pieris Grat Kualflenerk (Pieris brassicae) Letj Kualflenerk (Pieris rapae) Commonskategorii: Witj Flenerken – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Witj Flenerken


A Echt Spanern (Bombycidae) san en famile faan Flenerken (Lepidoptera) mä amanbi 350 slacher. En grat bedüüdang hää a Siisenspaner (Bombyx mori), auer hi siisen leewert. Onerfamile Bombycinae Amusaron – Bivincula – Bombyx – Elachyophthalma – Ernolatia – Gastridiota – Gnathocinara – Gunda – Ocinara – Penicillifera – Racinoa – Rondotia – Rotunda – Trilocha – Triuncina – Valvaribifidum – Vinculinula – Vingerhoedtia Onerfamile Epiinae Anticla – Arotros – Cheneya – Colla – Epia – Moeschleria – Quentalia – Tamphana Commonskategorii: Echt Spanern – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Echt Spanern


A Echt Moten (Tineidae) san en famile faan a Flenerken (Lepidoptera). Dryadaulinae – Erechthiinae – Euplocaminae – Hapsiferinae – Harmacloninae – Hieroxestinae – Meessiinae – Myrmecozelinae – Nemapogoninae – Perissomasticinae – Scardiinae – Setomorphinae – Siloscinae – Stathmopolitinae – Teichobiinae – Tineinae Tineola Trooldöfk, Luchsteeger (Tineola bisselliella) Commonskategorii: Echt Moten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Echt Moten


Artemisia as en plaantenskööl uun det famile faan a Kurewbloosen (Asteraceae). Diar hiar son 250 bit 500 slacher tu. Jo waaks bal aaltumaal üüb a nuurdelk eerdheleft. A. subg. Artemisia – A. subg. Dracunculus – A. subg. Pacifica – A. subg. Seriphidium – A. subg. Tridentatae Bifut (Artemisia vulgaris) Röökelbosk (Artemisia maritima) Weremk (Artemisia absinthium) Commonskategorii: Artemisia – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Artemisia


At Green Fleeg of Gulfleeg (Lucilia sericata) as en Fleeg (Brachycera) uun det famile faan a Bromern (Calliphoridae). Hat komt üüb a hialer welt föör. Hat mei ferdürwen flääsk an koon kraankesen auerdreeg. Commonskategorii: Green Fleeg – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Green Fleeg Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


A Achillea san en plaantenskööl uun't famile faan a Kurewbloosen (Asteraceae). Diar jaft at 115 bit 200 slacher faan. Enkelt slacher haa en grat bedüüdang uun a medesiin. A. sect. Achillea – A. sect. Anthemoideae – A. sect. Babounya – A. sect. Otanthus – A. sect. Ptarmica Teeruus (Achillea miilefolium) Marin-Wolmers-Tee (Achillea millefolium millefolium) Achillea millefolium sudetica Commonskategorii: Achillea – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Achillea


A Anthemis san en plaantenskööl uun't famile faan a Kurewbloosen (Asteraceae). Diar jaft at 100 bit 160 slacher faan. Jo waaks uun Euraasien. A. aaronsohnii – A. abrotanifolia – A. abylaea – A. aciphylla – A. adonidifolia – A. adulterina – A. aeolica – A. aetnensis – A. alpestris – A. ammanthus – A. ammophila – A. anthemiformis – A. arenicola – A. argyrophylla – A. arvensis – A. atropatana – A. auriculata – A. austroiranica – A. bollei – A. bornmuelleri – A. bourgaei – A. boveana – A. brachycarpa – A. brachystephana – A. breviradiata – A. busherica – A. calcarea – A. candidissima – A. chia – A. chrysantha – A. concolor – A. confusa – A. cornucopiae – A. corymbulosa – A. cotula – A. cretica – A. cuneata – A. cupaniana – A. cyrenaica – A. davisii – A. deserticola – A. dicksoniae – A. didymaea – A. edumea – A. ekicii – A. emasensis – A. fayedina – A. filicaulis – A. fimbriata – A. freitagii – A. fruticulosa – A. fumariifolia – A. fungosa – A. funkii – A. gayana – A. gharbensis – A. gilanica – A. gillettii – A. glaberrima –


