Polatsk (üüb Witjrüs: По́лацк Półack, üüb Rüs: По́лоцк Pólock, üüb Poolsk: Połock) as en steed uun a nuurduast faan Witjruslun, uun det Witsebsk Prowins, bi de Düna Struum. Det as at hoodsteed faan de Polatsk Distrikt. Frantsysk Skaryna (1486-1541), iarst witjrüs drüker.


Bjarosa (üüb Witjrüs: Бяро́за Biaróza, üüb Rüs: Берёза Berjóza, üüb Poolsk: Bereza Kartuska) as en steed uun a waast faan Witjruslun, uun det Brest Prowins. Det as at hoodsteed faan det Bjarosa Distrikt.


Drahitschyn (üüb Witjrüs: Драгі́чын Drahíčyn, üüb Rüs: Дроги́чин Drogíčin, üüb Poolsk: Drohiczyn) as en steed uun a süüdwaast faan Witjruslun, uun det Brest Prowins. Det as at hoodsteed faan det Drahitschyn Distrikt.


Wat määnst dü? Schellenberg: Schellenberg (Gemeend) Schellenberg (Steed)


Schellenberg as ian faan dön elwen gemeenden faan Liechtenstein. At gemeend leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 1013 lidj (2014). At gemeend bestäänt ütj trii saarpen: Vordererschellenberg Mittlererschellenberg Hintererschellenberg Liechtenstein, citypopulation.de


Wat määnst dü? Brest: Brest (Gemeend) Brest (Prowins) Brest (Steed uun Frankrik) Brest (Steed uun Witjruslun)


Det Tscherkasy Prowins (üüb Ukrainisk: Черка́ська о́бласть Čerkás’ka óblast’ [tʃerˈkɑsʲkɐ ˈɔblɐstʲ] of Черка́щина Čerkáščyna [tʃerˈkɑʃtʃenɐ]) as ian faan dön 24 prowinsen faan Ukraine. Det hee 1.206.351 lidj (2019). At hoodsteed faan’t prowins as Tscherkasy. At prowins hee fjauer distrikten: Ukraine: Administrative Division, www.citypopulation.de Ukraine: Administrative Division, citypopulation.de


Det Tschernihiw Prowins (üüb Ukrainisk: Черні́гівська о́бласть Černíhivs’ka óblast’ of Черні́гівщина Černíhivščyna) as ian faan dön 24 prowinsen faan Ukraine. Det hee 1.033.412 lidj (2017). At hoodsteed faan’t prowins as Tschernihiw. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: At prowins hee fiiw distrikten: Ukraine: Administrative Division, www.citypopulation.de Ukraine: Chernihiv, citypopulation.de Ukraine: Administrative Division, citypopulation.de


Det Tscherniwtsi Prowins (üüb Ukrainisk: Черніве́цька о́бласть Černivéc’ka óblast’) as ian faan dön 24 prowinsen faan Ukraine. Det hee 908.120 lidj (2017). At hoodsteed faan’t prowins as Tscherniwtsi. Ukraine: Administrative Division, www.citypopulation.de


Det Schytomyr Prowins (üüb Ukrainisk: Жито́мирська о́бласть Žytómyrs’ka óblast’ of Жито́мирщина Žytómyrščyna) as ian faan dön 24 prowinsen faan Ukraine. Det hee 1.240.482 lidj (2017). At hoodsteed faan’t prowins as Schytomyr. Ukraine: Administrative Division, www.citypopulation.de


Det Dnipropetrowsk Prowins (üüb Ukrainisk: Дніпропетро́вська о́бласть Dnipropetróvs’ka óblast’ of Дніпропетро́вщина Dnipropetróvščyna) as ian faan dön 24 prowinsen faan Ukraine. Det hee 3.230.411 lidj (2017). At hoodsteed faan’t prowins as Dnipro. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: At prowins hee sööwen distrikten: Jekaterinoslaw Guwernement Ukraine: Administrative Division, www.citypopulation.de Ukraine: Kiev Oblast, citypopulation.de Dnipropetrovs'k: Oblast in Ukraine, citypopulation.de


Det Donetsjk Prowins (üüb Ukrainisk: Доне́цька о́бласть Donéc’ka óblast’, Доне́ччина Donéččyna of Донба́с Donbás) as ian faan dön 24 prowinsen faan Ukraine. Det hee 4.244.057 lidj (2017). A hoodsteeden faan’t prowins san Donetsjk (de jure) an Kramatorsjk (de facto). Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Ukraine: Administrative Division, www.citypopulation.de Ukraine: Donetsk, citypopulation.de


Det Iwano-Frankiwsjk Prowins (üüb Ukrainisk: Іва́но-Франкі́вська о́бласть Iváno-Frankívs’ka óblast’, Франкі́вщина Frankívščyna of Прикарпа́ття Prykarpáttja) as ian faan dön 24 prowinsen faan Ukraine. Det hee 1.379.915 lidj (2017). At hoodsteed faan’t prowins as Iwano-Frankiwsjk. Iwano-Frankiwjsk hiard bit 1914 tu't Köningrik Galitsien. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Ukraine: Administrative Division, www.citypopulation.de Ukraine: Ivano-Frankivsk, citypopulation.de Iwan Franko Commons: Iwano-Frankiwsjk (Prowins) – Saamling faan biljen of filmer


Tjüschloun äs en loun oun e mädel foon Euroopa. Et loun heet 82.175.700 foulk (2015). Jü haudstää foon’t loun äs Berlin. Bundesloune: Saarloun, Sleeswich-Holstiin. Loune oun Euroopa: dat Dånsch, Eestloun, Finloun, Tjüschloun.


Det Charkiw Prowins (üüb Ukrainisk: Ха́рківська о́бласть Chárkivs’ka óblast’ of Ха́рківщина Chárkivščyna) as ian faan dön 24 prowinsen faan Ukraine. Det hee 2.701.188 lidj (2017). At hoodsteed faan’t prowins as Charkiw. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: At prowins hee sant 2020 sööwen distrikten: At prowins hed föör 2020 27 distrikten. Charkow Guwernement Ukraine: Administrative Division, www.citypopulation.de Ukraine: Kharkiv, citypopulation.de Ukraine: Administrative Division, citypopulation.de Ukraine: Kharkiv, citypopulation.de


De Iarst Balkaankrich wiar en krich faan Oktuuber 1912 tu Mei 1913 uun dön Balkaanen. Uun dediar krich streed Bulgaarien, Serbien, Grekenlun an Monteneegro jin det Osmaanisk Rik. Naist Balkaankrich


Det Cherson Prowins (üüb Ukrainisk: Херсо́нська о́бласть Chersóns’ka óblast’ of Херсо́нщина Chersónščyna) as ian faan dön 24 prowinsen faan Ukraine. Det hee 1.055.649 lidj (2017). At hoodsteed faan’t prowins as Cherson. De Dnjepr Struum leept troch't prowins. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: At prowins hee fiiw distrikten: Uun a Ukrainekriich as 2023 a Kachowka staudoom uun a Dnjepr sprengd wurden. Cherson Guwernement Ukraine: Administrative Division, www.citypopulation.de Ukraine: Kherson, citypopulation.de Cherson: Oblast in Ukraine, citypopulation.de


Det Chmeljnytsjkyj Prowins (üüb Ukrainisk: Хмельни́цька о́бласть Chmel’nyc’ka óblast’ of Хмельни́ччина Chmel’nýččyna) as ian faan dön 24 prowinsen faan Ukraine. Det hee 1.285.267 lidj (2017). At hoodsteed faan’t prowins as Chmeljnytsjkyj. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: At prowins hee trii distrikten: Ukraine: Administrative Division, www.citypopulation.de Ukraine: Khmelnytskyi, citypopulation.de Chmel'nyc'kyj: Oblast in Ukraine, citypopulation.de


Det Kirowohrad Prowins (üüb Ukrainisk: Кіровогра́дська о́бласть Kirovohráds’ka óblast’ of Кіровогра́дщина Kirovohrádščyna) as ian faan dön 24 prowinsen faan Ukraine. Det hee 965.756 lidj (2017). At hoodsteed faan’t prowins as Kropywnytsjkyj. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Ukraine: Administrative Division, www.citypopulation.de Ukraine: Kirovohrad, citypopulation.de


Alboanien Alboanien es en Lun uun ’e Sidoos fan Euroopa. Deät Lun hat 2.870.324 Iinwuuners (2018). De Hoadstad es Tirana. Albania, citypopulation.de Albania: Prefectures and Major Cities, citypopulation.de


Isloun äs en loun ount noordweesten foon Euroopa. Et loun heet 348.450 foulk (2018). Jü haudstää foont loun äs Reykjavik. Iceland, citypopulation.de


Tschechien Tschechien, amtelk det Tschechisk Republiik (üüb Tschechisk: Česko of Česká republika harke tu?/i) as en banenstoot uun a maden faan Euroopa. Uun a waast leit Tjiisklun, uun a nuurd Poolen, uun a uast det Slowakei an uun a süüd Uasterrik. At lun hee 10.578.820 lidj (2016). At hoodsteed faan’t lun as Prag. Tschechien saat ham ütj dön histoorisk lunen Böömen (Čechy) an Määren (Morava) an uk dialen faan Schleesien (Slezsko) tup. De huuchst ponkt uun't lun as de Sněžka Berig (1603,3 m), uun dön Krkonoše Berger, wat bi't grens tu Poolen stun. Dön tjiin gratst steeden uun't lun san: Tschechien hee 14 regiuunen: At Tschechien faan daaling wurd 1. Janewoore 1993 troch dialing faan’t Tschechoslowakei grünjlaanjen. 1999 wurd det lasmoot faan NATO an 1. Mei 2004 lasmoot faan det Europeeisk Unioon. Böömen Czech Republic: Regions and Major Cities, citypopulation.de


At Tschechoslowakei wiar en banenstoot uun a maden faan Euroopa faan Oktuuber 1918 tu Janewoore 1993. Do wurd at lun iin uun Tschechien an at Slowakei diald.


Det Dobritsch Prowins (üüb Bulgaars: Област Добрич oblast Dobrič) as ian faan dön 28 prowinsen faan Bulgaarien. At prowins leit uun a nuurduast faan't lun. Det hee 189.677 lidj (2011). At hoodsteed faan't prowins as Dobritsch. Bulgaria, citypopulation.de


Det Gabrowo Prowins (üüb Bulgaars: област Габрово oblast Gabrovo) as ian faan dön 28 prowinsen faan Bulgaarien. At prowins leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 122.702 lidj (2011). At hoodsteed faan't prowins as Gabrowo. Bulgaria, citypopulation.de


Det Jambol Prowins (üüb Bulgaars: област Ямбол oblast Jambol) as ian faan dön 28 prowinsen faan Bulgaarien. At prowins leit uun a süüduast faan't lun. Det hee 131.447 lidj (2011). At hoodsteed faan't prowins as Jambol. Bulgaria, citypopulation.de


Det Kerdschali Prowins (üüb Bulgaars: област Кърджали oblast Kǎrdžali) as ian faan dön 28 prowinsen faan Bulgaarien. At prowins leit uun a süüd faan't lun. Det hee 152.808 lidj (2011). At hoodsteed faan't prowins as Kerdschali. Bulgaria, citypopulation.de


Det Kjustendil Prowins (üüb Bulgaars: област Кюстендил oblast Kjustendil) as ian faan dön 28 prowinsen faan Bulgaarien. At prowins leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 136.686 lidj (2011). At hoodsteed faan't prowins as Kjustendil. Bulgaria, citypopulation.de


Det Lowetsch Prowins (üüb Bulgaars: област Ловеч oblast Loveč) as ian faan dön 28 prowinsen faan Bulgaarien. At prowins leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 141.422 lidj (2011). At hoodsteed faan't prowins as Lowetsch. Bulgaria, citypopulation.de


Det Montana Prowins (üüb Bulgaars: област Монтана oblast Montana) as ian faan dön 28 prowinsen faan Bulgaarien. At prowins leit uun a nuurdwaast faan't lun. Det hee 148.098 lidj (2011). At hoodsteed faan't prowins as Montana. Bulgaria, citypopulation.de


Det Pasardschik Prowins (üüb Bulgaars: област Пазарджик oblast Pazardžik) as ian faan dön 28 prowinsen faan Bulgaarien. At prowins leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 275.548 lidj (2011). At hoodsteed faan't prowins as Pasardschik. Bulgaria, citypopulation.de


Det Pernik Prowins (üüb Bulgaars: област Перник oblast Pernik) as ian faan dön 28 prowinsen faan Bulgaarien. At prowins leit uun a waast faan't lun. Det hee 133.530 lidj (2011). At hoodsteed faan't prowins as Pernik. Bulgaria, citypopulation.de


Det Plewen Prowins (üüb Bulgaars: област Плевен oblast Pleven) as ian faan dön 28 prowinsen faan Bulgaarien. At prowins leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 269.752 lidj (2011). At hoodsteed faan't prowins as Plewen. Bulgaria, citypopulation.de


Det Plowdiw Prowins (üüb Bulgaars: област Пловдив oblast Plovdiv) as ian faan dön 28 prowinsen faan Bulgaarien. At prowins leit uun a maden faan't lun. Det hee 683.027 lidj (2011). At hoodsteed faan't prowins as Plowdiw. Bulgaria, citypopulation.de


Det Rasgrad Prowins (üüb Bulgaars: област Разград oblast Razgrad) as ian faan dön 28 prowinsen faan Bulgaarien. At prowins leit uun a nuurduast faan't lun. Det hee 125.190 lidj (2011). At hoodsteed faan't prowins as Rasgrad. Bulgaria, citypopulation.de


Det Ruse Prowins (üüb Bulgaars: област Русе oblast Ruse) as ian faan dön 28 prowinsen faan Bulgaarien. At prowins leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 235.252 lidj (2011). At hoodsteed faan't prowins as Ruse. Bulgaria, citypopulation.de


Det Schumen Prowins (üüb Bulgaars: област Шумен oblast Šumen) as ian faan dön 28 prowinsen faan Bulgaarien. At prowins leit uun a nuurduast faan't lun. Det hee 180.528 lidj (2011). At hoodsteed faan't prowins as Schumen. Bulgaria, citypopulation.de


Det Silistra Prowins (üüb Bulgaars: област Силистра oblast Silistra) as ian faan dön 28 prowinsen faan Bulgaarien. At prowins leit uun a nuurduast faan't lun. Det hee 119.474 lidj (2011). At hoodsteed faan't prowins as Silistra. Bulgaria, citypopulation.de


Det Sliwen Prowins (üüb Bulgaars: област Сливен oblast Sliven) as ian faan dön 28 prowinsen faan Bulgaarien. At prowins leit uun a uast faan't lun. Det hee 197.473 lidj (2011). At hoodsteed faan't prowins as Sliwen. Bulgaria, citypopulation.de


Det Smoljan Prowins (üüb Bulgaars: област Смолян oblast Smoljan) as ian faan dön 28 prowinsen faan Bulgaarien. At prowins leit uun a süüd faan't lun. Det hee 121.752 lidj (2011). At hoodsteed faan't prowins as Smoljan. Bulgaria, citypopulation.de


Det Stara Sagora Prowins (üüb Bulgaars: област Стара Загора oblast Stara Zagora) as ian faan dön 28 prowinsen faan Bulgaarien. At prowins leit uun a maden faan't lun. Det hee 333.265 lidj (2011). At hoodsteed faan't prowins as Stara Sagora. Bulgaria, citypopulation.de


Det Tergowischte Prowins (üüb Bulgaars: област Търговище oblast Tǎrgovište) as ian faan dön 28 prowinsen faan Bulgaarien. At prowins leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 120.818 lidj (2011). At hoodsteed faan't prowins as Tergowischte. Bulgaria, citypopulation.de