A Bidens san en plaantenskööl uun't famile faan a Kurewbloosen (Asteraceae). B. abyssinica – B. acaulis – B. acrifolia – B. aequisquama – B. alamosana – B. alba – B. alpina – B. amplectens – B. amplissima – B. andicola – B. andrei – B. anthemoides – B. antheriscoides – B. antiguensis – B. arbuscula – B. aristosa – B. artemisifolia – B. asplenioides – B. asymmetrica – B. aurea – B. awaluana – B. beckii – B. bidentoides – B. bigelovii – B. bipinnata – B. biternata – B. brittonii – B. buchtienii – B. campanulata – B. campylotheca – B. carpodonta – B. cernua – B. cervicata – B. chiapensis – B. chinensis – B. clarendonesis – B. coartata – B. collina – B. conjuncta – B. connata – B. coreopsides – B. cornuta – B. coronata – B. cosmoides – B. cuneata – B. cynapifolia – B. cynapiifolia – B. dahlioides – B. daucifolia – B. degeneri – B. dimidiata – B. discoidea – B. dissecta – B. durangifolia – B. eatoni – B. eatonii – B. edentula – B. ekmanii – B. esmartinezii – B. fecunda – B. ferulifolia – B. filamentosa – B. forbesii –


A Krüsanteemen (Chrysanthemum) san en plaantenskööl uun't famile faan a Kurewbloosen (Asteraceae). Diar jaft at muar üs 40 slacher faan. Jo waaks fööraal uun Uastaasien. C. aphrodite – C. argyrophyllum – C. arisanense – C. calciphilum – C. chalchingolicum – C. chanetii – C. crassum – C. cuneifolium – C. daucifolium – C. dichrum – C. foliaceum – C. glabriusculum – C. horaimontanum – C. hypargyreum – C. indicum – C. japonicum – C. jeongseonense – C. konoanum – C. lavandulifolium – C. leucanthum – C. longibracteatum – C. maximowiczii – C. miyatojimense – C. mongolicum – C. morifolium – C. morii – C. naktongense – C. occidentalijaponense – C. ogawae – C. okiense – C. oreastrum – C. ornatum – C. parvifolium – C. potentilloides – C. rhombifolium – C. segetum – C. shimotomaii – C. sinuatum – C. vestitum – C. xeromorphum – C. yoshinaganthum – C. zawadskii – C. zhuozishanense Commonskategorii: Krüsanteemen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Krüsanteemen


A Cirsium san en plaantenskööl uun det famile faan a Kurewbloosen (Asteraceae). Diar jaft at son 200 slacher faan. Jo like a "echt" Fisler (Onopordum). C. sect. Cirsium – C. sect. Cephalonoplos – C. sect. Epitrachys – C. sect. Eriolepis – C. sect. Hymenolepis – C. sect. Isolepis – C. sect. Megalocephala – C. sect. Microcentron – C. sect. Pseudepitrachys – C. sect. Spanioptilon – C. sect. Tricholepis Prüket Fisel (Cirsium vulgare) Commonskategorii: Cirsium – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Cirsium


A Gerbera san en plaantenskööl uun det famile faan a Kurewbloosen (Asteraceae). Flook slacher an suurten wurd för a ferkuup aptaanj. G. ambigua – G. aurantiaca – G. bojeri – G. crocea – G. diversifolia – G. elliptica – G. emirnensis – G. galpinii – G. grandis – G. hypochaeridoides – G. jamesonii – G. leandrii – G. linnaei – G. natalensis – G. ovata – G. parva – G. perrieri – G. petasitifolia – G. serrata – G. sylvicola – G. tomentosa – G. viridifolia – G. wrightii Commonskategorii: Gerbera – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Gerbera


Senecio of uk Krüskrüüs as en plaantenskööl uun't famile faan a Kurewbloosen (Asteraceae). Diar hiar muar üs 1.000 slacher tu. Jakobskrüskrüüs (Senecio jacobaea) Aabenpualem (Senecio kleinia) Commonskategorii: Krüskrüüs – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Krüskrüüs


A Tanacetum san en plaantenskööl uun't famile faan a Kurewbloosen (Asteraceae). Diar hiar son 150 bit 160 slacher tu. Jo waaks uun a madel breetjin üüb a nuurdelk eerdheleft. T. abrotanifolium – T. abrotanoides – T. achilleifolium – T. akinfievii – T. alatavicum – T. albanicum – T. albipannosum – T. alyssifolium – T. annuum – T. archibaldii – T. argenteum – T. armenum – T. artemisioides – T. atkinsonii – T. aucheri – T. aucherianum – T. audibertii – T. aureum – T. bachtiaricum – T. balsamita – T. balsamitoides – T. baltistanicum – T. bamianicum – T. barclayanum – T. bipinnatum – T. budjnurdense – T. cadmeum – T. canescens – T. cappadocicum – T. changaicum – T. chitralense – T. cilicicum – T. cinerariifolium – T. coccineum – T. corymbiforme – T. corymbosum – T. crassipes – T. daghestanicum – T. densum – T. depauperatum – T. dumosum – T. eginense – T. elbursense – T. emodi – T. erzincanense – T. falconeri – T. galae – T. germanicopolitanum – T. ghoratense – T. gracilicaule – T. griffithii – T. haradjanii – T. haussknechtii – T. heterotomum – T. hissaricum – T. hololeucum – T. joharchii –


At Krüüsfisel of Fial-Maantrau (Eryngium campestre) as en plaantenslach uun't famile faan a Skiremplaanten (Apiaceae). Hat wääkst uun Madeleuroopa. Commonskategorii: Krüüsfisel – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Krüüsfisel


Raid (Phragmites australis) as en swetgäärs an hiart tu a bloosenplaanten. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Raid Wikispecies hää en artiikel tu: Raid


A Afrikoons(k) Elefant (Loxodonta africana) as ään faan trii slacher Elefanten (Elephantidae), diar't daalang üüb a welt noch jaft. Hi lewet uun Afrikoo. Commonskategorii: Afrikoons Elefanten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Afrikoons Elefanten


A Boskelefant (Loxodonta cyclotis) as ään faan trii slacher Elefanten (Elephantidae), diar't daalang üüb a welt noch jaft. Hi lewet uun Afrikoo. Commonskategorii: Boskelefanten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Boskelefanten


A Asiaatisk Elefant (Elephas maximus) as ään faan trii slacher Elefanten (Elephantidae), diar't daalang üüb a welt noch jaft. Hi lewet uun Süüdaasien. E. m. asurus (†) – E. m. borneensis – E. m. indicus – E. m. maximus – E. m. rubridens (†) – E. m. sumatranus E. m. borneensis (Borneo) E. m. indicus (Indien) E. m. maximus (Sri Lanka) E. m. sumatranus (Sumatra) Commonskategorii: Asiaatisk Elefanten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Asiaatisk Elefanten


En riap as en toog faan Abaca, Manilahenep of Flaaks, üüb Oomram an Sal hää'm diar Halem för brükt. Halemriaper san oober miast grööwer an sjoker. Tu't riaper tren brükt am en lung boon, huar jo sialen iarst enkelt an do mäenööder ferdreid wurd. Sok boonen wiar bit 400 m lung. Üüb huuchsjiisk sait am diar Reeperbahn tu. Uun Hamborag het daalang en bekäänd struat noch so. Uk uun ööder stääden jaft at struaten mä didiar nööm: Uun Buxtehude, Eckernförde, Elmshorn, Kiil, Lauenburg, Lüchow an Verden. Riaper faan halem san üüb a nuurdfresk eilunen fööraal brükt wurden, am raidsaagen tu driiwen. Starker riaper för a siafaard wiar miast faan manila maaget. Daalang wurd riaper miast ütj konsttriader maaget. Sok triader, diar fiks wat ütjhual, het Kevlar, Dyneema of Spectra.


A Mamuuten (Mammuthus) san en ütjstürwen skööl faan Elefanten (Elephantidae). Di nööm komt faan't rüsk wurd мамонт mamont, an det woorskiinelk faan't nentsisk spriak. M. africanavus - M. columbi - M. exilis - M. imperator - M. lamarmorae - M. meridionalis - M. primigenius - M. subplanifrons - M. trogontherii Commonskategorii: Mamuuten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Mamuuten


At Olhiar-Mamuut (Mammuthus primigenius) as en ütjstürwenen slach faan Elefanten (Elephantidae). Hat kaam föör amanbi 800.000 bit 600.000 juaren üüb a nuurdelk eerdheleft ap. A leetst diarten san föör knaap 4.000 juaren ütjstürwen. J. F. Blumenbach Leewentsrüm Commonskategorii: Olhiar-Mamuuten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Olhiar-Mamuuten


Det Highlands Regiuun (üüb Fering Huuchlun) as ian faan dön fjauer regiuunen faan Papua-Nei-Guinea. At regiuun leit uun a maden faan't lun. Uun nuurd leit det Momase Regiuun an uun a süüd det Southern Regiuun. Det hee 2.854.874 lidj (2011). Det gratst steed uun't regiuun as Mount Hagen. At regiuun hee sööwen prowinsen: A miast lidj uun't regiuun snaake Papuaans Spriiken. Austroneesk Spriiken wurd uk uun hög steeden snaaket. A nuurd faan't regiuun faan nü wiar faan 1899 tu 1914 dial faan at schutsgebiit Tjiisk Nei-Guinea. Population, National Statistical Office of Papua New Guinea Papua New Guinea: Provinces, citypopulation.de