Det Warna Prowins (üüb Bulgaars: област Варна oblast Varna) as ian faan dön 28 prowinsen faan Bulgaarien. At prowins leit uun a nuurduast faan't lun. Det hee 475.074 lidj (2011).At hoodsteed faan't prowins as Warna. Bulgaria, citypopulation.de


Det Weliko Ternowo Prowins (üüb Bulgaars: област Велико Търново oblast Veliko Tǎrnovo) as ian faan dön 28 prowinsen faan Bulgaarien. At prowins leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 258.494 lidj (2011). At hoodsteed faan't prowins as Weliko Ternowo. Bulgaria, citypopulation.de


Det Widin Prowins (üüb Bulgaars: област Видин oblast Vidin) as ian faan dön 28 prowinsen faan Bulgaarien. At prowins leit uun a nuurdwaast faan't lun. Det hee 101.018 lidj (2011). At hoodsteed faan't prowins as Widin. Bulgaria, citypopulation.de


Det Wratsa Prowins (üüb Bulgaars: област Враца oblast Vraca) as ian faan dön 28 prowinsen faan Bulgaarien. At prowins leit uun a nuurdwaast faan't lun. Det hee 186.848 lidj (2011). At hoodsteed faan't prowins as Wratsa. Bulgaria, citypopulation.de


Wat tu nuurdfriisk literatüür reegent wurd skal of kön, as ei so klaar. Was literatüür, wat uun en spriikwiis faan't nuurdfriisk skrewen as. Ober uk, wat faan nuurdfriisken uun Nuurdfriisklun skrewen wurden as üüb plaattjiisk, huuchtjiisk of deensk of uun öler spriiken. Ferlicht uk algemian teksten, wat faan lidj ütj Nuurdfriisklun skrewen wurden san. Ferlicht uk literatüür, wat uun Nuurdfriisklun spelet of ham diarüüb ianerleihü betjocht. Auersaatingen ütj öler spriiken tu't nuurdfriisk spriik skal ham uk noch beaachte. Üüs skraftspriik san a nuurdfriisk spriikwiisen jong an diaram jaft det en literatüür noch ei loong. Oober diarföör, det det man so letjet Nuurdfriisken an sofööl spriikwiisen jaft, jaft det dach temelk föl fertelingen, teaaterstaken, staken üüb riimen an so widjer. Det älst auerlööwert tekster üüb nuurdfriisk san auersaatingen faan Martin Luther san Kleiner Katechismus faan de tidj am 1600. Peter Michael Clemens (1804-1870) ütj Muasem hee det Nei Testamänt an a Psalmen uun't sölring auersaat. Üüs iarst drükt buk uun en nuurdfriisk spriikwiis kaam 1809 uun Flensborig det kameedi Der Geitzhals auf der Insel Silt ütj. Det wiar skrewen faan Jap Peter Hansen (1767-1855). ... Gölj, rüüdj, ween (mooring) Hans Tadesens Yn Miren=Söngh Di spånker faan Nis Albrecht Johannsen (mooring) Üüs


Det Attika Regiuun (üüb Greks: Περιφέρεια Αττικής Periféria Attikís of Αττική Attikí) as ian faan dön 13 regiuunen faan Grekenlun. Det hee 3.828.434 lidj (2011). At hoodsteed faan’t regiuun as Atheen. At regiuun hee aacht regionaalianhaiden: Nuurdatheen Waastatheen Sentraalatheen Süüdatheen Waastattika Uastattika Piräus Eilunen Greece, citypopulation.de


Det Epirus Regiuun (üüb Greks: Περιφέρεια Ηπείρου Periféria Ipírou of Ήπειρος Ípiros) as ian faan dön 13 regiuunen faan Grekenlun. Det hee 336.856 lidj (2011). At hoodsteed faan’t regiuun as Ioannina. Epirus hee sant 2011 fjauer regiunaal ianhaiden (perifereiaki enotita): Thesprotia (Θεσπρωτία), Ioannina (Ιωάννινα), Preveza (Πρέβεζα) an Arta (Άρτα). Diar lei tuup aagetaanj gemeenden. Greece, citypopulation.de


Det Ionisk Eilunen Regiuun (üüb Greks: Περιφέρεια Ιόνιων νησιών Periféria Iónion nisión of Ιόνια Νησιά Iónia Nisiá) as ian faan dön 13 regiuunen faan Grekenlun. Det hee 207.855 lidj (2011). At hoodsteed faan’t regiuun as Korfu. Munisipaliteeten: Uk Kythira an Andykythira widjer am a süüd wurd noch mä tu a Ionisk Eilunen tääld, hiar oober ei mä tu det ferwaltingregiuun, jo hiar tu Attika (Regiuun). Greece, citypopulation.de Greece: Municipal Division, citypopulation.de


Det Kreeta Regiuun (üüb Greks: Περιφέρεια Κρήτης Periféria Krítis of Κρήτη Kríti) as ian faan dön 13 regiuunen faan Grekenlun. Det hee 623.065 lidj (2011). At hoodsteed faan’t regiuun as Iraklio. Iraklio Chania Greece, citypopulation.de


Asipowitschy (üüb Witjrüs: Асіпо́вічы Asipóvičy, üüb Rüs: Осипо́вичи Osipóviči, üüb Poolsk: Osipowicze) as en steed un det Mahiljou Prowins faan Witjruslun. Det hee 32.543 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan de Asipowitschy Distrikt. Belarus: Cities & Settlements, citypopulation.de


Aschmjany (üüb Witjrüs: Ашмя́ны Ašmiány, üüb Rüs: Ошмя́ны Ošmjány, üüb Liitauisk: Ašmena, üüb Poolsk: Oszmiana, üüb Jidisk אָשמענע Ošmene) as en steed un det Hrodna Prowins faan Witjruslun, nai bi at grens tu Liitauen. Det hee 14.813 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan det Aschmjany Distrikt. Belarus: Cities & Settlements, citypopulation.de


Astrawets (üüb Witjrüs: Астраве́ц Astraviéc, üüb Rüs: Острове́ц Ostrovéc, üüb Liitauisk: Astravas, üüb Poolsk: Ostrowiec) as en steed un det Hrodna Prowins faan Witjruslun, nai bi at grens tu Liitauen. Det hee 8.285 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan det Astrawets Distrikt. Belarus: Cities & Settlements, citypopulation.de


Barysau (üüb Witjrüs: Бары́саў Barýsaǔ, üüb Rüs: Бори́сов Borísov, üüb Poolsk: Borysów) as en steed un det Minsk Prowins faan Witjruslun. Det hee 147.381 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan det Barysau Distrikt. Belarus: Cities & Settlements, citypopulation.de


Babrujsk as en steed un det Mahiljou Prowins faan Witjruslun. Det hee 215.092 lidj (2009). Det Babrujsk Feesting (19. juarhunert) Belarus: Cities & Settlements, citypopulation.de


Det Luhansjk Prowins (üüb Ukrainisk: Луга́нська о́бласть Luháns’ka óblast’ of Луга́нщина Luhánščyna) as ian faan dön 24 prowinsen faan Ukraine. Det hee 2.195.290 lidj (2017). At hoodsteeden faan’t prowins san Luhansjk (de jure) an Sjewjerodonetsjk (de facto). Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Ukraine: Administrative Division, www.citypopulation.de Ukraine: Luhansk, citypopulation.de


Det Ljwiw Prowins (üüb Ukrainisk: Льві́вська о́бласть L’vívs’ka óblast’ of Льві́вщина L’vívščyna) as ian faan dön 24 prowinsen faan Ukraine. Det hee 2.534.027 lidj (2017). At hoodsteed faan’t prowins as Ljwiw. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Ljwiw hiard bit 1914 tu't Köningrik Galitsien. Ukraine: Administrative Division, www.citypopulation.de Ukraine: Kiev Oblast, citypopulation.de


Det Mykolajiw Prowins (üüb Ukrainisk: Микола́ївська о́бласть Mykolájivs’ka óblast’ of Микола́ївщина Mykolájivščyna) as ian faan dön 24 prowinsen faan Ukraine. Det hee 1.150.126 lidj (2017). At hoodsteed faan’t prowins as Mykolajiw. At prowins hee fjauer distrikten: Ukraine: Administrative Division, www.citypopulation.de Mykolaïv: Oblast in Ukraine, citypopulation.de


At bloos faan en plaant as en sprööd, diar för't fermuarang suragt. Wan a polenstoof faan a stoofbleeden üüb a stempel komt, wääkst diaroner uun a früchtknoot en frücht. An uun det frücht wääkst siad för en nei plaant. Commonskategorii: Bloosen – Saamlang faan bilen of filmer Wikiquote: Bloos (sjiisk)


Imen (Apidae) san en famile faan insekten. Diar hiar muar üs 200 sköölen tu. Wichtag sköölen san Apis (Hönangimen) an Bombus (Imkönger). Aal a sköölen : Acanthopus – Aethammobates – Afromelecta – Agapanthinus – Aglae – Aglaomelissa – Alepidosceles – Allodape – Allodapula – Alloscirtetica – Amegilla – Ammobates – Ammobatoides – Ancyla – Ancyloscelis – Anthophora – Anthophorula – Apis – Apotrigona – Arhysoceble – Austroplebeia – Axestotrigona – Biastes – Bombus – Brachymelecta – Brachynomada – Braunsapis – Caenonomada – Caenoprosopina – Caenoprosopis – Camargoia – Canephorula – Cemolobus – Centris – Cephalotrigona – Ceratina – Chalepogenus – Chiasmognathus – Chilimalopsis – Cleptotrigona – Coelioxoides – Compsomelissa – Ctenioschelus – Ctenoplectra – Ctenoplectrina – Cubitalia – Dactylurina – Deltoptila – Diadasia – Diadasina – Doeringiella – Duckeola – Effractapis – Elaphropoda – Epeoloides – Epeolus – Epicharis – Epiclopus – Eremapis – Ericrocis – Eucera – Eucerinoda – Eucondylops – Eufriesea – Euglossa – Eulaema – Exaerete – Exomalopsis – Exoneura – Exoneurella – Exoneuridia – Florilegus – Friesella – Frieseomelitta – Gaesischia – Gaesochira – Geniotrigona – Geotrigona – Habrophorula – Habropoda – Halterapis – Hamatothrix – Heterotrigona – Hexepeolus – Holcopasites – Homotrigona – Hopliphora –


Hönangimen (Apis) san en skööl faan insekten uun't famile faan a imen (Apidae). A. andreniformis A. cerana A. dorsata A. florea A. koschevnikovi A. mellifera A. nigrocincta A. terrestris Commonskategorii: Hönangimen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Hönangimen


Hönang woort faan Hönangimen maaget. Jo brük det för't aanj auerlewin, man uk di minsk witj det tu nadgin. Uk ütj fisler haale a imen hönang. Commonskategorii: Hönang – Saamlang faan bilen of filmer Wikiquote: Hönang (sjiisk) Volkert Faltings an Reinhard Jannen: Fering-Öömrang Spreegwurdleksikon, Hüsem 2012


Det Poltawa Prowins (üüb Ukrainisk: Полта́вська о́бласть Poltávs’ka óblast’ of Полта́вщина Poltávščyna) as ian faan dön 24 prowinsen faan Ukraine. Det hee 1.426.828 lidj (2017). At hoodsteed faan’t prowins as Poltawa. At prowins hee fjauer distrikten: Ukraine: Administrative Division, www.citypopulation.de Poltava: Oblast in Ukraine, citypopulation.de


Wespen (Vespidae) san en famile faan insekten. Diar hiar muar üs 50 sköölen tu. Eumeninae Euparagiinae Masarinae Polistinae Stenogastrinae Echt wespen (Vespinae) Commonskategorii: Wespen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Wespen


Termiiten (Isoptera) san en order faan insekten. Jo like miiren, san diar oober ei altu nai mä. At jaft wel son 2.800 ünlik slacher. Jo lewe uun warem regiuunen. Archotermopsidae Hodotermitidae Kalotermitidae Mastotermitidae Rhinotermitidae Serritermitidae Stolotermitidae Stylotermitidae Termitidae Termopsidae Commonskategorii: Termiiten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Termiiten


Hopern (Orthoptera) san en order faan insekten (Insecta). Diar hiar muar üs 26.000 slacher tu. Hopern wurd uun tau onerordern iindiald: Hopern an staapken (Ensifera) mä lung feelern Auerfamilin: Grylloidea - Hagloidea - Rhaphidophoroidea - Schizodactyloidea - Stenopelmatoidea - Tettigonioidea Gäärshopern (Caelifera) mä kurt feelern Auerfamilin: Acridoidea - Eumastacoidea - Pneumoroidea - Pyrgomorphoidea - Tanaoceroidea - Trigonopterygoidea - Tetrigoidea - Tridactyloidea Jodiar onerordern wurd dialwiis uk üs aanj ordern tääld. Commonskategorii: Hopern – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Hopern Tettigonia viridissima Roeseliana roeselii Chorthippus albomarginatus Chorthippus brunneus Conocephalus dorsalis Tetrix undulata Myrmeleotettix maculatus Leptophyes punctatissima Meconema thalassinum efter: Lotte von Komorski. Dem Zirpen im Gras auf der Spur. Uun: Der Insel-Bote. 2020-09-09


Wääbspanern (Embioptera of Embiidina) san en order faan insekten an kön flä. Diar jaft at son 360 slacher faan. Jo lewe fööraal uun a troopen an san böös letj mä miast 8 bit 15 mm. Anisembiidae Archembiidae Australembiidae Clothodidae Embiidae Embonychidae Notoligotomidae Oligotomidae Paedembiidae Teratembiidae Commonskategorii: Wääbspanern – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Wääbspanern


Fanghopern, Knelern of Mantis (Mantodea) san en order faan insekten. At jaft amanbi 2.400 slacher, uun Euroopa oober man 36. Flooken like bleeden of twiigen. Acanthopidae Amorphoscelididae Chaeteessidae Empusidae Eremiaphilidae Hymenopodidae Iridopterygidae Liturgusidae Mantidae Mantoididae Metallyticidae Sibyllidae Tarachodidae Thespidae Toxoderidae Sphrodomantis lineola Popa spurca crassa Empusa pennata Phyllocrania paradoxa Commonskategorii: Fanghopern – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Fanghopern


Haielluupern of Gladiatooren (Mantophasmatodea) san en order faan insekten. Ian famile Mantophasmatidae mä 16 sköölen: Austrophasma Hemilobophasma Karoophasma Kuboesphasma Lobatophasma Mantophasma Minutophasma Namaquaphasma Pachyphasma Praedatophasma Sclerophasma Striatophasma Tanzaniophasma Tyrannophasma Viridiphasma Commonskategorii: Haielluupern – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Haielluupern Notoptera


Skorpioonfleegen (Mecoptera) san en order faan insekten mä amanbi 600 slacher. Jo haa hör nööm efter hör bääftaanj, diar spas an baanj as, so üs bi en skorpioon. Diar san 9 familin: Apteropanorpidae Bittacidae Boreidae Choristidae Eomeropidae Meropeidae Nannochoristidae Panorpidae Panorpa Panorpa germanica Panorpodidae Commonskategorii: Skorpioonfleegen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Skorpioonfleegen


Moderfleegen of uk Gratjügeten (Megaloptera) san en order faan insekten. Diar san 328 slacher uun tau familin: Corydalidae Sialidae Uun Waasteuroopa jaft at man sääks slacher. Commonskategorii: Moderfleegen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Moderfleegen


Di fresk weederhünj of uk Wetterhoun as en faan a FCI gudkäänd holuns hünjras. Di wetterhoun as en rochten weederhünj. Wetter as det waastfresk wurd för weeder. Di hünj stamt wel uf faan di portugiisk weederhünj an di curly coated retriever. Hi liket uk det ööder waastfresk ras stabyhoun auer a miaten. Uun a föftager juaren wiar di weederhünj bal ütjstürwen. Daalang jaft at amanbi 800 hünjer, a miasten lewe uun Holun. Di weederhünj woort bit 59 cm huuch, an fäält üüb troch sin kralag skan üs en persiaaner. A kralen san fäätag, an sodenang koon hi't loong uun't weeder ütjhual. Miast san jo hünjer suart-witj of brün-witj. Weederhünjer san turaghualen an trau, oober ei baang. Jo mei hal aportiare an sjük. Weederhünjer wurd üüb otern an huarmer ufracht. Iar haa's uk molwarper ütj a diker jaaget, an uk daalang wurd's noch bi a dikpleeg iinsaat, am biisams tu jaagin. Miast san weederhünjer oober hoof- an wachthünjer. Siahünjer ;-) Commons: Weederhünjer – Saamlang faan bilen of filmer Rassestandard Nr. 221 der FCI: Weederhünj (Worddokument) Nederlandse Vereniging voor Stabij und Wetterhoun


Näätjügeten (Neuroptera) san en order faan insekten. Diar jaft at son 5500 slacher faan, uun Euroopa san't 292. Diar san 17 familin uun trii onerordern: Hemerobiiformia Myrmeleontiformia Nevrorthiformia Commonskategorii: Näätjügeten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Näätjügeten


Kakelakenstaapken (Notoptera of Grylloblattodea) san en order faan insekten. Diar jaft at man son 20 slacher faan. Jo haa eegenskapen faan kakelaken an faan staapken. Ian famile Grylloblattidae mä fiiw sköölen: Galloisiana Grylloblatta Grylloblattella Grylloblattina Namkungia Commonskategorii: Kakelakenstaapken – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Kakelakenstaapken Notoptera


Notoptera as en order faan insekten. Det betiaknang Notoptera as oober ei iandüüdag. 1. Notoptera woort lik saat mä't order Kakelakenstaapken, det san a Grylloblattodea. 2. Notoptera woort uunsen üs order för jo tau onerordern Kakelakenstaapken (Grylloblattodea) Haielluupern (Mantophasmatodea) 3. Uun't Nuurdfresk Wikipedia racht wi üs efter det iarst mögelkhaid. Commonskategorii: Notoptera – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Notoptera


Waanertwiigen of uk Waanerbleeden (Phasmatodea) san en order faan Insekten (Insecta). Jo like twiigen of bleeden. Trii onerordern: Agathemerodea Timematodea Verophasmatodea Commonskategorii: Waanertwiigen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Waanertwiigen


Stianfleegen (Plecoptera) san en order faan insekten. Diar jaft at son 3.500 slacher faan. Onerorder: Antarctoperlaria Familin: Austroperlidae - Diamphipnoidae - Eustheniidae - Gripopterygidae Onerorder: Arctoperlaria Familin: Capniidae - Chloroperlidae - Leuctridae - Nemouridae - Notonemouridae - Peltoperlidae - Perlidae - Perlodidae - Pteronarcyidae - Styloperlidae - Taeniopterygidae Commonskategorii: Stianfleegen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Stianfleegen


Stooflüs (Psocoptera) san en order faan insekten. Diar jaft at son 5.600 slacher faan, uun Madeleuroopa san't sowat 100. Onerorder: Psocomorpha Familin: Amphipsocidae - Archipsocidae - Asiopsocidae - Caeciliusidae - Cladiopsocidae - Dasydemellidae - Dolabellopsocidae - Epipsocidae - Ectopsocidae - Elipsocidae - Hemipsocidae - Lachesillidae - Lesneiidae - Liposcelididae - Mesopsocidae - Myopsocidae - Pachytroctidae - Peripsocidae - Philotarsidae - Pseudocaeciliidae - Psilopsocidae - Psocidae - Ptiloneuridae - Sabulopsocidae - Sphaeropsocidae - Stenopsocidae - Trichopsocidae Onerorder: Troctomorpha Familin: Amphientomidae - Compsocidae - Electrentomidae - Musapsocidae - Protroctopsocidae - Troctopsocidae Onerorder: Trogiomorpha Familin: Lepidopsocidae - Prionoglarididae - Psoquillidae - Psyllipsocidae - Trogiidae Commonskategorii: Stooflüs – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Stooflüs


Kameelhalsfleegen (Raphidioptera) san en order faan insekten. Jo san nai mä Näätjügeten (Neuroptera) an Moderfleegen (Megaloptera). Famile: Inocelliidae Sköölen: Amurinocellia – Fibla – Indianoinocellia – Inocellia – Negha – Parainocellia – Sininocellia Famile: Raphidiidae Sköölen: Africoraphidia – Agulla – Alena – Atlantoraphidia – Calabroraphidia – Dichrostigma – Harraphidia – Hispanoraphidia – Iranoraphidia – Italoraphidia – Mauroraphidia – Mongoloraphidia – Ohmella – Ornatoraphidia – Parvoraphidia – Phaeostigma – Puncha – Raphidia – Raphidilla – Subilla – Tadshikoraphidia – Tauroraphidia – Tjederiraphidia – Turcoraphidia – Ulrike – Venustoraphidia – Xanthostigma Commonskategorii: Kameelhalsfleegen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Kameelhalsfleegen


Weierjügeten (Strepsiptera) san en order faan insekten. Faan 550 bekäänd slacher lewe 60 uun Euroopa. Onerorder: ''Mengenillidae'' Familin: Bahiaxenidae - Mengenillidae Onerorder: Stylopidia Familin: Bohartillidae - Callipharixenidae - Corioxenidae - Elenchidae - Halictophagidae - Myrmecolacidae - Stylopidae - Xenidae Commonskategorii: Weierjügeten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Weierjügeten


Hiarjügeten (Trichoptera) san en order faan insekten. Faan 13.000 slacher san 1.211 uun Euroopa bekäänd. Onerorder: Annullipalpia Auerfamilin: Hydropsychoidea - Philopotamoidea - Rhyacophiloidea Onerorder: Integripalpia Auerfamilin: Leptoceroidea - Limnephiloidea - Phryganeoidea - Sericostomatoidea - Tasimioidea Commonskategorii: Hiarjügeten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Hiarjügeten


Tripsen, Franjejügeten, Bleespuateten of Sonerwederfleegen (Thysanoptera) san en order faan Insekten mä amanbi 5.500 slacher. Onerorder: Terebrantia Familin: Adiheterothripidae - Aeolothripidae - Fauriellidae - Heterothripidae - Melanthripidae - Merothripidae - Stenurothripidae - Thripidae - Uzelothripidae Onerorder: Tubulifera Famile: Phlaeothripidae Commonskategorii: Tripsen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Tripsen


Eerdlüs (Zorotypus) san en order (Zoraptera), en famile (Zorotypidae) an en skööl faan insekten mä 41 bekäänd slacher an 8 ütjstürwenen. Order: Eerdlüs Famile: Eerdlüs Skööl: Eerdlüs Slacher: Z. amazonensis – Z. asymmetricus – Z. barberi – Z. brasiliensis – Z. buxtoni – Z. caudelli – Z. caxiuanus – Z. cervicornis – Z. ceylonicus – Z. congensis – Z. cramptoni – Z. delamarei – Z. guineensis – Z. gurneyi – Z. hainanensis – Z. hamiltoni – Z. huangi – Z. hubbardi – Z. huxleyi – Z. impolitus – Z. javanicus – Z. juninensis – Z. lawrencei – Z. leleupi – Z. longicercatus – Z. magnicaudelli – Z. manni – Z. medoensis – Z. mexicanus – Z. neotropicus – Z. newi – Z. novobritannicus – Z. philippinensis – Z. sechellensis – Z. shannoni – Z. silvestrii – Z. sinensis – Z. snyderi – Z. swezeyi – Z. vinsoni – Z. weidneri – Z. weiweii – Z. zimmermani – †Z. absonus – †Z. acanthothorax – †Z. cretatus – †Z. goeleti – †Z. hudae – †Z. mnemosyne – †Z. nascimbenei – †Z. palaeus Commonskategorii: Eerdlüs – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Eerdlüs


Stianhopern (Archaeognatha) san en order faan insekten mä 450 bekäänd slacher. Famile: Machilidae Onerfamilin: Machilinae - Petrobiellinae - Petrobiinae Famile: Meinertellidae Sköölen: Allomachilis – Allomeinertellus – Hypermeinertellus – Hypomachilodes – Machilelloides – Machilellus – Machilinus – Machiloides – Machilontus – Macropsontus – Madagaschiloides – Meinertellus – Neomachilellus – Nesomachilis – Nesomeinertellus – Patagoniochiloides – Praemachilellus – Pseudomeinertellus Commonskategorii: Stianhopern – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Stianhopern


Iandaisfleegen of Meifleegen (Ephemeroptera) san en order faan insekten. Diar hiar son 3.000 slacher uun 42 familin an 400 sköölen tu. Onerorder: Carapacea Auerfamile: Baetiscoidea Onerorder: Furcatergalia Auerfamilin: Behningioidea - Ephemerelloidea - Ephemeroidea - Euthyplocioidea - Leptophlebioidea - Potamanthoidea Onerorder: Pisciformia Auerfamilin: Baetoidea - Heptagenioidea - Siphlonuroidea Commonskategorii: Iandaisfleegen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Iandaisfleegen


Nordrhin-Weestfåålen as en bundeslönj foon Tjüschlönj. Et bundeslönj läit önjt weesten foont lönj. Et heet 17.932.651 manschne (2018). E hoodstää foont bundeslönj as Düsseldorf. Da tiin grutste stääse önj e diiljstoot san: Oudere stääse önj Nordrhein-Weestfalen ma moor as 100.000 inboogere: Mör stääse: Hemer Iserlohn Nordrhin-Weestfåålen heet 5 regiiringsdistrikte ma 22 krisfrie stääse, 30 lönjkrise än iinj stääregion (Aachen Stääregion). Da fiiw Regiiringsdistrikte san Arnsberg (aw e koord ruchts gööl), Detmold (gräin), Düsseldorf (brün), Köln (figelätj) än Münster (rüüdj). Bevölkerung der Gemeinden Nordrhein-Westfalens am 31. Dezember 2019. Landesbetrieb Information und Technik Nordrhein-Westfalen (IT.NRW), ufrepen di 17. Jüüne 2020. Arbeitslosenquoten im Mai 2018 – Länder und Kreise. Uun: statistik.arbeitsagentur.de. Statistik der Bundesagentur für Arbeit, ufrepen de 30. Mei 2018. www.destatis.de Skilen üüb a stant faan a 31. Detsember 2012. Germany: Administrative Division, citypopulation.de Germany: Nordrhein-Westfalen, citypopulation.de Nordrhein-Westfalen: State in Germany, citypopulation.de Metropoolregiuun Rhein-Ruhr


Wat menst dü? Driikraab (Melolontha melolontha) Driikraaben (Lampyridae)


René Descartes [ʁəˈne deˈkaʁt] (üüb Latiinsk: Renatus Cartesius; * 31. Marts 1596 uun La Haye en Touraine; † 11. Febrewoore 1650 uun Stockholm) wiar en fransöösk filosoof, matemaatiker an natüürwedenskapsmaan. Hi wiar begrünjiger faan det ääder neitidjelk Ratschunalismus. René Descartes wurd uun La Haye uun Touraine bäären. Hi wiar dring faan en parlamentsriad, Joachim Descartes. Hi kaam uun det aachst juar iin uun det Jesuitenkolegium bi La Flèche, huar hi ham uun’t matematiik ütjteeknet. Am erfaaringen tu saamlin, naam hi, uun’t ääler faan ian-an-twuntig, krichstiinst an maaget oner Moritz faan Oraanien an Johann T’Serclaes faan Tilly krichstööger uun Holun an Tjiisklun mä, naam uun a Slacht bi de Witj Berig (8. Nofember 1620) oner de Graaf faan Buquoy jin a Böömen dial an oner desalew herfeerer uun Ungarn jin a Türken streed. Hi befaadet ham uun’t stalen iiwrigst mä wedenskapelk werk an sin iarst werk De Musica wurd föör Breda uun Holun skrewen wurd. A beslütj, al fööruurdialen tu apjiiwen an üüb seeker an üntwiiwlig grünjlaagen ale faan neien troch ei ufhängig forsking aptubagen, faadet 1619 hi uun en wonterlaager föör Neuburg. Efter en apenthual uun Pariis, huar hi A Reegeln för't Rachting faan a Geist (Règles pour la direction


Christoph Arnold (* 17. Deetsember 1650 uun Sommerfeld bi Leipzig; † 15. April 1695 uk diar) wiar en tjiisk astronoom. Hi wurd faan a feekwäält faan astronomii bekäänd, üüs hi 15. August 1682, aacht daar föör de bedüüden astronoom Johannes Hevelius, en grat komeet ütjfoon. A komeet wurd lääder üüs de Halleys Komeet bekäänd.


Ünbekäänd Dootem Plotin, antiik filosoof († 270)


Plotin wiar en antiik filosoof. Hi wiar a begrünjiger an bekäändst fertreeter faan det Neiplatonismus.