Det Islands Regiuun (üüb Fering Eilunen) as ian faan dön fjauer regiuunen faan Papua-Nei-Guinea. At regiuun bestäänt ütj dön Bismark Eilunen an a nuurdwaast faan dön Salomoonen Eilunen, wat tu a nuurduast faan't eilun Nei-Guinea lei. Det hee 1.096.543 lidj (2011). Det gratst steed uun't regiuun as Arawa. Eilunen: New Ireland (iar Neumecklenburg), New Britain (iar Neupommern), Manus, Bougainville. At regiuun hee'n autonoom regiuun (Bougainville) an fjauer prowinsen: Lidj uun't regiuun snaake Papuaans Spriiken an Austroneesk Spriiken. At regiuun faan nü wiar faan 1899 tu 1914 dial faan at schutsgebiit Tjiisk Nei-Guinea. Population, National Statistical Office of Papua New Guinea Papua New Guinea: Provinces, citypopulation.de


Det Momase Regiuun as ian faan dön fjauer regiuunen faan Papua-Nei-Guinea. At regiuun leit uun a nuurd faan't lun. A nööm faan't regiuun komt faan a nöömer faan a prowinsen Morobe, Madang an Sepik. Det hee 1.867.657 lidj (2011). Det gratst steed uun't regiuun as Lae. At regiuun hee fjauer prowinsen: A miast lidj uun't regiuun snaake Papuaans Spriiken. Austroneesk Spriiken wurd uk uun hög steeden snaaket. At regiuun faan nü wiar faan 1899 tu 1914 dial faan at schutsgebiit Tjiisk Nei-Guinea. Population, National Statistical Office of Papua New Guinea Papua New Guinea: Provinces, citypopulation.de


Det Southern Regiuun (iar Papua Regiuun) as ian faan dön fjauer regiuunen faan Papua-Nei-Guinea. At regiuun leit uun a süüd faan't lun. Det hee 1.456.250 lidj (2011). Det gratst steed uun't regiuun as Port Moresby. Eilunen: Goodenough, Fergusson, Normanby, Kiriwina, Woodlark, Misima, Tagula, Yela an ölern. At regiuun hee seeks prowinsen: A miast lidj uun't regiuun snaake Papuaans Spriiken. Austroneesk Spriiken wurd uk uun hög steeden snaaket. Population, National Statistical Office of Papua New Guinea Papua New Guinea: Provinces, citypopulation.de Port Moresby


A Marmoten of Murmeldiarten (Marmota) san en skööl faan Gnaudiarten (Rodentia) uun det famile faan a Sciuridae. Diar hiar 15 slacher tu. Jo lewe uun keelag regiuunen faan Euraasien an Nuurdameerikoo. Marmoten wurd bi 50 cm lung an kön 15 juar ual wurd. M. baibacina – M. bobak – M. broweri – M. caligata – M. camtschatica – M. caudata – M. flaviventris – M. himalayana – M. kastschenkoi – M. marmota – M. menzbieri – M. monax – M. olympus – M. sibirica – M. vancouverensis Commonskategorii: Marmoten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Marmoten


Port Moresby ([pɔːt ˈmɔːrzbi]; üüb Tok Pisin: Pot Mosbi) as at hoodsteed faan Papua-Nei-Guinea. At steed leit uun a süüduast faan't eilun Nei-Guinea. Det hee 364.125 lidj (2011). Det as at gratst steed uun a Süüdpasiifik, wat ei uun Austraalien of Nei-Sialun as. Det as uk at hoodsteed faan det Central Prowins, uk wan det nian dial faan't prowins as: det leit uun de National Capital District. Port Moresby leit amanbi 1000km tu a süüd faan a ekwaator, uun a süüd faan dön Owen-Stanley Berger. At steed hee'n troopisk kliima. Det hee tau juarstidjen: at rintidj (üüb Ingels: wet season, üüb Tok Pisin: taim bilong ren), wat faan Deetsember tu April wooret, an at drügtidj (üüb Ingels: dry season, üüb Tok Pisin: taim bilong san), wat faan Mei tu Nofember wooret. Ingels as det amtelk spriik uun't steed. Tok Pisin as üüs en lingua franca brükt. Öler spriiken, wat uun't steed snaaket wurd, san Motu, en austroneesk spriik, an Koita, en papuaans spriik. Koptein John Moresby faan't skap HMS Basilisk näämd 1873 at steed efter sin aatj, Sir Fairfax Moresby. At austraalisk kolonii Queensland ferschükt 1883 uun Port Moresby a süüduast faan Nei-Guinea en dial faan't kolonii tu maagin, man