Ünbekäänd Dootem Plotin, antiik filosoof (* 205)


Baruch de Spinoza (üub Hebreewsk: בָּרוּךְ שְׂפִּינוֹזָה Bārūḥ Spīnōzāh, üüb Portugiisk: Bento de Espinosa, üüb Latiinsk: Benedictus de Spinoza; * 24. Nofember 1632 uun Amsterdam; † 21. Febrewoore 1677 uun Den Haag) wiar en holuns filosoof, matemaatiker, an linsensliper ütj det ääder Apkleering. Hi wiar dring faan portugiisk iinwaanerern faan sefaardisk ufkemst. Persöönelkhaiden faan't Apkleering: (uun Frankrik) Jean-Jacques Rousseau, Voltaire; (uun't Ferianigt Köningrik) Thomas Hobbes, David Hume, John Locke; (uun Holun) Baruch de Spinoza, (uun Tjiisklun) Henriette Herz, Marcus Herz, Immanuel Kant, Gottfried Wilhelm Leibniz. Commons: Baruch de Spinoza – Saamling faan biljen of filmer


Johann Christian Fabricius (* 7. Janewoore 1745 uun Tondern (Schleswig); † 3. Maarts 1808 uun Kiel) wiar en bioloog, diar ham fööraal mä insekten befaadet hää. Johann Christian Fabricius hää faan 1762 bit 1764 uun Uppsala bi Carl von Linné studiaret. Diar hää hi Linné sin werken auer insekten widjer feerd, an hää för jodiar diarten en wedenskapelk iindialang ütjwerket. Faan 1768 bit 1776 wiar Fabricius profeser uun Kopenhuuwen, an as uun det tidj uk föl ambi raiset. 1776 ging Fabricius tu Kiil üs profeser för wiartskap an natüürwedenskapen. 1771 freid hi Cäcilie Ambrosius, an jo hed mäenööder tau dringer: Johann Christian Eduard an Thomas Balthasar an en doochter, diar ääder stoorew. Systema entomologiae sistens insectorum classes, Leipzig 1775 Anfangsgründe der oekonomischen Wissenschaften, 1778 Philosophia entomologica, Hamburgo 1778 Genera insectorum; Species insectorum sistens eorum differentias specificas, synonymia auctorum, loca natalia, metamorphosis, etc..., Hamburgo 1779 Species insectorum: exhibentes eorum differentias specificas, synonyma auctorum, loca natalia, metamorphosis, adjectis observationibus, descriptionibus, 2 binjer, 1781 Über die Volksvermehrung, insonderheit in Dänemark, 1781 Entomologia systematica emendata et aucta: Secundum classes, ordines, genera, species, adjectis synonimis, locis, observationibus, descriptionibus, 5 binjer, 1798 Systema antiliatorum, 1805 Autobiographie des Naturforschers Fabricius. Uun: Kieler Blätter, eine Zeitschrift zur Erhaltung


Hans Christian Andersen (* 2. April 1805 uun Odense; † 4. August 1875 uun Kopenhuuwen), as di bekäändst dachter an skriiwer faan Denemark. Hi näämd ham salew miast bluas H. C. Andersen. Bekäänd wurd hi fööraal mä sin teelen. H. C. Andersen kaam üs dring faan di aarem sütjer Hans Andersen (1782–1816) an det sauwüf Anne Marie Andersdatter (~ 1775–1833) uun Odense üüb Fünen tu welt. Mä 14 ging hi tu Kopenhuuwen an wul diar en steed bi't teooter fu, man det hää ei loket. Man di direkter faan't teooter naam ham ap uun sin hüs. Hi hoolep di jong H. C. do uk tu en stipendium faan könang Frederik VI., so dat hi tu huuger skuul gung küd an tu't uniwersiteet faan Kopenhuuwen. Leeder raiset H. C. föl ambi an kaam tu Schiisklun, Ingelun, Itaalien, Spoonien, Portugal an tu't Osmaansk Rik. H. C. Andersen hää nimer freid an stoorew mä 70 juar uun Kopenhuuwen. H. C. Andersen sin 156 teelen san üüb huuchschiisk ütjkimen: Enkelt teelen jaft at uk üüb Nordfriisk tu leesen. üüb Söl'ring üüb Söl'ring üüb Söl'ring üüb Fering Hans Christian Andersen:Gesammelte Märchen. Binj 1 an binj 2; Manesse Verlag, Conzett & Huber, efter ääler auersaatangen ütjden


Napoleon III. (üüb Fraansöösk: Napoléon III; * 20. April 1808 uun Pariis; † 9. Janewoore 1873 uun Chislehurst bi London) wiar oner san gebuursnööm Charles Louis Napoléon Bonaparte uun det Naist Republiik faan 1848 tu 1852 fraansöösk stootspresident an faan 1852 tu 1870 üüs Napoleon III. Keiser faan a fransuusen. Hi wiar a dring faan Louis Bonaparte an Hortense de Beauharnais. San aatj wiar a bruler faan Napoleon I. an san mam wiar at foomen faan Alexandre Vicomte de Beauharnais an Joséphine Tascher de la Pagerie an wurd lääder tu't stjipfoomen faan Napoleon I.. Efter a Slacht bi Sedan uun de Tjiisk-Fraansöösk Krich (1870-1871), wurd hi fingen nimen an wurd en nei natschunool regiaring uun Pariis bildet, wat ham för aufsaatet ferklaaret an det Traad Republiik proklamiaret. Sin letst lewentsjuaren ferbroocht hi uun eksiil uun Ingelun. Commons: Napoleon III. – Saamling faan biljen of filmer


Det Traad Fraansöösk Republiik (üüb Fraansöösk: Troisième République française) wiar de fraansöösk stoot twesken 1870 an 1940. At republiik began de 4. September 1870, üüs at regiaring faan Keiser Napoleon III. störtet wurd, an kaam tu aanj, üüs Philippe Pétain lai de 11. Jüüle 1940 uun Vichy de Fraansöösk Stoot grünj. De Tjiisk-Fraansöösk Krich (1870-1871) De Iarst Wäältkrich (1914-1918) Det Wäältwiartskapskriise (1929-1939) De Naist Wäältkrich (1939-1945) A republiik hed fjauertaanj presidenten. Adolphe Thiers (1871–1873) Patrice de Mac-Mahon (1873–1879) Jules Grévy (1879–1887) Marie François Sadi Carnot (1887–1894) Jean Casimir-Perier (1894–1895) Félix Faure (1895–1899) Émile Loubet (1899–1906) Armand Fallières (1906–1913) Raymond Poincaré (1913–1920) Paul Deschanel (Febrewoore 1920–September 1920) Alexandre Millerand (1920–1924) Gaston Doumergue (1924–1931) Paul Doumer (1931–1932) Albert Lebrun (1932–1940)


Wilhelm II., folnööm Friedrich Wilhelm Viktor Albert von Preußen (* 27. Janewoore 1859 uun Berliin; † 4. Jüüne 1941 uun Doorn, Holun), wiar faan 1888 tu 1918 letst tjiisk keiser an köning faan Preussen. Hi wiar en enkel faan keiser Wilhelm I. an en dring faan keiser Friedrich III.. Hi wiar uk enkel faan det britisk köningin Victoria.


Wilhelm I., folnööm Wilhelm Friedrich Ludwig von Preußen (* 22. Marts 1797 uun Berliin; † 09. Marts 1888 uk diar) wiar sant 1858 reegent an sant 1861 Köning faan Preussen, faan 1867 president faan de Nuurdtjiisk Bund an uk faan 1871 iarst tjiisk keiser.


Friedrich III., folnööm Friedrich Wilhelm Nikolaus Karl von Preußen (* 18. Oktuuber 1831 uun Potsdam; † 15. Jüüne 1888 uk diar), wiar 99 daar lung uun't juar 1888 Köning faan Preussen an tjiisk keiser. Auer't 1888 trii keisern jeew, wort detdiar juar uk Trii-Keiser-Juar neemd. Commons: Friedrich III. (Tjiisklun) – Saamling faan biljen of filmer


Johannes IV. (üüb Ualetioopisk: ዮሐንስ ፬ Yoḥännəs Rābə‘; üüb Amhaarisk: ዮሐንስ ፬ኛ Yoḥännəs ʾÄratäñña; * 1831 of 11. Jüüle 1837 uun May Beha, Tembien Prowins; † 10. Marts 1889 uun Metemma of Gallabat bi't grens tu Sudaan) wiar Prins faan Tigray an faan 12. Janewoore 1872 tu 9. Marts 1889 Keiser faan Ethioopien.


Di latje prins as jü frasch ouerseeting foon dåt frånsch bilebök "Le Petit Prince" foon Antoine de Saint-Exupéry (New York, 1943). Dåt bök as ma da bile foon e ferfooter ouerseet wörden tu't frasch foon Ingo Laabs un tu't fering foon Antje Arfsten ("De letj prens"). Dåt bök "Le Petit Prince" as eeder 140 oudere spräke ouerseet än as 1998 uk ouerseet tu't weestfrasch foon Jacobus Quiryn Smink, di 2010 uk dåt bilebök "Struwwelpeter" eeder't weestfrasch ouerseet heet. "Di latje prins" as önj 2009 ouerseet wörden önj't saaterfrasch foon Margaretha Grosser, jü önj 2010 uk dåt bilebök "Struwwelpeter" eeder't saaterfrasch ouerseet heet. Et reef sää tu di Prins: "Adjiis", sää et reef. „Heer as min hiimlikhäid. Dåt as hiilj iinjfåch: Huum schucht mån mat hart gödj. Dåt, wat wörklik wichti as, dåt koon huum ai ma e uugene siinj.“ Aw Nordfriisk (frasch): Di latje prins (Ferlach Tintenfass ISBN 978-3-937467-66-5) Aw Nordfriisk (fering): De letj prens (Ferlach Tintenfass ISBN 978-3-937467-67-2) Aw Weestfrasch: De Lytse Prins (Ferlach Koperative Utjouwerij Boalsert © 1998 ISBN 90 6570 310-1) Aw Saaterfrasch: “Die litje Prins” (Ferlach Tintenfass än Oldenburgische Landschaft), 2009, (ISBN 978-3-937467-64-1) Die litje Prins önj oudere spräke (Ferlach Tintenfass) De Lytse Prins (wäästfräisk) ap


Menelik II. (üüb Ualetioopisk: ምኒልክ ዳግማዊ Mənilək Dāgmäwi; * 17. August 1844 uun Ankober; † 12. Deetsember 1913 uun Addis Abeba) wiar köning faan Shewa (1865–1889) an faan 9. Marts 1889 tu 12. Deetsember 1913 keiser faan Etioopien.


De Naist Balkaankrich wiar en krich faan Jüüne tu August 1913 uun dön Balkaanen. Hi wiar at resultoot faan en stridj auer at ferdialing faan teritoorien efter de Iarst Balkaankrich twesken Bulgaarien üüb ian sidj, an Serbien an Grekenlun üüb det öler sidj. Uk naam Rumeenien an at Türkei uun a krich üüb at sidj faan Serbien an Grekenlun dial. Bulgaarien ferlus a krich an moost lun tu Rumeenien, Serbien an Grekenlun du an moost uk dial faan’t lun turagdu, wat det uun de Iarst Balkaankrich faan't Türkei wonen hee.


Edward Benjamin Britten, Baron Britten, (* 22. Nofember 1913 uun Lowestoft, Suffolk; † 4. Deetsember 1976 uun Aldeburgh, Suffolk) wiar en bedüüden ingels komponist, dirigent an klawiarspeler. Sin bekäändst werken san at ooper Peter Grimes (1945), det War Requiem (1962) an The Young Person's Guide to the Orchestra (1945).


Kurt Julian Weill (* 2. Marts 1900 uun Dessau; † 3. April 1950 uun New York City) wiar en US-amerikoons komponist, diar faan Tjiisklun kaam. Hi as för't iarst troch sin tupwerkin mä Bertolt Brecht (uun Die Dreigroschenoper 1928, Aufstieg und Fall der Stadt Mahagonny 1930, Die sieben Todsünden 1933) bekäänd. Üüs a Natschunalsosialisten at meecht greeb, flücht hi 1933 auer sin jüüdsk ufkemst tu Frankrik an waanert 1935 iin uun dön Ferianigt Stooten ütj. Uun't juar 1940 loket hi üüb a Broadway uun New York üüs komponist. Hi komponiaret oopern, opereten, musik för baleten an teaaterstaken, musicals, werken för orkester, koomermusik, liitjin an öler staken. Commons: Kurt Weill – Saamling faan biljen of filmer


Friedrich Wilhelm Nietzsche (* 15. Oktuuber 1844 uun Röcken; † 25. August 1900 uun Weimar) wiar en tjiisk klasisk filoloog. Iarst efter san duas maaget för ham sin skraften üüs filosoof wäältbekäänd. Uun at biwerk skaafet hi dachtingen an musikaalisk kompositschuunen. Also sprach Zarathustra – Ein Buch für Alle und Keinen. 1883–1885 KSA 4. Jenseits von Gut und Böse – Vorspiel einer Philosophie der Zukunft. 1886 KSA 5. Zur Genealogie der Moral – Eine Streitschrift. 1887 KSA 5. Götzen-Dämmerung oder Wie man mit dem Hammer philosophiert. 1889 KSA 6.


De letj prens as det fering auersaating faan det fransöösk bilbuk "Le Petit Prince" faan Antoine de Saint-Exupéry (New York, 1943). Det buk as mä dön biljen faan a ferfaader tu't fering auerdraanjen wurden faan Antje Arfsten an tu't frasch faan Ingo Laabs ("Di latje prins"). Det buk "Le Petit Prince" as tu 140 öler spriiken auersaat wurden an sant 1998 jaft'at uk en auersaating tu waastfresk faan Jacobus Quiryn Smink, di 2010 uk det bilbuk "Struwwelpeter" tu't waastfresk auersaat hee. "De letj prens" as uun 2009 auersaat wurden tu't saaterfresk faan Margaretha Grosser, diar uun 2010 uk det bilbuk "Struwwelpeter" tu't saaterfresk auersaat hee. A Foos saad tu de Prens: „Adjis“, saad a foos. „Heer as min hiamelkhaid. Det as gans ianfach. Ham kön bluat mä’t hart gud sä. Det, wat rocht woor wichtig as, kön a uugen ej sä.“ „Det, wat rocht woor wichtig as, kön a uugen ej sä“, wederhaalet de letj prens, am ham det tu marken. Üüb Nuurdfresk (fering): De letj prens (Ferlach Tintenfass ISBN 978-3-937467-67-2) Üüb Nuurdfresk (frasch): Di latje prins (Ferlach Tintenfass ISBN 978-3-937467-66-5) Üüb Nuurdfresk (sölring): Di Litj Prins (Ferlach Tintenfass ISBN 978-3-943052-01-5) Üüb Waastfresk (frysk): De Lytse Prins (Ferlach Koperative Utjouwerij


Abchaasien [ab'xa:ziən] (abchaasisk Аҧсны Aṗsny; georgisk აფხაზეთი; rüsk Абхазия) as en de-facto-regime uun a waastelk Kaukasus uun Georgien. Bluas Ruslun, Nikaraagua, Nauru an Venezuela haa det bit nü (2018) üs stoot gudkäänd. Abchaasien hää ham mä Arzach, Süüdoseetien an Transnistrien tuupslööden tu't gemianskap faan ei gudkäänd stooten. Diar san sööwen rajons (lunkreiser) an en kreisfrei stääd: Sochumi. Commonskategorii: Abchaasien – Saamlang faan bilen of filmer Wikimedia Atlas: Abchaasien – Geograafisk an histoorisk koorden Wikivoyage Raisfeerer: Abchaasien (sjiisk) 4340.983333333333Koordinaaten: 43° 0′ N, 40° 59′ O


Süüdoseetien (oseetisk Хуссар Ирыстон/Chussar Iryston Zwiebelfisch 425-Х-Cyrl 443-у-Cyrl 441-с-Cyrl 441-с-Cyrl 430-а-Cyrl 440-р-Cyrl 20 418-И-Cyrl 440-р-Cyrl 44B-ы-Cyrl 441-с-Cyrl 442-т-Cyrl 43E-о-Cyrl 43D-н-Cyrl 2F 27 27 43-C-Latn 68-h-Latn 75-u-Latn 73-s-Latn 73-s-Latn 61-a-Latn 72-r-Latn 20 49-I-Latn 72-r-Latn 79-y-Latn 73-s-Latn 74-t-Latn 6F-o-Latn 6E-n-Latn 27 27; rüsk Южная Осетия/Juschnaja Ossetija; georgisk სამხრეთი ოსეთი/Samchreti Osseti) as en de-facto-regime uun a süüdelk Kaukasus uun Georgien. Bit nü (2018) as det regiuun bluas faan fiiw lunen üs stoot gudkäänd: Ruslun, Nikaraagua, Venezuela, Nauru an Syrien. Süüdoseetien hää ham mä Arzach, Abchaasien an Transnistrien tuupslööden tu't gemianskap faan ei gudkäänd stooten. Süüdoseetien as iindiald uun 4 rajons (lunkreiser) an ian stääd: 1 efter: Citypopulation.de Commonskategorii: Süüdoseetien – Saamlang faan bilen of filmer Wikimedia Atlas: Süüdoseetien – Geograafisk an histoorisk koorden 42.347634444.0979465Koordinaaten: 42° 21′ N, 44° 6′ O


Nauru /nɑːˈuːruː/ as en eilun an en stoot uun a Pasiifik mä amanbi 10.000 iinwenern. Nauru as efter't grate an uk efter't iinwenertaal det traadletjst lun üüb a eerd. Nauru leit üüb en koralenrab uun Mikroneesien bal lik üüb a ekwaator. Trinjam lei a Tuupslööden Stooten faan Mikroneesien uun't waasten, a Marshall-Eilunen uun't nuurden, Kiribaati uun't uasten an a Salomoonen uun't süüden. Nauru leit bal lik üüb a ekwaator an sodenang haa's diar en troopisk kliima saner juarstidjen. Diar san 14 distrikten: Nauru as sant 1999 lasmoot faan det Commonwealth of Nations. Commonskategorii: Nauru – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Nauru (sjiisk) Wikimedia Atlas: Nauru – Geograafisk an histoorisk koorden Suwereen stooten uun Mikroneesien: Tuupslööden Stooten faan Mikroneesien, Kiribaati, Marshall-Eilunen, Nauru, Paalau. Baron Waqa elected new president 11 June 2013. Ufrepen di 15. Jüüne 2013. Population density, in: Republic of Nauru: National Report on Population and Housing: Census 2011 (PDF; 6,7 MB), Secretariat of the Pacific Community, sidj 11. Ufrepen di 3. Jüüle 2016. Figure 1: Total population size, Nauru: 1921–2011, in: Republic of Nauru: National Report on Population and Housing: Census 2011 (PDF; 6,7 MB), Secretariat of the Pacific Community, sidj 7. Ufrepen di 3. Jüüle 2016.


En Galaksii as en uunsaamling faan stäären, planeetensüsteemen, gasmisten an öler objekten, wat troch grawitatschuun bünjen as. De nööm (γαλαξίας galaxías) komt faan't ualgreks uf an gungt üüb en ual teel turag, huarefter hat det moolk (γάλα gála) faan Gaia as, det greks God. Mä en galaksis (iantaal) ment ham miast üüs galaksis, det Moolkstruat. at Moolkstruat dön Magellans Wolken det Andromeda Galaksii


At Moolkstruat as en galaksii, huar at sansüsteem mä't eerd uun as. Faan't eerd ütj sä'f det faan banen üüs laacht bian, wat a hemel auerspeent. Commons: Moolkstruat – Saamling faan biljen of filmer


Det Lex Frisionum (Latiinsk för det Gesets faan a Fresken) as en soomling faan rochtsföörskraften, wat uun det iar madeläälerns skrewen wurd. Det wurd tu iarst twesken 785 an 793 iin uun’t skraft stääld. At rocht, wat uun det Lex skrewen wurd, hed wel al juarhunerten bestenen. Bluat üüb inisiatiif faan Karl de Grat wuurd det üüb papiar saatet. Dön iarst tau-an-twuntig kapitler faan’t Lex befaade jo mä liisten (of compositiones) faan stroofen an wergeld, kompensatschuunen, wat tu oofern of hör familjin den skul, an efter de sosiaal rang (faan dön, wat at den hee an hör oofer) apredet san. Widjer elwen kapitler hee a Bigoowen faan a Wis Lidj (üüb Latiinsk: Additio sapientum), tjiin onertiitler faan Wiemar an Saxmund (huarauer niks bekäänd as) hör ordialen, an uk kirwen ütj det Lex Thüringorum (Gesetsen faan a Thüringern). Lex Frisionum üüb latiinsk an ingelsk


Alruunen (Mandragora) san en skööl faan naachtskaadplaanten (Solanaceae). Diar jaft at trii slacher faan, man uun Euroopa bluas ian: Mandragora officinarum. Alruunen san giftag! Mandragora caulescens Mandragora officinarum Mandragora turcomanica Commonskategorii: Alruunen (Mandragora) – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Alruunen (Mandragora) Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


At Alruun (Mandragora officinarum) as en plaantenslach uun det skööl faan a Alruunen (Mandragora). Hat as giftag, an det as uk al loong bekäänd. Alruun-ruter like minsken, an det hää at fantasii faan a minsken uunstupt: En giftag plaant, diar a minsken liket, det hää was en jiper bedüüdang. An so as det alruun uun ualang tidjen en troolplaant weesen. Früchten faan't alruun. Commonskategorii: Alruun (Mandragora officinarum) – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Alruun (Mandragora officinarum) Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


Hiasbeien (Vaccinium) of uk Bläbeien san en skööl faan amanbi 500 plaantenslacher uun det famile faan a Hiasplaanten (Ericaceae). Faan flook slacher kön a früchten eden wurd. Oxycoccus V. sect. Oxycoccoides – V. sect. Oxycoccus Vaccinium V. sect. Batodendron – V. sect. Brachyceratium – V. sect. Bracteata – V. sect. Calcicolus – V. sect. Ciliata – V. sect. Cinctosandra – V. sect. Conchophyllum – V. sect. Cyanococcus – V. sect. Eococcus – V. sect. Epigynium – V. sect. Hemimyrtillus – V. sect. Herpothamnus – V. sect. Myrtillus – V. sect. Neurodesia – V. sect. Oarianthe – V. sect. Pachyanthum – V. sect. Polycodium – V. sect. Pyxothamnus – V. sect. Vaccinium – V. sect. Vitis-idaea Mööskbei 'Cranberry' (Vaccinium macrocarpon, Oxycoccus macrocarpos) Bläbei, Hiasbei (Vaccinium myrtillus) Muurbei (Vaccinium uliginosum) Krüünbei, Foosbei (Vaccinium vitis-idaea) Commonskategorii: Hiasbeien (Vaccinium) – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Hiasbeien (Vaccinium)


Di latje prins es di frasch Aurseeting fan dat franzk Staatji "Le Petit Prince" fan Antoine de Saint-Exupéry (New York, 1943). Dat Bok es me di Skelter fan di Skriiwer aurset uuren: Üp Frasch fan Ingo Laabs ("Di latje prins") Üp Fering fan Antje Arfsten ("De letj prens") Üp Sölring fan Erk-Uwe Schrahé ("Di Litji Prins") uur ön 2011 aur di Sölring Foriining drukt (Editsjoon Blakfat) Dat Bok "Le Petit Prince" es üp aur 200 üđer Spraaken en Mööraarten aurset uuren. 1998 es dit üp Weestfriisk āpskrewen uuren, fan Jacobus Quiryn Smink. Des heer 2010 uk dat Skelterbok "Struwwelpeter" üp weestfriisk aurset (Smoarge Piter"). "Di latje prins" es ön 2009 üp Saaterfrasch aurset uuren, fan Margaretha Grosser. Uk jü heer ön 2010 si "Struwwelpeter" ön hör Spreekwiis āpskrewen ("Tuusterpäiter"). Uk fan di "Struwwelpeter" jeft et en Sölring Aurseting fan Kai Klint, wat jit ek ütdönen es. Di jit "Tuusipetji". Di Jemelkhair fan di Fos „Faarwel,“, sair di Fos, „jir es min Jemelkhair: Dit es mal iinfach: Em sjocht bluat me sin Hart gur. Di rocht Saaken ken di Oogen ek se.“ „Di rocht Saaken ken di Oogen ek se.“, sair di Litji Prins, fuar dit ön Haur tö bihual. Üp


Uallöön (in'e 13. iirhonert: "Ul-laun"; tutsk: "altes Land") is en hali foon dä Nöördfreesk Ailööne. In'e juunii 2018 laaweden 17 mänskene uw Uallöön. Kirchengemeinderat Oland: Kleiner Führer durch die Evangelisch-Lutherische St.-Petri-Kirche auf der Hallig Oland


Det Riwne Prowins (üüb Ukrainisk: Рі́вненська о́бласть Rívnens’ka óblast’ of Рі́вненщина Rívnenščyna) as ian faan dön 24 prowinsen faan Ukraine. Det hee 1.162.763 lidj (2017). At hoodsteed faan’t prowins as Riwne. Ukraine: Administrative Division, www.citypopulation.de


Det Sumy Prowins (üüb Ukrainisk: Сумська́ о́бласть Sums’ká óblast’ of Су́мщина Súmščyna) as ian faan dön 24 prowinsen faan Ukraine. Det hee 1.104.529 lidj (2017). At hoodsteed faan’t prowins as Sumy. Ukraine: Administrative Division, www.citypopulation.de


At Hrywnja (ukrainisk гривня; amskrewen: hryvnja; ütjspriak: [ˈɦrɪu̯nʲɑ]; muartaal hrywni/hrywen, of uk Griwna näämd) as sant 1996 at münt faan a Ukraine. Di ISO-Code as UAH. Di hunertst dial faan en Hrywnja het Kopijka. Diar san jilstaken mä en wäärs faan 1 Hrywnja, an 1, 2, 5, 10, 25 an 50 Kopijok. 2 Kopijki 5 Kopijok 25 Kopijok 50 Kopijok 1 Hrywnja – Wolodymyr di Grat 1 Hrywnja 2 Hrywni 5 Hrywen 10 Hrywen 20 Hrywen 50 Hrywen 100 Hrywen 200 Hrywen 500 Hrywen Commonskategorii: Jil faan a Ukraine – Saamlang faan bilen of filmer


En kopeek (faan rüsk копейка, bit 1918 копѣйка, kopejka) as di nööm faan en jilstak mä en letjen wäärs uun't Rüsk Rik sant at 16. juarhunert. Flook efterfulgerlunen brük det kopeek widjerhen. kopeek tu tidjen faan Iwan IV. kopeek tu tidjen faan Fjodor II., amanbi 1605 5 kopeeken, kööber, tu tidjen faan Zarin Katharina II., 1783 kööber-kopeek, tu tidjen faan Zar Alexander I., 1821 kopeek tu tidjen faan a Sowjetunion, 1990 1 kopeek = 1/100 Rüsk Ruubel (Ruslun) 2 kopeeken = 2/100 Hrywni (Ukraine) 1 kopeek = 1/100 Transnistrisk Ruubel (Transnistrien) 1 kopeek = 1/100 Witjrüsk Ruubel (Witjruslun)


De Austraalisk Dooler (Ufkörtang: AUD; Sümbool: $) as at münt faan Austraalien sant 1966. Föör 1966 as det Austraalisk Pünj brükt wurden.


Faro (Ütjspriik üüb Portugiisk: [ˈfaɾu]) as en steed uun Portugal. At steed leit uun a süüd faan’t lun, amanbi 216 km tu a süüduast faan Lisabon. Det hee 47.575 lidj (2011). Det as at hoodsteed faan de Faro Distrikt. Portugal: Regions and Cities, citypopulation.de


North Carolina [ˌnɔɹθ kɛɹəˈlaɪnə] as en diiljstoot foon da Feriind Stoote. E diiljstoot läit önj't söödååsten foon't lönj. Dåt heet 10.488.084 manschne (2019). E hoodstää foon e diiljstoot as Raleigh. E Appalachen lade önj't weesten foon e diiljstoot. Da tiin grutst stääse önj e diiljstoot san: North Carolina heet 100 counties: Kiik uk deer: List foon counties önj North Carolina USA: States, citypopulation.de USA: North Carolina, citypopulation.de 35.5-80Koordinaaten: 35° 30′ N, 80° 0′ W


Dänemåårk äs en luin oon Euroopa. Et luin hjit 5.781.190 mänske (2018). E hoorstäär fuon't luin äs Koopenhuuwen. Denmark, citypopulation.de Oore luine oon Euroopa: Ängeluin, Dänemåårk, Frankrik, Norwäägen, Tjüskluin, Spånien


Ängeluin äs en luin oon Euroopa. Et äs iin fuon de fjauer luine fuon det Feriinied Köningrik. Et luin hjit 53.012.456 mänske (2011). E hoorstäär fuon't luin äs London. United Kingdom:England, citypopulation.de Oore luine oon Euroopa: Ängeluin, Dänemåårk, Frankrik, Norwäägen, Tjüskluin, Spånien


Norwäägen Norwäägen äs en luin oon Euroopa. Et luin hjit 5.295.619 mänske (2018). E hoorstäär fuon't luin äs Oslo. Norway, citypopulation.de Oore luine oon Euroopa: Ängeluin, Dänemåårk, Frankrik, Norwäägen, Tjüskluin, Spånien


Spånien äs en luin oon Euroopa. Et luin hjit 46.815.916 mänske (2011). E hoorstäär fuon't luin äs Madrid. Spain, citypopulation.de Oore luine oon Euroopa: Ängeluin, Dänemåårk, Frankrik, Norwäägen, Tjüskluin, Spånien


Frankrik Frankrik äs en luin oon Euroopa. Et luin hjit 46.815.916 mänske (2018). E hoorstäär fuon't luin äs Pariis. France, citypopulation.de Oore luine oon Euroopa: Ängeluin, Dänemåårk, Frankrik, Norwäägen, Tjüskluin, Spånien


Det Kadiogo Prowins (Ütjspriik: [ka.djɔ.go]) as en prowins faan det Centre Regiuun faan Burkiina Faaso. Det hee 1.727.390 lidj (2006). At hoodsteed as Ouagadougou. At prowins hee 7 departmenten: Burkina Faso, www.citypopulation.de


Skrobflenerken of uk Troolflenerken of Trooler (Noctuidae) san en famile faan Flenerken. Diar jaft at uk bruketen faan, man a miasten san dach brün of grä. Daalang käänt am amanbi 35.000 slacher, uun Euroopa san't son 1.800. Acontiinae – Acronictinae – Agaristinae – Amphipyrinae – Araeopteroninae – Bagisarinae – Balsinae – Bryophilinae – Cocytiinae – Condicinae – Cuculliinae – Cydosiinae – Dilobinae – Diphtherinae – Eriopinae – Eucocytiinae – Eustrotiinae – Hadeninae – Heliothinae – Lophonyctinae – Metoponiinae – Noctuinae – Oncocnemidinae – Pantheinae – Plusiinae – Psaphidinae – Raphiinae – Sinocharinae – Stictopterinae – Stiriinae – Strepsimaninae – Thiacidinae – Xyleninae Commonskategorii: Skrobflenerken – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Skrobflenerken


Plusiinae san en onerfamile faan skrobflenerken (Noctuidae). Tribus: Abrostolini Sköölen: Abrostola – Inguridia – Mouralia Tribus: Argyrogrammatini Sköölen: Acanthoplusia – Agrapha – Anadevidia – Anaplusia – Argyrogramma – Chrysodeixis – Ctenoplusia – Dactyloplusia – Enigmogramma – Extremoplusia – Kuelvarosiplusia – Loboplusia – Plusiopalpa – Plusiotricha – Scriptoplusia – Shensiplusia – Stigmoctenoplusia – Stigmoplusia – Thysanoplusia – Trichoplusia – Vittaplusia – Zonoplusia Tribus: Omorphinini Skööl: Omorphina Tribus: Plusiini Onertribus: Autoplusiina Sköölen: Allagrapha – Antoculeora – Autoplusia – Cerviplusia – Diachrysia – Erythroplusia – Loboplusia – Macdunnoughia – Melanoplusia – Notioplusia – Perloplusia – Rachiplusia – Sclerogenia Onertribus: Euchalciina Sköölen: Allagrapha – Chrysanympha – Diachrysia – Desertoplusia – Eosphoropteryx – Euchalcia – Exyra – Lamprotes – Panchrysia – Platoplusia – Plusidia – Polychrysia – Pseudeva – Pseudochalcia Ontertribus: Plusiina Sköölen: Anagrapha – Autographa – Cornutiplusia – Lophoplusia – Megalographa – Plusia – Syngrapha Commonskategorii: Plusiinae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Plusiinae


Autographa san en skööl faan skrobflenerken (Noctuidae) uun det onerfamile Plusiinae. A. aemula – A. ampla – A. amurica – A. argyrosigna – A. bimaculata – A. bractea – A. buraetica – A. caladii – A. californica – A. camptosema – A. corusca – A. crypta – A. dudgeoni – A. excelsa – A. flagellum – A. gamma (Gammaflenerk) – A. jota – A. khinjana – A. kostjuki – A. labrosa – A. lehri – A. macrogamma – A. mandarina – A. mappa – A. metallica – A. monogramma – A. nekrasovi – A. nigrisigna – A. paghmana – A. pasiphaeia – A. precationis – A. pseudogamma – A. pulchrina – A. purpureofusa – A. rubida – A. sansoni – A. schalisema – A. sinooccidentalis – A. speciosa – A. ternei – A. urupina – A. v-alba – A. v-minus Commonskategorii: Autographa – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Autographa