Det Motu Spriik as en Oseaanisk Spriik, wat uun an trinjenam't steed Port Moresby uun Papua-Nei-Guinea snaaket wurt. At Kreol-spriik Hiri Motu komt faan't spriik. At jaft amanbi 39.000 spreegern faan't spriik (2008). Motu hee pronoomen uun't iantaal, tautaal an muartaal. At wurd komt faan rua ("tau")


Quito ([ˈkito]; üüb Ketschua: Kitu) as at hoodsteed faan Ekwadoor. At steed leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 1.607.734 lidj (2010). At steed leit bluat 25km tu a süüd faan a ekwaator. Ecuador: Cities, citypopulation.de


Lae as det naistgratst steed uun Papua-Nei-Guinea. At steed leit bi a nuurduasteeg faan't eilun Nei-Guinea. Det hee 148.934 lidj (2011). Papua New Guinea: Cities, citypopulation.de


Det Áncash Department (üüb Spaans: Departamento de Áncash) as ian faan dön fiiw-an-twuntig Departmenten faan Peruu. At department leit uun a waast faan't lun, bi a Pasiifik. Det hee 1.083.519 lidj (2017). At hoodsteed faan't Department as Huaraz. At department hee twuntig prowinsen. Peru, citypopulation.de Peru, citypopulation.de


Aplodontia rufa as en Gnaudiart uun Nuurdameerikoo. Hat as di iansagst slach uun det famile Aplodontiidae. Commonskategorii: Aplodontia rufa – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Aplodontia rufa


Sliapmüsen (Gliridae) san en famile faan Gnaudiarten (Rodentia). Diar jaft at son 30 slacher faan. Jo lewe uun Euroopa, Aasien an Afrikoo. Glirinae Glirulus – Glis Graphiurinae Graphiurus Leithiinae Chaetocauda – Dryomys – Eliomys – Myomimus – Muscardinus – Selevinia Uun Sjiisklun lewe sjauer slacher: Glis glis - Sööwensliapmüs Eliomys quercinus - Guardsliapmüs Dryomys nitedula - Buumsliapmüs Muscardinus avellanarius - Haaselsliapmüs Commonskategorii: Sliapmüsen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Sliapmüsen


At Japoonsk Blooskäärs (Prunus serrulata) liket en Käärsbuum (Prunus cerasus), drait oober nian früchten, diar am iidj koon. Auer di buum so smok bleut, woort hi hal uun guarder plaantet. Diarfaan jaft'at flook onerslacher; fööraal Prunus serrulata var. lannesiana komt föl föör. Commonskategorii: Japoonsk Blooskäärs – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Japoonsk Blooskäärs


Di Sowjetunion waas en kommunistisch lönj twasche 1922 än 1991. Wladimir Leenin 1917-1922 Joosef Staalin 1922-1953 Georgi Malenkow 1953 Nikita Chruschtschow 1953-1964 Leonid Breschnjew 1964-1982 Juri Andropow 1982-1984 Konstantin Tschernjenko 1984-1985 Michail Gorbatschow 1985-1991 Ruslönj


At Berbersjep (Ammotragus lervia) as en Hurndiart (Bovidae) an di iansagst slach uun det skööl Ammotragus. Hat lewet uun Nuurdafrikoo. Commonskategorii: Berbersjep – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Berbersjep


Halem of uk Gewöönelk Halem (Ammophila arenaria) as en plaant faan det famile Swetgäärs (Poaceae). Hat hää en grat bedüüdang bi a küsten, am diar uun a düner tu ferwaaksen an a sunstoof aptuhualen. A. arenaria arenaria A. arenaria arundinacea ( = A. arenaria australis) Halem (slach). Uun: FloraWeb.de. (sjiisk) Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Gewöönelk Halem Wikispecies hää en artiikel tu: Gewöönelk Halem