A Gammaflenerk of uk Gammafögel (Autographa gamma) as en slach faan skrobflenerken (Noctuidae) uun det onerfamile Plusiinae an det skööl Autographa. Di gammaflenerk späänt auer a jüügen 35 bit 40 mm. Sin klöör leit tesken brün an grä an hi hää en aparte tiaknang üüb a jügen, det liket at greks gamma. A ripen wurd 25 mm lung an san miast green. Det pope as jonkbrün. Wan gammaflenerken bonkerwiis föörkem, kön jo üüb ääkerlun uk böös skaas uunracht. Rip Pope Gammaflenerker kön jo gud uunpaase an san knaap tu käänen: Commonskategorii: Gammaflenerk – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Gammaflenerk


Det Boulgou Prowins (Ütjspriik: [bul.gu]) as en prowins faan det Centre-Est Regiuun faan Burkiina Faaso. Det hee 543.570 lidj (2006). At hoodsteed as Tenkodogo. At prowins hee 13 departmenten. Burkina Faso, www.citypopulation.de


Det Koulpélogo Prowins (Ütjspriik: [kul.pe.lɔ.go] of [kul.pe.lo.go]) as en prowins faan det Centre-Est Regiuun faan Burkiina Faaso. Det hee 258.667 lidj (2006). At hoodsteed as Ouargaye. At prowins hee aacht departmenten: Burkina Faso, www.citypopulation.de


Det Kouritenga Prowins (Ütjspriik: [ku.ʁi.tɛn.ga] of [ku.ʁi.tɑ̃.ga]) as en prowins faan det Centre-Est Regiuun faan Burkiina Faaso. Det hee 329.779 lidj (2006). At hoodsteed as Koupéla. At prowins hee njüügen departmenten: Burkina Faso, www.citypopulation.de


Det Bam Prowins (Ütjspriik: [bam]) as en prowins faan det Centre-Nord Regiuun faan Burkiina Faaso. Det hee 275.191 lidj (2006). At hoodsteed as Kongoussi. De Tanlallé Berig (562 m), wat de naisthuuchst berig faan Burkiina Faaso as, leit uun detheer prowins. At prowis hee njüügen departmenten: Burkina Faso, www.citypopulation.de


Det Namentenga Prowins (Ütjspriik: [na.mɛn.tɛn.ɡa]) as en prowins faan det Centre-Nord Regiuun faan Burkiina Faaso. Det hee 328.820 lidj (2006). At hoodsteed as Boulsa. Burkina Faso, www.citypopulation.de


Det Sanmatenga Prowins as en prowins faan det Centre-Nord Regiuun faan Burkiina Faaso. Det hee 598.014 lidj (2006). At hoodsteed as Kaya. www.citypopulation.de


Det Boulkiemdé Prowins (Ütjspriik: [bul.kjɛm.de]) as en prowins faan det Centre-Ouest Regiuun faan Burkiina Faaso. Det hee 505.206 lidj (2006). At hoodsteed as Koudougou. Burkina Faso, www.citypopulation.de


Det Sanguié Prowins as en prowins faan det Centre-Ouest Regiuun faan Burkiina Faaso. Det hee 297.036 lidj (2006). At hoodsteed as Réo. Burkina Faso, www.citypopulation.de


Det Sissili Prowins as en prowins faan det Centre-Ouest Regiuun faan Burkiina Faaso. Det hee 208.409 lidj (2006). At hoodsteed as Léo. Burkina Faso, www.citypopulation.de


Det Ziro Prowins as en prowins faan det Centre-Ouest Regiuun faan Burkiina Faaso. Det hee 175.915 lidj (2006). At hoodsteed as Sapouy. Burkina Faso, www.citypopulation.de


Det Bazèga Prowins (Ütjspriik: [ba.zɛ.ga]) as en prowins faan det Centre-Sud Regiuun faan Burkiina Faaso. Det hee 238.425 lidj (2006). At hoodsteed as Kombissiri. Burkina Faso, www.citypopulation.de


Det Nahouri Prowins (Ütjspriik: [na.u.ʁi]) as en prowins faan det Centre-Sud Regiuun faan Burkiina Faaso. Det hee 157.071 lidj (2006). At hoodsteed as Pô. Burkina Faso, www.citypopulation.de


Det Zoundwéogo Prowins as en prowins faan det Centre-Sud Regiuun faan Burkiina Faaso. Det hee 245.947 lidj (2006). At hoodsteed as Manga. At prowins hee 7 departmenten: Burkina Faso, www.citypopulation.de


Det Gnagna Prowins (Ütjspriik: [ɲa.ɲa]) as en prowins faan det Est Regiuun faan Burkiina Faaso. Det hee 408.669 lidj (2006). At hoodsteed as Bogandé. Burkina Faso, www.citypopulation.de


Det Gourma Prowins (Ütjspriik: [guʁ.ma]) as en prowins faan det Est Regiuun faan Burkiina Faaso. Det hee 305.936 lidj (2006). At hoodsteed as Fada Ngourma. Burkina Faso, www.citypopulation.de


Det Komondjari Prowins (Ütjspriik: [kɔ.mɔn.dʒa.ʁi]) as en prowins faan det Est Regiuun faan Burkiina Faaso. Det hee 79.507 lidj (2006). At hoodsteed as Gayéri. Burkina Faso, www.citypopulation.de


Det Kompienga Prowins (Ütjspriik: [kɔm.pjɛn.ɡa]) en prowins faan det Est Regiuun faan Burkiina Faaso. Det hee 75.867 lidj (2006). At hoodsteed as Pama. Burkina Faso, www.citypopulation.de


Det Tapoa Prowins as en prowins faan det Est Regiuun faan Burkiina Faaso. Det hee 342.305 lidj (2006). At hoodsteed as Diapaga. Burkina Faso, www.citypopulation.de


Det Houet Prowins (Ütjspriik: [wɛ]) as en prowins faan det Hauts-Bassins Regiuun faan Burkiina Faaso. Det hee 955.451 lidj (2006). At hoodsteed as Bobo Dioulasso. De Kantolo Berig (542 m), de Tonvo Berig (470 m) an de Kanso Berig (448 m) lei uun detheer prowins. Burkina Faso, www.citypopulation.de


Det Kénédougou Prowins (Ütjspriik: [ke.ne.du.gu]) as en prowins faan det Hauts-Bassins Regiuun faan Burkiina Faaso. Det hee 285.695 lidj (2006). At hoodsteed as Orodara. Burkina Faso, www.citypopulation.de


Det Tuy Prowins as en prowins faan det Hauts-Bassins Regiuun faan Burkiina Faaso. Det hee 228.458 lidj (2006). At hoodsteed as Houndé. Burkina Faso, www.citypopulation.de


Det Loroum Prowins (Ütjspriik: [lɔ.ʁum]) as en prowins faan det Nord Regiuun faan Burkiina Faaso. Det hee 142.853 lidj (2006). At hoodsteed as Titao. Burkina Faso, www.citypopulation.de


Det Passoré Prowins as en prowins faan det Nord Regiuun faan Burkiina Faaso. Det hee 323.222 lidj (2006). At hoodsteed as Yako. Burkina Faso, www.citypopulation.de


Det Yatenga Prowins as en prowins faan det Nord Regiuun faan Burkiina Faaso. Det hee 553.164 lidj (2006). At hoodsteed as Ouahigouya. Burkina Faso, www.citypopulation.de


Det Zondoma Prowins as en prowins faan det Nord Regiuun faan Burkiina Faaso. Det hee 166.557 lidj (2006). At hoodsteed as Gourcy. At prowins hee fiiw departmenten: Burkina Faso, www.citypopulation.de


Det [Ganzourgou Prowins (Ütjspriik: [gɑ̃.zuʁ.gu]) as en prowins faan det Plateau-Central Regiuun faan Burkiina Faaso. Det hee 319.380 lidj (2006). At hoodsteed as Zorgho. 'Burkiina Faso, www.citypopulation.de


Det Kourwéogo Prowins (Ütjspriik: [kuʁ.we.o.go]) as en prowins faan det Plateau-Central Regiuun faan Burkiina Faaso. Det hee 138.217 lidj (2006). At hoodsteed as Boussé. Burkina Faso, www.citypopulation.de


Det Oubritenga Prowins (Ütjspriik: [u.bʁi.tɛn.ɡa]) as en prowins faan det Plateau-Central Regiuun faan Burkiina Faaso. Det hee 238.775 lidj (2006). At hoodsteed as Ziniaré. Burkina Faso, www.citypopulation.de


Det Oudalan Prowins (Ütjspriik: [u.da.lɑ̃]) as en prowins faan det Sahel Regiuun faan Burkiina Faaso. Det hee 195.964 lidj (2006). At hoodsteed as Gorom-Gorom. De Koèl Berig (448 m), de Zaran Kipsi Berig (441 m) an de Lakba Berig (400m) lei uun detheer prowins. Burkina Faso, www.citypopulation.de


Det Séno Prowins as en prowins faan det Sahel Regiuun faan Burkiina Faaso. Det hee 264.991 lidj (2006). At hoodsteed as Dori. Burkina Faso, www.citypopulation.de


Det Soum Prowins as en prowins faan det Sahel Regiuun faan Burkiina Faaso. Det hee 347.335 lidj (2006). At hoodsteed as Djibo. De Gabou Kani Berig (411 m), leit uun detheer prowins. Burkina Faso, www.citypopulation.de


Det Yagha Prowins as en prowins faan det Sahel Regiuun faan Burkiina Faaso. Det hee 160.152 lidj (2006). At hoodsteed as Sebba. Burkina Faso, www.citypopulation.de


Det Bougouriba Prowins (Ütjspriik: [bu.gu.ʁi.ba]) as en prowins faan det Sud-Ouest Regiuun faan Burkiina Faaso. Det hee 101.479 lidj (2006). At hoodsteed faan't prowins as Diébougou. At prowins hee fiiw departmenten: Burkina Faso, www.citypopulation.de


Det Ioba Prowins (Ütjspriik: [jɔba]) as en prowins faan det Sud-Ouest Regiuun faan Burkiina Faaso. Det hee 192.321 lidj (2006). At hoodsteed as Dano. Burkina Faso, www.citypopulation.de


Det Noumbiel Prowins (Ütjspriik: [num.bjɛl]) as en prowins faan det Sud-Ouest Regiuun faan Burkiina Faaso. Det hee 70.036 lidj (2006). At hoodsteed as Batié. Burkina Faso, www.citypopulation.de


Det Poni Prowins as en prowins faan det Sud-Ouest Regiuun faan Burkiina Faaso. Det hee 256.931 lidj (2006). At hoodsteed as Gaoua. Poni hee 9 departmenten: Bouroum-Bouroum Djigoue Gaoua Gbomblora Kampti Loropeni Malba Nako Perigban Burkina Faso, www.citypopulation.de


Wat menst dü? Sahel, det regiuun uun Afrikoo Sahel (Regiuun uun Burkiina Faaso)


De Belait Distrikt (üüb Malaiisk: Daerah Belait) as en distrikt uun Bruunei. A distrikt hee 73.200 lidj (2018). At hoodsteed faan a distrikt as Kuala Belait. A distrikt hee aacht onerdistrikten (mukim): sheet T2


De Bruunei-Muara Distrikt (üüb Malaiisk: Daerah Brunei-Muara) as en distrikt uun Bruunei. A distrikt hee 279.924 lidj (2011). At hoodsteed faan a distrikt as Bandar Seri Begawan. A distrikten hee 18 onerdistrikten (mukim): Brunei: Districts, citypopulation.de


De Temburong Distrikt (üüb Malaiisk: Daerah Temburong) as en distrikt uun Bruunei. A distrikt hee 8852 lidj (2011). At hoodsteed faan a distrikt as Bangar. A distrikt hee fiiw onerdistrikten (mukim): Brunei: Districts, citypopulation.de


De Tutong Distrikt (üüb Malaiisk: Daerah Tutong) as en distrikt uun Bruunei. A distrikt hee 43.852 lidj (2011). At hoodsteed faan a distrikt as Pekan Tutong. A distrikt hee aacht onerdistrikten (mukim): Brunei: Districts, citypopulation.de


Madlem (Feer) Madlem (üüb Tjiisk an Deensk: Midlum) as en gemeend uun’t Amt Feer-Oomrem faan a Kreis Nuurdfresklun. Uun a nuurd leit a Nuurdsia, uun a uast a gemeend Ööwenem, uun a süüduast Wraksem, uun a süüd Njiblem, uun a waast Aalkersem an uun a nuurdwaast Olersem. Det hee 470 lidj (2016) At gemeend leit uun Uasterlun-Feer. Madlem as 8,5 km². Det as det füftgratst gemeend üüb Feer. Madlem wurd 1462 at iarst keer skraftelk neemd. Sant 2007 hiart Madlem tu det nei-grünjlaanjen Amt Feer-Oomrem. Efter en schetsing 2016 wiar 470 lidj uun Madlem. Diarfaan wiar 199 maaner an 271 wüfen. Efter det folksteeling 2011 wiar det tutool befölkring faan't gemeend 408. At gemeend hee njüügen saten uun't gemeendfertreeding. Diarfaan hee det Midlumer Wählergemeinschaft (MWG) sant dön kommunaalwoolen uun Sleeswich-Holstian 2018 aacht saten. En widjer sat häält en enkeltbewerewer. ?-2013: Helmut Marczinkowski 2013–2017: Stefan Hinrichsen (MWG) 2017-: Frauke Vollert Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2021 (XLS-datei) (Widjerfeerd üüb grünjlaag faan't fulkstäälang 2011) (Halep üüb tjiisk) Nordfriesland, citypopulation.de Nordfriesland: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de Midlum, citypopulation.de Föhr-Land: Wählergemeinschaften vorn. Uun: Der Insel-Bote faan 7. Mei 2018, ufrepen 9. Mei 2018


Ööwenem Ööwenem (üüb Tjiisk: Oevenum; üüb Deensk: Øvenum) as en gemeend uun’t Amt Feer-Oomrem faan a Kreis Nuurdfresklun. Det hee 428 lidj (2016). At gemeend hiart tu Uasterlun-Feer. Ööwenem as 10,87 km². Det as det naistgratst gemeend üüb Feer. Ööwenem wurd 1438 at iarst keer skraftelk neemd. Sant 2007 hiart Ööwenem tu det nei-grünjlaanjen Amt Feer-Oomrem. Efter en schetsing 2016 wiar 428 uun Ööwenem. Diarfaan wiar 206 maaner an 222 wüfen. Efter det folksteeling 2011 wiar det tutool befölkring faan't gemeend 454. At gemeend hee njüügen saten uun't gemeendfertreeding. Sant a kommunaalwoolen uun Sleeswich-Holstian 2018 hee det Oevenumer Wählergemeinschaft (ÖWG) sööwen saten uun det gemeendfertreeding, tau saten hual enkeltbewerewer.. 2013-: Gisela Riemann (ÖWG) Knud Broder Knudsen (1846-1917), dachter. Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2021 (XLS-datei) (Widjerfeerd üüb grünjlaag faan't fulkstäälang 2011) (Halep üüb tjiisk) Nordfriesland, citypopulation.de Nordfriesland: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de Oevenum, citypopulation.de Föhr-Land: Wählergemeinschaften vorn. Uun: Der Insel-Bote 7. Mei 2018, ufrepen 9. Mei 2018


Madlem (Fäär) Madlem (aw Tjüsch än Dånsch: Midlum) as en gemiine önjt Åmt Fäär-Oomram foon e Kris Nordfraschlönj. Önjt norden läit e Weestsiie, önjt ååsten e gemiine Ööwenem, önjt söödååsten Wraksem, önjt sööden Njiblem, önjt weesten Aalkersem än önjt nordweesten Olersem. Dåt heet 470 inboogere (2016). Et toorp Madlem läit önjt sööden foon e gemiine. Et toorp Eekrem läit önjt norden. Et jeeft uk en toorp Mullum (aw Neederlönjsch: Midlum) önj e gemiine Harns önj Weestfraschlönj än tou toorpe ma e noome Midlum önj Needersaksen: iinj önj e Lönjkris Leer än iinj önj e Lönjkris Kokshuuwen. Huum, wat foon Madlem kamt, as aw Fering en madlembüür (mörtål madlembüüren). E gemiine wörd di 1. önj e Ismoune 2007 diilj foon dåt nai Åmt Fäär-Oomram. Tuforen wus e gemiine diilj foont Åmt Fäär-Lönj. Nordfriesland, citypopulation.de


Wiisem Wiisem (üüb Tjiisk: Witsum; üüb Deensk: Vitsum) as en gemeend uun’t Amt Feer-Oomrem faan a Kreis Nuurdfresklun. At gemeend hiart tu Waasterlun-Feer. Wiisem as 1,59 km². Det as det letjst gemeend üüb Feer. Salwert (11 m), de huuchst ponkt üüb Feer, leit uun a waast faan Wiisem. Wiisem wurd 1509 at iarst keer skraftelk neemd. Sant 2007 hiart Wiisem tu det nei-grünjlaanjen Amt Feer-Oomrem. Auer at gemeend maner üüs 70 iinwenern hee, hee det en gemeendfersoomlang an nian gemeendfertreedang; tu't fersoomlang hiar al bürger faan't gemeend. Gemeinde Witsum Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2021 (XLS-datei) (Widjerfeerd üüb grünjlaag faan't fulkstäälang 2011) (Halep üüb tjiisk) Nordfriesland: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Wraksem Wraksem (üüb Tjiisk: Wrixum; üüb Deensk: Vriksum) as en gemeend uun’t Amt Feer-Oomrem faan a Kreis Nuurdfresklun. At gemeend hiart tu Uasterlun-Feer. Wraksem as 7,56 km². Det as det seekstletjst gemeend üüb Feer. Wraksem wurd 1438 at iarst keer skraftelk neemd. Sant 2007 hiart at gemeend tu det nei-grünjlaanjen Amt Feer-Oomrem. Sant a komunaalwoolen uun Sleeswich-Holstian 2018 häält det Wrixumer Wählergemeinschaft (WWG) al njüügen saten uun't gemeendfertreeding.. 2008-: Heidi Braun Commons: Wraksem – Saamlang faan bilen of filmer Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2021 (XLS-datei) (Widjerfeerd üüb grünjlaag faan't fulkstäälang 2011) (Halep üüb tjiisk) Nordfriesland: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de Föhr-Land: Wählergemeinschaften vorn. Uun: Der Insel-Bote faan 7. Mei 2018, ufrepen 9. Mei 2018


Sokodé as en steed uun de aafrikoons stoot Toogo. At steed leit uun a maden faan’t lun, amanbi 317 km tu a nuurd faan Lomé. Det as at hoodsteed faan det Centrale Regiuun an det Tchaoudjo Prefektüür. Det hee 104.700 lidj (2017). Troch at steed feert det togoisk natschunaalstruat N1 faan Lomé tu a grens tu Burkiina Faaso nai bi Cinkassé. Uk ferbant at struat at steed mä Kara an Atakpamé. At steed hee en fluughuuwen, de Sokodé Fluughuuwen, wat uun a nuurduast faan’t steed leit. Togo, citypopulation.de


Kara as en steed uun de aafrikoons stoot Toogo. At steed leit uun a nuurd faan’t lun, amanbi 380 km tu a nuurd faan Lomé. Det as at hoodsteed faan det Kara Regiuun an det Kozah Prefektüür. Det hee 108.700 lidj (2017). Troch at steed feert det togoisk natschunaalstruat N1 faan Lomé tu a grens tu Burkiina Faaso nai bi Cinkassé. Uk ferbant at struat at steed mä Dapaong an Sokodé. De naist fluughuuwen as de Niamtougou Fluughuuwen, wat 40 km tu nuurd faan’t steed leit. Togo, citypopulation.de


Atakpamé as en steed uun de aafrikoons stoot Toogo. At steed leit uun süüd faan’t lun, amanbi 155 km tu a nuurd faan Lomé. Det as at hoodsteed faan det Plateaux Regiuun an det Ogou Prefektüür. Det hee 77.300 lidj (2017). Troch at steed feert det togoisk natschunaalstruat N1 faan Lomé tu a grens tu Burkiina Faaso nai bi Cinkassé. Uk ferbant at struat at steed mä Sokodé. At steed hee uk en fluughuuwen, de Atakpamé Fluughuuwen, wat uun a uast diarfaan leit. De naist boonhoof as uun Agbonou, wat üüb at boon faan Lomé tu Blitta stäänt. Naibi Atakpamé as de Nangbeto Stausia. Togo, citypopulation.de


Dapaong as en steed uun de aafrikoons stoot Toogo. At steed leit uun nuurd faan’t lun, amanbi 537 km tu a nuurd faan Lomé. Det as at hoodsteed faan det Savanes Regiuun an det Tône Prefektüür. Det hee 66.100 lidj (2017). Troch at steed feert det togoisk natschunaalstruat N1 faan Lomé tu a grens tu Burkiina Faaso nai bi Cinkassé. Uk ferbant at struat at steed mä Kara. At steed hee uk en fluughuuwen, de Django Fluughuuwen, wat uun a süüd diarfaan leit. Togo, citypopulation.de


Green Klöörcode: #008000 Green as en klöör an hää en waagenlengde tesken 520 an 565 nm. Waagenlengden oner (=kurter üs) 520 nm hää blä laacht. An laacht mä muar üs 565 nm as güül. Di klöörcode uun't internet as #00AA00. Di nööm komt faan ualhuuchsjiisk gruoen, det ment grui. An wat gruit, det woort jo miast green. Diar san ünlik slacher faan green, an jo fu ünlik nöömer: Giftgreen Klöörcode: #00FF00 Palgreen Klöörcode: #86A47C Oliifgreen Klöörcode: #6B8E23 Patinagreen Klöörcode: #3B7561 Jeegergreen Klöörcode: #1B7677 Green as bütj ruad an blä ian faan a grünjklöören. Green uun a natüür RAL as en norm föör klöören, an arke slach green hää diar en aanj numer: Büüg a buum, wan'er green as. En greenen jul, en witjen puask. - En witjen jul, en greenen puask. Volkert Faltings an Reinhard Jannen: Fering-Öömrang Spreegwurdleksikon, Hüsem 2012 Commonskategorii: Green – Saamlang faan bilen of filmer


North Dakota [ˈnɔɹθ dəˈkoʊ.tə] as en diiljstoot foon da Feriind Stoote. E diiljstoot läit önj't norden foon't lönj. Dåt heet 762.062 manschne (2019). E hoodstää foon e diiljstoot as Bismarck. Önj't weesten foon e diiljstoot san da Great Plains än e Badlands. Önj diheere geegend lade e White Butte, di huuchst bärj önj e diiljstoot, än di Theodore-Roosevelt-Natsionalpark. Di Missouri Struum låpt döör't weesten foon North Dakota. Da tiin grutst stääse önj e diiljstoot san: North Dakota heet 53 counties: Kiik uk deer: List foon counties önj North Dakota Divide Burke Ren- ville Bottineau Rolette Towner Cavalier Pembina Walsh Grand Forks Traill Cass Rich- land Sargent Ransom Dickey LaMoure McIntosh Logan Emmons Sioux Grant Hettinger Adams Bowman Slope Golden Valley Billings McKenzie Williams Mountrail Ward McHenry Pierce Benson Ramsey Nelson Steele Griggs Barnes Stutsman Kidder Burleigh Morton Stark Dunn Mercer Oliver McLean Sheridan Wells Eddy Foster USA: States, citypopulation.de USA: North Dakota, citypopulation.de 47.433333333333-100.33333333333Koordinaaten: 47° 26′ N, 100° 20′ W


At list faan ISO 3166-2-Codes för Maali wiset di code för 10 regiuunen an di hoodstääddistrikt. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Maali ML), di ööder as di code för at regiuun. (H) Hauptstadtdistrikt ISO 3166-2, Referenstabel faan luncodes. ISO 3166-1, Referenstabel faan luncodes uun domain-nöömer. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk)


Faya-Largeau (üüb Araabsk: فايا لارجو Fāyā Lārjū) as en steed uun de aafrikoons stoot Tschad. Det leit uun det Borkou Regiuun. Det hee 30.800 lidj (2009). Chad, www.citypopulation.de


Am-djarass (üüb Araabsk: أم جرس Am Jaras) as en steed uun de aafrikoons stoot Tschad. Det as at hoodsteed faan Ennedi-Est Regiuun. Det hee 20.850 lidj (2009). Chad, www.citypopulation.de


Cinkassé as en steed uun de aafrikoons stoot Toogo. At steed leit uun a nuurd faan't lun, uun det Savanes Regiuun, amanbi 569 km tu a nuurd faan Lomé an nai bi a grensen tu Burkiina Faaso an Ghaana. Det hee 26.926 lidj (2010). Det as at hoodsteed faan det Cinkassé Prefektüür. Togo, citypopulation.de


Agadez as en steed uun de aafrikoons stoot Niiger. At steed leit uun a maden faan’t lun. Det hee 110.497 lidj (2012). Det as at hoodsteed faan det Agadez Regiuun. Niger, citypopulation.de


Diffa as en steed uun de aafrikoons stoot Niiger. At steed leit uun a süüduast faan’t lun. Det hee 39.960 lidj (2012). Det as at hoodsteed faan det Diffa Regiuun Niger, citypopulation.de


Dosso as en steed uun de aafrikoons stoot Niiger. At steed leit uun a süüdwaast faan’t lun. Det hee 58.671 lidj (2012). Det as at hoodsteed faan det Dosso Regiuun Niger, citypopulation.de


Maradi as en steed uun de aafrikoons stoot Niiger. At steed leit uun a süüd faan’t lun. Det hee 267.249 lidj (2012). Det as at hoodsteed faan det Maradi Regiuun Niger, citypopulation.de


Tahoua as en steed uun de aafrikoons stoot Niiger. At steed leit uun a süüdwaast faan’t lun. Det hee 117.826 lidj (2012). Det as at hoodsteed faan det Tahoua Regiuun Niger, citypopulation.de


Tillabéri as en steed uun de aafrikoons stoot Niiger. At steed leit uun a süüdwaast faan’t lun. Det hee 22.774 lidj (2012). Det as at hoodsteed faan det Tillabéri Regiuun. At steed leit bi de Niiger Struum. Niger, citypopulation.de


Zinder as en steed uun de aafrikoons stoot Niiger. At steed leit uun a süüduast faan’t lun. Det hee 235.605 lidj (2012). Det as at hoodsteed faan det Zinder Regiuun. Niger, citypopulation.de


Det Abu Dhabi Emiraat (üüb Araabsk: إمارة أبوظبي Imārat Abū Ẓabī [ʔabuː ˈðˤɑbiː]) as ian faan dön sööwen emiraaten faan dön Ferianigt Araabsk Emiraaten. Det hee 1.399.484 lidj (2005). At hoodsteed faan’t emiraat as Abu Dhabi. United Arab Emirates, citypopulation.de


Det Umm al-Qaiwain Emiraat (üüb Araabsk: إمارة أم القيوين Imārat Umm al-Qaiwain) as ian faan dön sööwen emiraaten faan dön Ferianigt Araabsk Emiraaten. Det hee 49.159 lidj (2005). At hoodsteed faan’t emiraat as Umm al-Qaiwain. United Arab Emirates, citypopulation.de


Józef Gosławski (Józef Jan Gosławski) wiar en poolsk Konstler. Hi as bäären di 24. April 1908 uun Polanówka an stürwen di 23. Janewoore 1963 uun Warschau, hoodstääd faan Poolen. Frédéric Chopin uun Żelazowa Wola Mahatma Gandhi Ludwik Lejzer Zamenhof Adam Mickiewicz uun Gorzów Wielkopolski Silbernes Verdienstkreuz der Republik Poolen Anna Rudzka: Józef Gosławski. Rzeźby, monety, medale, Alegoria. Warschau 2009, ISBN 978-83-62248-00-1. (poolsk) Commons: Józef Gosławski – Saamlang faan bilen of filmer Lost in the shuffle (ingelsk) Józef Jan Gosławski culture.pl (poolsk) Famous Medalists: Józef Gosławski (ingelsk) LN 5 “Fisherman” coin from 1958 (ingelsk) Józef Gosławski – monuments, coins, medals (ingelsk)


Det Bayi-Brikolo Department as en department uun det Haut-Ogooué Prowins faan Gabuun. Det hee 1998 lidj (2013). At hoodsteed as Aboumi. Gabon, www.citypopulation.de


Det Djoué Department as en department uun det Haut-Ogooué Prowins faan Gabuun. Det hee 2178 lidj (2013). At hoodsteed as Onga. Gabon, www.citypopulation.de


Det Djouori-Agnili Department as en department uun det Haut-Ogooué Prowins faan Gabuun. Det hee 4210 lidj (2013). At hoodsteed as Bongoville. Gabon, www.citypopulation.de


Det Lékabi-Léwolo Department as en department uun det Haut-Ogooué Prowins faan Gabuun. Det hee 4914 lidj (2013). At hoodsteed as Ngouoni. Gabon, www.citypopulation.de


Det Lékoko Department as en department uun det Haut-Ogooué Prowins faan Gabuun. Det hee 4920 lidj (2013). At hoodsteed as Bakoumba. Gabon, www.citypopulation.de


Det Lékoni-Lékori Department as en department uun det Haut-Ogooué Prowins faan Gabuun. Det hee 10.028 lidj (2013). At hoodsteed as Akiéni. Gabon, www.citypopulation.de


Det Lemboumbi-Leyou Department as en department uun det Haut-Ogooué Prowins faan Gabuun. Det hee 64.569 lidj (2013). At hoodsteed as Moanda. Gabon, www.citypopulation.de


Det Mpassa Department as en department uun det Haut-Ogooué Prowins faan Gabuun. Det hee 129.694 lidj (2013). At hoodsteed as Franceville. Gabon, www.citypopulation.de


Det Ogooué-Létili Department as en department uun det Haut-Ogooué Prowins faan Gabuun. Det hee 2791 lidj (2013). At hoodsteed as Boumango. Gabon, www.citypopulation.de


Det Plateaux Department as en department uun det Haut-Ogooué Prowins faan Gabuun. Det hee 9054 lidj (2013). At hoodsteed as Lékoni. Gabon, www.citypopulation.de


Det Sébé-Brikolo Department as en department uun det Haut-Ogooué Prowins faan Gabuun. Det hee 16.443 lidj (2013). At hoodsteed as Okondja. Gabon, www.citypopulation.de


Ayoun el Atrous (üüb Araabsk: عيون العتروس ‘Ayūn al-‘Atrūs) as en steed uun de aafrikoons stoot Mauretaanien. Det hee 22.796 lidj (2013). Det as at hoodsteed faan det Hodh El Gharbi Regiuun. Mauritania, www.citypopulation.de