A Luscinia san en skööl faan fögler uun det famile faan a Fleegensnapern (Muscicapidae). Diar hiar sjauer slacher tu. Luscinia luscinia Naachtigal mä: L. m. africana – L. m. golzii – L. m. megarhynchos Luscinia phaenicuroides mä: L. p. ichangensis – L. p. phaenicuroides Bläbük (Luscinia svecica) mä: L. s. abbotti – L. s. cyanecula – L. s. kobdensis – L. s. magna – L. s. namnetum – L. s. pallidogularis – L. s. przevalskii – L. s. saturatior – L. s. svecica – L. s. volgae Commonskategorii: Luscinia – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Luscinia


Det Sogdien Prowins as ian faan dön tau prowinsen uun Tadschiikistaan. At prowins leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 2.707.300 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Chudschand. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: At prowins hee aacht steeden (Chudschand, Buuston, Gulistan, Isfara, Istarawschan, Istiklol, Konibodom an Pandschakent) an fjauertanj distrikten: Tajikistan, citypopulation.de Now Ascht


At Holttroosel (Hylocichla mustelina) as en Sjongfögel (Passeriformes) uun det famile faan a Trooseln (Turdidae). Hat as di iansagst slach uun det skööl Hylocichla an lewet uun Nuurd- an Madelameerikoo. Commonskategorii: Holttrooseln – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Holttrooseln


Guineatrooseln (Neocossyphus an Stizorhina) san en skööl faan Sjongfögler (Passeriformes) uun det famile faan a Trooseln (Turdidae). Diar jaft at man tau (sjauer) slacher faan. Jo lewe uun Waastafrikoo. Neocossyphus Neocossyphus poensis Neocossyphus rufus Stizorhina (wurd diar miast mä tu tääld) Stizorhina finschi Stizorhina fraseri Commonskategorii: Neocossyphus – Saamlang faan bilen of filmer Commonskategorii: Stizorhina – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Neocossyphus Wikispecies hää en artiikel tu: Stizorhina


A Eerdtrooseln (Zoothera) san en skööl faan madelgrat Sjongfögler (Passeriformes) uun det famile faan a Trooseln (Turdidae). Jo amanbi 19 slacher lewe fööraal uun Aasien. Hör nööm haa's füngen, auer jo ei üüb buumer of bosker bräät, man üüb a eerd. Z. andromedae – Z. aurea – Z. dauma – Z. dixoni – Z. everetti – Z. heinei – Z. heinrichi – Z. imbricata – Z. lunulata – Z. machiki – Z. major – Z. margaretae – Z. marginata – Z. mollissima – Z. monticola – Z. neilgherriensis – Z. salimalii – Z. talaseae – Z. turipavae Commonskategorii: Eerdtrooseln – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Eerdtrooseln


A Bläfögel (Sialia) san en skööl faan Sjongfögler (Passeriformes) uun det famile faan a Trooseln (Turdidae). Diar jaft at man trii slacher faan. Jo lewe uun Nuurdameerikoo. Beragbläfögel (Sialia currucoides) - waastelk USA bit Alaska Waastelk Bläfögel (Sialia mexicana) - waastelk USA mit Meksikoo, 6 onerslacher Uastelk Bläfögel (Sialia sialis) - uastelk USA an Madelameerikoo, 8 onerslacher S. currucoides S. mexicana S. sialis Spriadkoord Commonskategorii: Bläfögel – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Bläfögel


Olaf Scholz (* 14. Jüüne 1958 uun Osnabrück) as en poliitiker faan det SPD. Hi wiar uun det Bundesdaiswool 2021 kanslerkandidoot för't partei. Sant Marts 2018 wiar hi stelfertreeder faan't bundeskanslerin Angela Merkel an bundesminister faan a finansen. Tuföören wiar hi uk faan 2011 tu 2018 iarst bürgermeester faan Hamborig an faan Nofember 2009 tu Deetsember 2019 een faan dön stelfertreeden bundesföörlidj faan det SPD. De 8. Detsember 2021 as hi üs njügenst bundeskansler faan Sjiisklun weelet wurden. Commons: Olaf Scholz – Saamling faan biljen of filmer


A Albatrosen (Diomedeidae) san en famile faan siafögler uun det order faan a Sturemfögler (Procellariiformes). Diar jaft at 21 slacher faan. Jo lewe miast uun a süüdelk ooseaanen. Albatrosen san a gratst fögler üüb a eerd. Hör jügen spään auer 3,50 m. Diomedea D. amsterdamensis – D. antipodensis – D. dabbenena – D. epomophora – D. exulans – D. sanfordi Phoebastria P. albatrus – †P. anglica – †P. californica – P. immutabilis – P. irrorata – P. nigripes – †P. rexsularum Phoebetria P. fusca - P. palpebrata Thalassarche T. bulleri - T. carteri - T. cauta - T. chlororhynchos - T. chrysostoma - T. eremita - T. impavida - T. melanophris - T. salvini Commonskategorii: Albatrosen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Albatrosen


A Düksturemfögler san en famile (Pelecanoididae) of en skööl (Pelecanoides) faan siafögler uun det order faan a Sturemfögler (Procellariiformes). Jo like Luumen of Alken, san diar ööders oober ei alt nai mä. At jaft fiiw slacher. P. garnotii - P. georgicus - P. magellani - P. urinatrix - P. whenuahouensis P. garnotii P. georgicus P. magellani P. urinatrix P. whenuahouensis Commonskategorii: Düksturemfögler – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Düksturemfögler


Dü min tüs, min öömrang lun as det öömrang "natsionaalhümne", skrewen faan Lorenz Conrad Peters (* 1885, † 1949). Likes dat "Lonje" en Feringen wiar, hää det stak ham üüb Oomram trochsaat. Det stak hää sjauer dialen, eder mä sääks fees. Jo sjauer dialen san uun stian slaanj wurden an stun daalang ferstreielt auer't eilun. Öömrang spriak Nordfriisk literatuur Koord mä aal a koordinaaten: OSM


At Zuiderzee [ˈzɔɪdərzeː] ((öö.)/(fe.) Süüdersia, waastfresk Sudersee) wiar en flaak bocht faan a Nuurdsia uun a nuurdwaastelk Neederlunen. Hat wiar sowat 50 km briad an 100 km lung an man 4 bit 5 meeter jip. Det wiar iar en modrag regiuun, an efter swaar sturemfluden uun a juaren 1164 (Juliaanenflud), 1170 (Allerheiligenflud) an fööraal 1219 (Iarst Marcellusflud) as det saaltweeder faan a Nuurdisa trochbreegen. Iarst 1932 as hat iindiket wurden an het daalang IJsselmeer. IJsselsia Commonskategorii: Zuiderzee – Saamlang faan bilen of filmer Commonskategorii: IJsselmeer – Saamlang faan bilen of filmer


At Allerheiligenflud 1436 wiar en swaar sturemflud di 1. Nofember 1436. Hat räänd auer't Nuurdsiaküst an at Sjiisk Bocht. Grat skaaser wiar uun Dithmarschen, fööraal uun't sarkspal Lunden. Uun Tetenbüll skel 180 (of 280?) minsken amkimen wees. Det saarep Eidem üüb Sal ging oner, an a minsken skebet widjer am a uast tu Waasterlun. Uk List üüb Sal ging oner an as widjer am uast nei grünjlaanj wurden. Pelwerem an Ual-Nuurdstrun san ütjenööder rewen wurden. Iarst 1550 san's weder ferbünjen wurden. Diar ei nooch mä, wiar't uk üngewöönelk kuul mä en snäjacht, so dat flook minsken duadfreesen san. Di 1. Nofember as di katuulsk feierdai Allerheiligen, an di dai hää't al flooksis swaar sturemfluden jewen: 1170, 1304, 1436, 1510, 1530, 1532, 1570, 1627, 2006.


At (hüs-)sjep (Ovis gmelini aries of Ovis aries) as en tetjdiart an hää leewen en grat rol för a minsken spelet, auer hat för moolk, flääsk an ol suragt. Commonskategorii: Hüssjep – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Hüssjep


A Indisk Henep (Cannabis indica) as en plaantenslach uun det skööl Henep (Cannabis). A wedenskapslidj san ei gans ians, of Indisk Henep en aanjen slach as (C. indica) of en onerslach faan Manila-Henep (Cannabis sativa subsp. indica). Commonskategorii: Indisk Henep – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Indisk Henep


A Butelkürbisen (Lagenaria) san en skööl faan Kürbisplaanten (Cucurbitaceae). Diar hiar sääks slacher tu, diar uun a troopen faan Afrikoo waaks. Man ään diarfaan hää en grat bedüüdang: a (eegentelk) Butelkürbis (Lagenaria siceraria). L. abyssinica L. breviflora L. guineensis L. rufa L. siceraria (Butelkürbis, Kalebas) L. sphaerica L. siceraria L. sphaerica Commonskategorii: Butelkürbisen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Butelkürbisen


Wat menst dü ? Lööw, det ruuwdiart Lööwen, skööl faan ruuwdiarten -> Pantern Lööwen (Steed) uun Belgien


Darjeeling (bengaalsk: Dārjiliṃ jelā) as en distrikt uun a bundesstoot Waastbengaalen faan Indien Diar wene 1,85 miljuun minsken üüb 3.149 km². At hoodstääd as Darjeeling. Trinjam lei a lunen Neepal, Bhutan an Bangladesch, an a indisk budesstooten Bihar an Sikkim. Grat stääden diar san Kalimpong, Kurseong an Shiliguri. Flook fräämen besjük hal Mirik. Di distrikt as bekäänd för san tee. www.census2011.co.in Commonskategorii: Darjeeling – Saamlang faan bilen of filmer


Ostrava ([ˈostrava]; üüb Poolsk: Ostrawa, üüb Tjiisk: Ostrau of Mährisch Ostrau) as det traadgratst steed uun Tschechien. At steed leit uun det nuurduast faan't lun, amanbi 15 km faan't grens tu Poolen. Det hee 284.982 lidj (2021). Det as at hoodsteed faan det Määrisk-Schleesisk Regiuun an de Ostrava-Steed Distrikt. Czech Republic: Regions and Major Cities, citypopulation.de


Plzeň as det fjuardgratst steed uun Tschechien. At steed leit uun a süüdwaast faan't lun, amanbi 90 km tu a süüdwaast faan Prag. Det hee 175.219 lidj (2021). Det as at hoodsteed faan det Plzeň Regiuun. Czech Republic: Regions and Major Cities, citypopulation.de


Liberec ([ˈlibɛrɛts]; üüb Tjiisk: Reichenberg) as det füftgratst steed uun Tschechien. At steed leit uun a nuurd faan't lun, ei widj faan a triilunenhuk mä Tjiisklun an Poolen. Det hee 104.261 lidj (2021). Det as at hoodsteed faan det Liberec Regiuun an de Liberec Distrikt. Czech Republic: Regions and Major Cities, citypopulation.de


Olomouc as det seekstgratst steed uun Tschechien. At steed leit a uast faan't lun. Det hee 100.514 lidj (2021). Det as at hoodsteed faan det Olomouc Regiuun. Czech Republic: Regions and Major Cities, citypopulation.de


České Budějovice as det sööwenstgratst steed uun Tschechien. At steed leit uun a süüdwaast faan't lun, amanbi 122 km uun a süüd faan Prag. At steed as för sin biir bekäänd. Det hee 94.229 lidj (2021). Det as at hoodsteed faan det Süüdböömisk Regiuun an de České Budějovice Distrikt tscheskee budjejowitsä Czech Republic: Regions and Major Cities, citypopulation.de


Hradec Králové ([ˈɦradɛts ˈkraːlovɛː]; üüb Tjiisk: Königgrätz) as det aachstgratst steed uun Tschechien. At steed leit bi de Ialew Struum uun a nuurd faan't lun, amanbi 102 km uun a nuurduast faan Prag. Det hee 92.683 lidj (2021). Det as at hoodsteed faan det Hradec Králové Regiuun an de Hradec Králové Distrikt. Nai bi't steed wiar 1866 a Slacht faan Königgrätz twesken Preussen an Uasterrik. hradäts kraalowee Czech Republic: Regions and Major Cities, citypopulation.de


Ústí nad Labem ([ˈuːsciː ˈnad labɛm]; üüb Tjiisk: Aussig) as det njüügenstgratst steed uun Tschechien. At steed leit bi de Ialew Struum uun a nuurdwaast faan't lun, amanbi 8 km uun a süüduast faan't grens tu Tjiisklun. Det hee 91.982 lidj (2021). Det as at hoodsteed faan det Ústí Regiuun. uustjii nad labäm Czech Republic: Regions and Major Cities, citypopulation.de


Wat menst dü? Hradec Králové (Regiuun) Hradec Králové (Steed)


Pardubice ([ˈpardubɪtsɛ]; üüb Tjiisk: Pardubitz) as det tjiinstgratst steed uun Tschechien. At steed leit bi de Ialew Struum uun a nuurd faan't lun, amanbi 97 km uun a uast faan Prag. Det hee 91.755 lidj (2021). Det as at hoodsteed faan det Pardubice Regiuun. pardubitsä Czech Republic: Regions and Major Cities, citypopulation.de


Wat menst dü? Pardubice (Regiuun) Pardubice (Steed)