Akjoujt (üüb Araabsk: أكجوجت Akjūjt) as en steed uun de aafrikoons stoot Mauretaanien. Det hee 12.825 lidj (2013). Det as at hoodsteed faan det Inchiri Regiuun. Mauritania, www.citypopulation.de


Tidjikja (üüb Araabsk: تجكجة Tijikjah) as en steed uun de aafrikoons stoot Mauretaanien. Det hee 10.906 lidj (2013). Det as at hoodsteed faan det Tagant Regiuun. Tidjikja, www.citypopulation.de


Zouérat (üüb Araabsk: الزويرات al-Zūyarāt) as en steed uun de aafrikoons stoot Mauretaanien. Det hee 44.649 lidj (2013). Det as at hoodsteed faan det Tiris Zemmour Regiuun. Mauritania, www.citypopulation.de


Rosso (üüb Araabsk: روصو Rūṣū) as en steed uun de aafrikoons stoot Mauretaanien. Det hee 33.581 lidj (2013). Det as at hoodsteed faan det Trarza Regiuun. www.citypopulation.de


Det Taoudénit Regiuun (üüb Bambara: ߕߊߎߘߋߣߌ ߘߌߣߋߖߊ Taudeni Dineja, üüb Fraansöösk: Région de Taoudénit) as sant 2016 en regiuun uun de aafrikoons stoot Maali. At regiuun leit uun a nuurd faan't lun. Uun a nuurd leit Algeerien, uun a uast lei dön Gao an Kidal Regiuunen, uun a süüd leit det Timbuktu Regiuun an uun a waast Mauretaanien. At hoodsteed faan't regiuun as Taoudénit. At regiuun hee seeks kreiser: Achourat Arawane Al-Ourche Boujbeha Foum-Alba Taoudénit


Det Ménaka Regiuun (üüb Bambara: ߡߋߣߊߞߊ ߘߌߣߋߖߊ Menaka Dineja, üüb Fraansöösk: Région de Ménaka) as sant 2016 en regiuun uun de aafrikoons stoot Maali. At regiuun leit uun a süüduast faan't lun. Uun a nuurd leit det Kidal Regiuun, uun a uast an süüd Niiger an uun a waast det Gao. At hoodsteed faan't regiuun as Ménaka. At regiuun hee fjauer kreiser: Andéramboukane Inékar Tidermène Ménaka


26. September: Wilhelm II. wurd köning faan Ingelun. 09. September: Wilhelm I., köning faan Ingelun an hertooch faan Normandie (* 1027 of 1028)


Ünbekäänd Dootem Gautier d’Arras, fransöösk dachter († 1189) Inge Krogrygg, Köning faan Noorweegen(† 1161) 04. Jüüne: Song Huizong, Keiser faan Schiina (* 1082) 01. Deetsember: Heinrich I., köning faan Ingelun (* 1068)


25. Oktuuber: Stephan, köning faan Ingelun (* 1092, 1096 of 1097)


10. September: Mathilde, köningin faan Ingelun (* 1102)


04. Jüüne: Lothar III. wurd faan Paap Inosens II. üüs Keiser faan det Hilig Röömsk Rik krüünet. 05. Marts: Heinrich II., köning faan Ingelun († 1189) Ünbekäänd Dootem Hōnen, jaapaans buddhist († 1212) Sancho VI., Köning faan Navarra († 1194) Sigurd II., Köning faan Noorweegen († 1155) 26. Oktuuber: Florens de Suart, holuns graaf (* amanbi 1115)


06. Jüüle: Heinrich II., köning faan Ingelun (* 1133)


Baboua as en steed an komuun uun de aafrikoons stoot det Madelaafrikoons Republiik. Det leit uun det Nana-Mambéré Prefektüür. Det hee 6812 lidj (2003). www.citypopulation.de


Batié as at hoodsteed faan det Noumbiel Prowins uun Burkiina Faaso. At steed leit uun det süüdermiast dial faan't lun, nai bi a grensen tu't Elfenbianküst an Ghaana. Det hee 10.105 lidj (2006). Burkina Faso, citypopulation.de


Boromo as at hoodsteed faan det Balé Prowins uun Burkiina Faaso. At steed leit nai bi de Mouhoun Struum. Det hee 14.594 lidj (2006). Boromo leit bi det Route Nationale 1, hualewwais twesken Ouagadougou an Bobo Dioulasso, amanbi 4 km widj faan de rocht kant faan de Suart Volta. Burkina Faso, citypopulation.de


Catumbela De Catumbela Kreis as en kreis uun det Benguela Prowins faan Angoola. A kreis leit uun a maden faan’t prowins. Hi hee 195.209 lidj (2014). At hoodsteed as Catumbela. Angola: Administrative Division, www.citypopulation.de


1328 wiar det aacht-an-twuntigst juar faan det 14. juarhunert. 01. April: Philipp VI. wurd köning faan Frankrik. 21. September: Hongwu, keiser faan Schiina († 1398)


1398 wiar det aacht-an-neegentigst juar faan det 14. juarhunert. 24. Jüüne: Hongwu, keiser faan Schiina (* 1328)


Hongwu (üüb Schineesk: 洪武 Hóngwǔ, bäären 朱元璋 Zhū Yuánzhāng; * 21. September 1328; † 24. Jüüne 1398) wiar a grünjleier faan det Ming-Dünastii. Hi regiaret üüs keiser faan 1368 tu 1398 auer Schiina. Keisern faan det Ming-Dünastii: Hongwu (1368-1398), Jianwen (1398-1402), Yongle (1402-1424), Hongxi (1424-1425), Xuande (1425-1435), Zhengtong (1435-1449), Jingtai (1449-1457), Tianshun (1457-1464), Chenghua (1464-1487), Hongzhi (1487-1505), Zhengde (1505-1521), Jiajing (1521-1567), Longqing (1567-1572), Wanli (1572-1620), Taichang (1620), Tianqi (1620-1627), Chongzhen (1627-1644). Hongwu wiar san tempelnööm.


Solenzo as at hoodsteed faan det Banwa Prowins uun Burkiina Faaso. Det hee 16.850 lidj (2006). Burkina Faso, citypopulation.de


Nouna as at hoodsteed faan det Kossi Prowins uun Burkiina Faaso. Det hee 22.166 lidj (2006) Burkina Faso, citypopulation.de


Toma as at hoodsteed faan det Nayala Prowins uun Burkiina Faaso. Det hee 12.401 lidj (2006). Burkina Faso, citypopulation.de


Tougan as at hoodsteed faan det Sourou Prowins uun Burkiina Faaso. Det hee 17.050 lidj (2006). Burkina Faso, citypopulation.de


Norweegen as en lönj önj Euroopa. Jü hoodstää as Oslo. Deer booge 5.488.984 mansche (1.1.2023). Da tiin grutst stääse önjt lönj san: Arealstatistics for Norway 2020 (no) Kartverket, mapping directory for Norway. 20. Detsember 2019. Archiwiaret faan det originool di 8. Jüüne 2019. Ufrepen di 8. Maarts 2020. Population, january 01 2024, Statistics Norway Accessdate=2024-02-27 Norway: Major Urban Settlements, citypopulation.de


Ouargaye as at hoodsteed faan det Koulpélogo Prowins uun Burkiina Faaso. Det hee 10.103 lidj (2006). Burkina Faso, citypopulation.de


f A Tena Kourou (Ténakourou) as mä en hööchde faan 727 m di huuchst berag uun Burkiina Faaso. Hi leit uun't regiuun Cascades bi't grens tu't naiberlun Maali. mapcarta.com geonames.org


Araukaarien of uk "aabenskrekbuumer" (Araucaria) san en skööl faan konifeeren (näädelbuumer) uun det famile Araucariaceae. Jo waaks fööraal üüb a süüdelk eerdheleft. Jo haa hör nööm efter det chileensk regiuun Araukaanien, huar a Mapuche (iar: "Araukaanern") lewe. A. angustifolia – A. araucana – A. bernieri – A. bidwillii – A. biramulata – A. columnaris – A. cunninghamii – A. heterophylla – A. humboldtensis – A. hunsteinii – A. laubenfelsii – A. luxurians – A. montana – A. muelleri – A. nemorosa – A. rulei – A. schmidii – A. scopulorum – A. subulata Araucaria angustifolia Araucaria araucana Araucaria heterophylla Föörkemen Commonskategorii: Araukaarien – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Araukaarien


Koupéla as at hoodsteed faan det Kouritenga Prowins uun Burkiina Faaso. Det hee 28.151 lidj (2006). Burkina Faso, citypopulation.de


Kongoussi as at hoodsteed faan det Bam Prowins uun Burkiina Faaso. Det hee 25.172 lidj (2006). At steed leit uun a süüd faan de Bam Sia, bi't krüsing faan dön Route Nationale 15 an Route Nationale 22. Burkina Faso, citypopulation.de


Boulsa as en steed uun det Namentenga Prowins faan Burkiina Faaso. Det hee 17.925 lidj (2006). At steed leit bi det Route Nationale 15. Burkina Faso, citypopulation.de


Häliiluin (Tjüsk: Helgoland, Ängelsk: Heligoland) äs en äiluin oon e Noordsäie än en gemiine oon de Pinnebeeri Krais.


Araucariaceae san en famile faan Konifeeren (Näädelbuumer). Jo waaks fööraal üüb a süüdelk eerdheleft. Jo haa hör nööm efter det chileensk regiuun Araukaanien, huar a Mapuche (iar: "Araukaanern") lewe. Kauribuumer (Agathis) Araukaarien (Araucaria) Wollemia Commonskategorii: Araucariaceae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Araucariaceae


f Di Pic de Nahouri as en eilunberag uun Burkiina Faaso. Det ment, di berag stäänt alian an trinjam as flaak lun. Det regiuun trinjam di 447 m huuch berag stäänt al sant 1938 ooner natüürskül. An di berag woort faan a minsken diar feriaret. Efter süüden tu luket am tu't naiberlun Ghaana. Hi leit uun't regiuun Centre-Sud.


f Di Kolèl (Koèl ?) as en berag uun Burkiina Faaso. Hi as 448 m huuch an leit uun't Sahel Regiuun nai bi't saarep mä di salew nööm. mapcarta.com geonames.org


Duinkerke of Duunkerke as en industriel huuwenstääd uun Nuurdfrankrik üüb di süüdelk dial faan't Nuurdsiaküst, amanbi twuntag kilomeeter wech faan det stääd De Panne tu a waast faan’t grens mä Belgien. Hat as det hoodstääd faan det arrondissement mä di salew nööm, wat miast temelk likedenang di fransöösk dial faan di Westhoek as. Diaram leit at stääd uun Fransöösk Flandern. Ferwaltangstechnisk as Dunkerque ian faan fiiw onerprefektuuren faan't Département Nord an gliktidjag en gemeen uun't regiuun Hauts-de-France. Diar wene sowat neegentagdüüsen iinwenern. Tuup mä sääkstaanj naibergemeenen as't det Stäädgemianskap faan Dunkerque, wat knaap tauhunertdüüsen lidj hää, an wan dü a föörstääden märeegenst, san't muar üs tauhunertföftagdüüsen. Hat as en natsionaal bedüüden stääd för san siahuuwen, di naibi di Ingelsk Kanool leit, wat det traadgratst siahuuwengebiit faan't lun as, efter det faan Marseille an Le Havre. Det stääd as gud bekäänd uun Fransöösk Flandern troch san karnewal. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Dunkerque Wääbsteed faan't stääd Wääbsteed faan't stäädgemianskap Wääbsteed faan't siahuuwengebiet Dünsark üüb Öömrang Waasthuk üüb Öömrang 89.882 uun't juar 2013 198.814 uun't juar 2013 257.259 uun't juar 2013


Di International Plant Names Index (IPNI) as en dootenbeenk för siadplaanten an Monilophyta (farnen). Hi as apwoksen troch det tuupwerkin faan Royal Botanic Gardens (Kew), Harvard University Herbaria an Australian National Herbarium. Hi leit uk a internatjunaal ufkörtangen faan botaanikern fääst. Sant 1998 woort det dootenbeenk bi a Royal Botanic Gardens uun Kew feerd. J. Croft, N. Cross, S. Hinchcliffe, E. Nic Lughadha, P. F. Stevens, J. G. West, G. Whitbread: Plant Names for the 21st Century: The International Plant Names Index, a Distributed Data Source of General Accessibility. Uun: Taxon. Binj 48, Numer 2, 1999, S. 317–324, JSTOR 1224436. Eimear Nic Lughadha: Towards a Working List of All Known Plant Species. In: Philosophical Transactions of the Royal Society B: Biological Sciences. Binj 359, Numer 1444, 2004, S. 681–687, PMC 1693359 (frei foltekst). The International Plant Names Index


Det Adamaoua Regiuun (üüb Fraansöösk: Région de l’Adamaoua, üüb Ingels: Adamawa Region) as ian faan dön tjiin regiuunen faan Kameruun. Uun a nuurd leit det Nord Regiuun, uun a uast det Madelaafrikoons Republiik, uun a süüduast det Est Regiuun, uun a süüdwaast lei dön Centre, Ouest an Nord-Ouest Regiuunen an uun a waast leit Nigeerien. Det hee 884.289 lidj (2005). At hoodsteed as Ngaoundéré. At regiuun hee fiiw departmenten: Cameroon, citypopulation.de


Di Kerguelen-Archipel [kərˈgeːlən] as en skööl faan eilunen nai bi't Antarktis uun a Indisk Oosean. 1261 km waastelk lei a Crozeteilunen an 422 km süüduastelk lei a Heard an McDonaldeilunen. A Kerguelen hiar tu a Fransöösk Süüd- an Antarktisregiuunen (TAAF). Jo haa hör nööm efter di fransöösk admiraal Yves Joseph de Kerguelen de Trémarec. Uun Port-aux-Français werke hög wedenskapslidj; ööders wenet diar näämen. Jo eilunen lei amanbi üüb 49° 20′ S, 69° 20′ O-49.33333333333369.333333333333Koordinaaten: 49° 20′ S, 69° 20′ O. Tu det skööl hiar sowat 400 eilunen, a gratsten het: A Kerguelen lei uun det klimaatisk regiuun faan a Roaring Forties, an sodenang weit diar miast en starken waastwinj. Commonskategorii: Kerguelen – Saamlang faan bilen of filmer


A Roaring Forties (ingelsk; ‚brolin‘ of ‚roosin fiartager‘) san en regiuun üüb a süüdelk eerdheleft tesken 40 an 50 graad süüdelk breetje. Uun detdiar regiuun weit stüdag en waastelken winj, di uk flooksis tu en sturem woort. A frachtsiilskeb (clippers) haa det ütjnadagt, wan jo waaren trinj am a welt skebe skul. Uun a forties leit ei föl lun, bluas Tasmaanien, det süüdeilun faan Nei-Sialun an Patagoonien, di süüdelk dial faan Süüdameerikoo mä't Kap Hoorn lei diar. Francis Beaufort Efter: National Geographic


Patagoonien as en loonskap uun Süüdameerikoo süüdelk faan a struumer Río Colorado uun Argentiinien an Río Bío Bío uun Chiile, an nuurdelk faan't Magellanstruat. Loonskap faan Patagoonien, Argentiinien Torres del Paine, Chiile Fitz Roy, tesken Chiile an Argentiinien Perito Moreno istong, Argentiinien Commonskategorii: Patagoonien – Saamlang faan bilen of filmer


At list faan ISO 3166-2-Codes för Salomonen wiset di code för neun Provinzen und einen Hauptstadtbezirk. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Salomonen SB), di ööder as di code för die Provinz bzw. den Hauptstadtbezirk. Di code as tuleetst di 17. April 2007 (PDF) feranert wurden. ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk)