Ruad as en klöör an hää en waagenlengde faan 650 bit 750 nm. Waagenlengden oner (kurter üs) 650 nm hää orangj laacht, an laacht mä waagenlengden auer 750 nm kön wi ei muar sä, det as infraruad. Flook diarten kön nian ruad laacht sä. Ruad koon ünilk tuuner haa mä ünlik nöömer: Ruad Klöörcode: #FF0000 Orangjruad Klöörcode: #FC5400 Madelruad Klöörcode: #FF0040 Ferkiarsruad Klöörcode: #C1121C Rubiinruad Klöörcode: #CC0051 Puurpuurruad Klöörcode: #BC0061 Florentiiner Ruad Klöörcode: #8B0000 Falunruad Klöörcode: #801818 Ruad uun a natüür RAL as en norm föör klöören, an arke slach ruad hää diar en aanj numer: As a san di maaren ruad, komt di inj weeder uun a sluat. Saalt an bruad maage a schuuken ruad. Daalang ruad, maaren duad. Volkert Faltings an Reinhard Jannen: Fering-Öömrang Spreegwurdleksikon, Hüsem 2012 Commonskategorii: Ruad – Saamlang faan bilen of filmer


Vikram Samvat as di amtelk kalender faan Nepaal. Vikram Samvat (V.S.) gongt turag üüb en ual Hindu traditjuun. Hi as näämd efter könang Vikramaditya Samvat an racht ham efter a muunfaasen. Di V.S. lääpt di Gregoriaans kalender am 56,7 juar föörütj: Det juar 2000 as det juar 2056/57 efter Vikram Samvat. At nei juar begant di 13. April an arke nei muun begant uun a maden faan a krastelk muun. Di V.S. woort fööraal uun a stootsaperoot, uun a bleeden an bi't könanghüs brükt. Diar san twaalew muuner, diar oober ei mä a krastelk muuner auerian steme. Bütj V.S. woort uk di Shaka Samvat brükt, fööraal faan astroloogen. Hi racht ham efter könang Salivahan, di jin könang Soma Kant uun't juar 77/78 f.Kr. streden hää. Di Nepaal-Samvat kalender as faan a Malla könger iinfeerd wurden. Hi begant uun't juar 879 efter Krast. Di Tibeetisk kalender Bot Gyalo (tibeetisk: bod rgyal lo) woort faan a flücht Tibeetern an Sherpas brükt. Hi gongt turag üüb det Tantra-süsteem Kalachakra faan't juar 1026. At tidjreegnang ferlääpt uun en 60-juaragen kalender mä fiiw elementen (holt, ial, eerd, iisen, weeder) an twaalew diarten (müs, oks, tiiger, haas, draag, slaang, hingst, sjep, aab, fögel, hünj, swin). Sodenang


Suart Klöörcode: #000000 Suart as en klöör för flook dingen uun't daielk leewent, so üs det skraft faan diheer artiikel. Man eegentelk as suart goor nian klöör, hat as muar di waant faan klöör. Ööders üs arke ööder klöör sjüürt suart nian laachtwaagen ütj, an hää sodenang uk nian frekwens. En kramper Sanjonken Suart tjüch sjocht elegant ütj Suart komt diar bi ütj, wan dü a grünjklöören ruad, blä an güül tuupreerst. Wan dü ruad, blä an green laacht struale läätst, woort det mäenööder witj RAL as en norm föör klöören, an arke suart tuun hää diar en aanj numer: Commonskategorii: Suart – Saamlang faan bilen of filmer


Witj Klöörcode: #ffffff Witj as det laachtest klöör. Uun witj laacht san aal a ööder klöören banen. Sanlaacht as witj. Meiklooken Siasküm Bradlepskleet Witj laacht woort apsleden tu spektraalklöören Wan dü ruad, blä an green laacht struale läätst, woort det mäenööder witj RAL as en norm föör klöören, an arke witj tuun hää diar en aanj numer: Commonskategorii: Witj – Saamlang faan bilen of filmer


Grä as en klöör mä en laachtens tesken suart an witj, oober saner en bruketen uundial. Hat as en "ünbruket" klöör. Flooksis woort grä mä en "bruket" klöör misket, det as do oober eegentelk nian grä muar. Enkelt grätuuner haa en aanjen nööm: Paynesgrä Klöörcode: #293C42 Ääskgrä Klöörcode: #B2BEB5 RAL as en norm föör klöören, an arke slach grä hää diar en aanj numer: Commonskategorii: Grä – Saamlang faan bilen of filmer


Brün as en klöör, oober nian spektraalklöör. Hat as en jonk orangj of ruad. Ünlik brün tuuner mä ünlik nöömer: Suartbrün Klöörcode: #553A26 Güülbrün Klöörcode: #645D25 Orangjbrün Klöörcode: #965220 Ruadbrün Klöörcode: #963F20 Ockerbrün Klöörcode: #957101 RAL as en norm föör klöören, an arke slach brün hää diar en aanj numer: Commonskategorii: Brün – Saamlang faan bilen of filmer


Wat menst dü? Türkiisblä (klöör) Türkiisgreen (klöör) Türkiis (mineraal)


Ultraviolet (UV) as en klöör, diar wi minsken ei muar sä kön. Hat hää en waagenlengde faan oner (kurter üs) 380 nm. An diaram snaaket am miast uk ei faan en klöör, man diarför faan ultraviolet strualen. Det san elektromagneetisk waagen, an hör frekwens leit tesken det laacht, diar wi sä kön, an röntgenstrualen. UV-A strualen haa linger waagen an kurter frekwensen. Jo surge diarför, dat wi üs uun a san a hidj ferbraan. UV-B an UV-C strualen haa kurter waagen an huuger frekwensen. Jo san aalwat gefeerelker an kön krääft ütjliase, wurd oober faan üüs eerdatmosfeere ufhäälen. XUV strualen san al nai bi röntgenstrualen. "Suartlaacht" lampen sjüür en UV-laacht mä en waagenlangde faan 350-370 nm. En bluum oner witj laacht an oner "suartlaacht". Imen kön di stempel beeder sä üs minsken. Commonskategorii: Ultraviolet – Saamlang faan bilen of filmer


Infraruad (IR) as en klöör, diar wi minsken ei muar sä kön. Hat hää en waagenlengde faan auer (linger üs) 780 nm. An diaram snaaket am miast uk ei faan en klöör, man diarför faan infraruad strualen. Det san elektromagneetisk waagen, an hör frekwens leit tesken det laacht, diar wi sä kön, an noch linger waagen üs radar-, mikrowaagen of raadiowaagen. MIR strualen mark wi üs waremk. Det bil as apnimen wurden mä en infraruad knipser (700-1000 nm). "Ruadlaacht" lamp för waremk. Üüb en infraruad bil sjocht am waremk (heer: ruad). Besiiner faan en fernseeaperoot, werket mä IR laacht. Commonskategorii: Infraruad – Saamlang faan bilen of filmer


Wat menst dü? Nuurdpuul Süüdpuul


Röntgenstrualen san elektromagneetisk waagen mä en waagenlengde oner (kurter üs) 10 nm. Auer 10 nm began ultraviolet (UV) strualen. Jo san 1895 faan Wilhelm Conrad Röntgen ütjfünjen wurden. Diaram san jo uun flook spriaken efter ham näämd wurden. Uun Ameerikoo sait am X-rays. Didiar nööm 'X-strualen' hää W.C. Röntgen salew brükt. Mä röntgenstrualen kön bilen faan üüs knooken maaget wurd. waagenlengde oner 0,005 nm (= 5 pm) : gammastrualen 0,005-0,05 nm : hard röntgenstrualen 0,05-1 nm : madelhard röntgenstrualen 1-10 nm : wok röntgenstrualen auer 10 nm : ultraviolet strualen Röntgenbil faan en minskenhun mä sääks fangern Röntgenbil faan tuupskrüüwet knooken Wilhelm Conrad Röntgen Freimarke faan 1995 Commonskategorii: Röntgenstrualen – Saamlang faan bilen of filmer


Radar as en ufkörtang ütj at ingelsk: radio detection and ranging. An det ment so föl üs "bestemang faan steed an wai mä funk". Mä radar kön skeb of fliigern al faan widjen käänd wurd, an sodenang as radar en wichtag technik för a seekerhaid uun a skaps- an loftferkiar. Radarstrualen haa en waagenlengde faan 1 bit 10 mm. Jo lei uun't spektrum faan elektromagneetisk waagen tesken infraruad strualen an mikrowaagen. Commonskategorii: Radar – Saamlang faan bilen of filmer


Mikrowaagen san elektromagneetisk strualen. Jo kön brükt wurd, am iidj warem tu maagin uun en mikrowaagoonk. Det waagenlengde faan mikrowaagen lingt faan 10 mm bit 300 mm. Hat leit uun't spektrum tesken radarstrualen an raadiowaagen. Radarstrualen faan 1 bit 10 mm wurd dialwiis uk mä tu a mikrowaagen reegent. Commonskategorii: Mikrowaagen – Saamlang faan bilen of filmer Commonskategorii: Mikrowaagoonker – Saamlang faan bilen of filmer


Raadiowaagen san elektromagneetisk waagen, diar för't raadio an fernseen brükt wurd. Hör waagenlengdin ling faan 30 cm bit 10 km. Commonskategorii: Raadiowaagen – Saamlang faan bilen of filmer


At Naachtlaacht (Oenothera biennis) as en plaantenslach uun det order faan a Myrtenoortagen (Myrtales). Detdiar plaant as uun't 17. juarhunert faan Ameerikoo mäbroocht wurden, wääkst daalang oober wil uun hial Euroopa. För det plaant jaft at en hialer rä nöömer: Sandrööb, Naachtbluum, Naachtlaacht, Naachtskaad, Aibluum, Güül Rapunsel, Skinkrut, Stolt Henerk, Winkrüüs. Bloos Enkelt plaant Rut uun ferglik mä en wochel Tiaknang Commonskategorii: Naachtlaacht – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Naachtlaacht


Onagraceae san en plaantenfamile uun det order faan a Myrtenoortagen (Myrtales). Onerfamile: Ludwigioideae Skööl: Ludwigia Onerfamile: Onagroideae Triibus: Circaeeae Sköölen: Circaea – Fuchsia Triibus: Epilobieae Sköölen: Chamerion – Epilobium Slach: Wilagruusje (Epilobium angustifolium) Triibus: Gongylocarpeae Skööl: Gongylocarpus Triibus: Hauyeae Skööl: Hauya Triibus: Lopezieae Sköölen: Lopezia – Megacorax Triibus: Onagreae Sköölen: Camissonia – Camissoniopsis – Chylismia – Chylismiella – Clarkia – Eremothera – Eulobus – Gayophytum – Neoholmgrenia – Oenothera – Taraxia – Tetrapteron – Xylonagra Slach: Naachtlaacht (Oenothera biennis) Commonskategorii: Onagraceae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Onagraceae


Ephedra ([ˈeːfɛdra], faan ualgreks ἐφέδρα ephédra "hingststört") as det iansagst skööl uun det plaantenfamile faan a Ephedraceae. Jo hiar tu det order faan a Gnetales. Diar hiar son 35 bit 70 slacher tu. E. alata – E. altissima – E. americana – E. antisyphilitica – E. aphylla – E. aspera – E. aurantiaca – E. boelckei – E. botschantzevii – E. breana – E. brevifoliata – E. californica – E. chilensis – E. compacta – E. coryi – E. cutleri – E. dahurica – E. dawuensis – E. distachya – E. equisetina – E. fasciculata – E. fedtschenkoae – E. foeminea – E. foliata – E. fragilis – E. frustillata – E. funerea – E. gerardiana – E. glauca – E. gracilis – E. holoptera – E. intermedia – E. kardangensis – E. khurikensis – E. laristanica – E. lepidosperma – E. likiangensis – E. lomatolepis – E. major – E. milleri – E. minuta – E. monosperma – E. multiflora – E. nevadensis – E. ochreata – E. oxyphylla – E. pachyclada – E. pangiensis – E. pedunculata – E. pentandra – E. procera – E. przewalskii – E. pseudodistachya – E. regeliana – E. rhytidosperma – E. rituensis


Gnetum as det iansagst skööl uun det plaantenfamile faan a Gnetaceae uun det order faan a Gnetales. Diar hiar son 30 slacher tu, diar uun a troopen lewe. G. africanum – G. arboreum – G. buchholzianum – G. catasphaericum – G. contractum – G. costatum – G. cuspidatum – G. diminutum – G. giganteum – G. gnemon – G. gnemonoides – G. gracilipes – G. hainanense – G. klossii – G. latifolium – G. leptostachyum – G. loerzingii – G. luofuense – G. macrostachyum – G. microcarpum – G. montanum – G. neglectum – G. oxycarpum – G. parvifolium – G. pendulum – G. ridleyi – G. tenuifolium – G. ula Commonskategorii: Gnetum – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Gnetum


A Ruk, (mo.) rök (Corvus frugilegus) as en fögel uun't famile faan a Raawenfögler (Corvidae). Huar Ruker föörkem. Aier faan Corvus frugilegus - (MHNT) Commonskategorii: Ruker – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Ruker


Iiwenplaanten (Taxaceae) san en plaantenfamile uun det order faan a Konifeeren (Coniferales). Jo san nai mä Cephalotaxaceae. Amentotaxus – Austrotaxus – Cephalotaxus – Pseudotaxus – Taxus – Torreya Siad faan Taxus cuspidata Taxus chinensis Torreya californica Torreya nucifera Commonskategorii: Iiwenplaanten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Iiwenplaanten


Cephalotaxus as det iansagst plaantenskööl uun det famile faan a Cephalotaxaceae. Jo hiar tu a Konifeeren an san nai mä a Iiwenplaanten (Taxaceae). Diar hiar sööwen bit elwen slacher tu. C. alpina – C. fortunei – C. griffithii – C. hainanensis – C. harringtonia – C. nana – C. oliveri Commonskategorii: Cephalotaxus – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Cephalotaxus


Tsüpresenplaanten (Cupressaceae) san en plaantenfamile uun det order faan a Konifeeren (Coniferales). Jo lewe üüb aal a kontinenten bütj a Antarktis. Tu det famile hiar 113 slacher. Tsüpresen haa aparte bleeden, diar üs fiin twiigen waaks. Athrotaxidoideae - Callitroideae - Cunninghamioideae - Cupressoideae - Sequoioideae - Taiwanioideae - Taxodioideae Actinostrobus – Athrotaxis – Austrocedrus – Callitris – Calocedrus – Chamaecyparis – Cryptomeria – Cunninghamia – Cupressus – Diselma – Fitzroya – Glyptostrobus – Juniperus – Libocedrus – Metasequoia – Microbiota – Neocallitropsis – Papuacedrus – Pilgerodendron – Platycladus – Sequoia – Sequoiadendron – Taiwania – Taxodium – Tetraclinis – Thuja – Thujopsis – Widdringtonia → ferlicht uk: Callitropsis – Fokienia – Hesperocyparis – Xanthocyparis 1. banenbleed an 2. bütjenbleed Twiig faan Thujopsis dolabrata Thuja plicata Taxodium distichum Commonskategorii: Tsüpresenplaanten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Tsüpresenplaanten


Christian Ludwig Brehm (* 24. Janewoore 1787 uun Schönau vor dem Walde bi Gotha; † 23. Jüüne 1864 uun Renthendorf bi Neustadt (Orla)) wiar en sjiisken prääster an ornitoloog. Brehm hää ham fööraal mä't bestemin faan a sjongfögler befaadet. Hi hed tu sin tidj det gratst saamlang faan ütjstoopet fögler. San dring Alfred Edmund Brehm (1829-1884) as bekäänd wurden mä det buk "Brehms Tierleben". Wikisource: Christian Ludwig Brehm (sjiisk) Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Christian Ludwig Brehm Literatüür faan of auer Christian Ludwig Brehm uun a kataloog faan't Sjiisk Natsionaalbibleteek


Pinaceae of Sjüürenoortagen san en plaantenfamile uun det order faan a Konifeeren (Coniferales). Flook bekäänd slacher faan jodiar näädelbuumer fersurge üs mä holt. Abies – Cathaya – Cedrus – Keteleeria – Larix – Nothotsuga – Picea – Pinus – Pseudolarix – Pseudotsuga – Tsuga Tu jodiar 11 sköölen hiar amanbi 230 slacher. Pinus sylvestris Cedrus libani Pinus halepensis Commonskategorii: Pinaceae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Pinaceae


Wat menst dü? Fichten (Picea) Tanen (buumer) (Abies)


Tseedern (Cedrus) san en plaantenskööl uun det famile faan a Pinaceae. Diar jaft at tau slacher faan: "Cedrus deodara" an "Cedrus libani". Cedrus libani Onerslach "C. l. subsp. libani": Süüdelk Türkei, Tsüüpern an Liibanon Onerslach "C. l. subsp. atlantica": Marokko an Algeerien Cedrus deodara Uun't Himalaya: Afghaanistaan, Pakistaan, Indien Atlastseeder uun Algeerien (C. l. atlantica) Liibanontseeder (C. l. libani) Himalayatseeder (C. deodara) Taaper faan C. l. libani Faan Tseedern woort tseedernholt maaget. Wat üs "tseedernholt" ferkääft woort, komt oober flooksis goorei faan tseedern. Det koon uk faan Thuja plicata (ingelsk: "red cedar") kem, of uk faan Cedrela odorata ("spoonsk tseeder"). Uun ualang tidjen san faan Liibanontseedern skeb baud wurden. Faan tseedern woort uk plaantenööle wonen. Commonskategorii: Tseedern – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Tseedern


Leewentsbuumer (Thuja) san en plaantenskööl uun det famile faan a Tsüpresenplaanten (Cupressaceae) mä tau slacher uun Nuurdameerikoo an trii uun Uastaasien. Korea Leewentsbuum (Thuja koraiensis) Waastelk Leewentsbuum (Thuja occidentalis) Grat Leewentsbuum (Thuja plicata) Jaapan Leewentsbuum (Thuja standishii) Sichuan Leewentsbuum (Thuja sutchuenensis) Commonskategorii: Leewentsbuumer – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Leewentsbuumer


Di Grat Leewentsbuum (Thuja plicata of uk Thuja gigantea) as en plaantenslach uun det famile faan a Tsüpresenplaanten (Cupressaceae). Uun't ingelsk het hi Western Red Cedar, an diaram woort sin holt uk üs "tseedernholt" ferkääft. Bleeden Uun a tanen Di gratst Grat Leewentsbuum Commonskategorii: Grat Leewentsbuum – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Grat Leewentsbuum


Tsüpresen (Cupressus) san en plaantenskööl uun det famile faan a Tsüpresenplaanten (Cupressaceae) an haa det famile uk a nööm den. At jaft son 30 slacher faan tsüpresen. C. abramsiana – C. arizonica – C. atlantica – C. austrotibetica – C. bakeri – C. benthamii – C. butanoensis – C. cashmeriana – C. chengiana – C. duclouxiana – C. dupreziana – C. forbesii – C. funebris – C. gigantea – C. glabra – C. goveniana – C. guadalupensis – C. lusitanica – C. macnabiana – C. macrocarpa – C. montana – C. nevadensis – C. nootkatensis – C. pygmaea – C. revealiana – C. sargentii – C. sempervirens – C. stephensonii – C. tonkinensis – C. torulosa – C. vietnamensis Cupressus dupreziana Cupressus gigantea Cupressus sempervirens Cupressus torulosa Commonskategorii: Tsüpresen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Tsüpresen


At Spoonsk Tseeder (Cedrela odorata) het so, as oober goornian tseeder. Tseedern san näädelbuumer, oober at Spoonsk Tseeder hiart tu't skööl faan a Tsedreelen, det san bloosenplaanten. Tsedreelen hiar tu't famile faan a Mahagooniplaanten (Meliaceae). Jo lewe uun a troopen an subtroopen. Frücht Buum Twiig "Tseedern"holt Commonskategorii: Spoonsk Tseeder – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Spoonsk Tseeder


Tsedreelen san en plaantenskööl uun det famile faan a Mahagooniplaanten (Meliaceae). C. alliacea – C. alternifolia – C. amara – C. bogotensis – C. brachystachva – C. brasiliensis – C. brevipetiolulata – C. brownii – C. caldasana – C. cedro – C. celebica – C. cubensis – C. dugesii – C. fissilis – C. fuscata – C. glaziovii – C. hassleri – C. herrerae – C. hirsuta – C. huberi – C. impari-pinnata – C. kotschyi – C. lilloi – C. longiflora – C. longipes – C. longipetiolulata – C. macrocarpa – C. mahagoni – C. montana – C. mourae – C. multijuga – C. odorata – C. pachyrhachis – C. palustris – C. pilgeri – C. poblensis – C. regnellii – C. rehderiana – C. rosmarinus – C. saltensis – C. salvadorensis – C. subandina – C. teysmanni – C. tonduzii – C. tubiflora – C. tuna – C. velloziana – C. weberbaueri – C. whitfordii – C. yucatana Commonskategorii: Tsedreelen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Tsedreelen


Mahagooniplaanten (Meliaceae) san en plaantenfamile uun det order faan a Siapenbuumer (Sapindales). Diar hiar son 50 sköölen mä 1400 slacher tu. Jo waaks miast uun a troopen. Aglaia – Anthocarapa – Aphanamixis – Astrotrichilia – Azadirachta – Cabralea – Calodecaryia – Capuronianthus – Carapa – Cedrela – Chisocheton – Chukrasia – Cipadessa – Dysoxylum – Ekebergia – Entandrophragma – Guarea – Heynea – Heckeldora – Humbertioturraea – Khaya – Lansium – Lepidotrichilia – Lovoa – Malleastrum – Melia – Munronia – Naregamia – Neobeguea – Nymania – Owenia – Pseudobersama – Pseudocarapa – Pseudocedrela – Pterorhachis – Reinwardtiodendron – Ruagea – Sandoricum – Schmardaea – Soymida – Sphaerosacme – Swietenia – Synoum – Toona – Trichilia – Turraea – Turraeanthus – Vavaea – Walsura – Xylocarpus Commonskategorii: Mahagooniplaanten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Mahagooniplaanten


Swietenia as en plaantenskööl uun det famile faan a Mahagooniplaanten (Meliaceae). Diar jaft at trii slacher faan, diar huuchwäärdag holt leewre. Swietenia humilis, Madelameerikoo Swietenia macrophylla, nuurdelk Süüdameerikoo Swietenia mahagoni, nuurdelk Kariibik Buark faan S. mahagoni Holt faan S. macrophylla Twiig an frücht faan S. mahagoni Commonskategorii: Swietenia – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Swietenia


Balsambuumer (Burseraceae) san en plaantenfamile uun det order faan a Siapenbuumer (Sapindales). Diar hiar uk Myrrhe (Commiphora myrrha) an Weihrauch (Boswellia sacra) tu. Aucoumea – Beiselia – Boswellia – Bursera – Canarium – Commiphora – Crepidospermum – Dacryodes – Garuga – Haplolobus – Pachylobus – Protium – Santiria – Scutinanthe – Tetragastris – Trattinnickia – Triomma Commonskategorii: Balsambuumer – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Balsambuumer


Austrobaileyales san en order faan Bloosenplaanten (Magnoliopsida) mä trii familin. Hör früchten san miast beien. Austrobaileyaceae Schisandraceae Trimeniaceae Commonskategorii: Austrobaileyales – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Austrobaileyales


Berberidopsidales san en letj order faan Bloosenplaanten (Magnoliopsida) mä man tau familin. Det ian lewet uun Chiile an det ööder uun Austraalien. Berberidopsidales san nai mä Santalales. Aextoxicaceae Berberidopsidaceae Commonskategorii: Berberidopsidales – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Berberidopsidales


Bruniales san en order faan Bloosenplaanten (Magnoliopsida) mä tau familin an 14 sköölen. Jo lewe uun't süüdelk Afrikoo an süüdelk Ameerikoo. Bruniaceae Audouinia – Berzelia – Brunia – Linconia – Staavia – Thamnea – ... Columelliaceae Columellia – Desfontainia Commonskategorii: Bruniales – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Bruniales


Celastrales san en order faan Bloosenplaanten (Magnoliopsida) mä tau familin. Celastraceae, ~ 1.200 slacher Lepidobotryaceae, 2 sköölen mä eder ään slach: Lepidobotrys Lepidobotrys staudtii, Waastafrikoo Ruptiliocarpon Ruptiliocarpon caracolito, Süüdameerikoo Commonskategorii: Celastrales – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Celastrales


Hurnbleed (Ceratophyllum) as det iansagst plaantenskööl uun det famile Ceratophyllaceae an det order Ceratophyllales. Jo plaanten lewe uun swetweeder an haa nian ruter. C. australe – C. demersum – C. echinatum – C. muricatum – C. submersum – C. tanaiticum Ceratophyllum demersum Ceratophyllum demersum Ceratophyllum submersum Commonskategorii: Hurnbleed – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Hurnbleed


De 3. Nofember 2020 wiar at wool för a president faan a Ferianagt Stooten. Twesken Donald Trump an Joe Biden: 29. September, 15. an 22. Oktuuber. Twesken Mike Pence an Kamala Harris: 7. Oktuuber. Dön iarst woollokaalen, Dixville Notch an Millsville uun New Hampshire, maaget am madernaacht de 3. Nofember eeben. Dön letst woollokaalen, uun a bundesstoot Hawaii slood de 3. Nofember am a klook njüügentanj (6:00 de 5. Nofember CET). Auer det COVID-19 pandemii jaft at föl briafwoolseedler. A steegdaar för't uunemen faan briafwoolseedler (wat de 3. Nofember of tuföören wechstjüürd wurd) san: 2. Nofember: Louisiana an Vermont. 3. Nofember: Alabama, Arizona, Arkansas, Colorado, Connecticut, Delaware, Florida, Georgia (för saldooten uun't ütjlun de 6. Nofember), Hawaii, Idaho, Indiana, Maine, Michigan, Missouri, Montana, Nebraska, New Hampshire, New Mexico, Oklahoma, Oregon, Rhode Island, South Carolina, South Dakota, Tennessee, Texas, Wisconsin an Wyoming. 6. Nofember: Virginia, Kansas, Kentucky, Massachusetts an Pennsylvania. 9. Nofember: Iowa, North Dakota an West Virginia. 10. Nofember: Minnesota, Mississippi, Nevada, New Jersey, New York. 12. Nofember: North Carolina. 13. Nofember: Alaska, Washington D.C., Maryland an Ohio. 17. Nofember: Illinois an Utah. 20. Nofember: California. 23. Nofember: Washington (Bundesstoot). De 14. Deetsember: A woolmaaner meet uun a hoodsteeden faan


Chloranthaceae san det iansagst plaantenfamile uun det order faan a Chloranthales. Tu det plaantenfamile hiar sjauer sköölen mä 70 bit 80 slacher: Ascarina Chloranthus Hedyosmum Sarcandra Commonskategorii: Chloranthaceae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Chloranthaceae


Michael Richard „Mike“ Pence (* 7. Jüüne 1959 uun Columbus, Indiana) as en US-ameerikoons poliitiker faan det Republikoons Partei. Sant 20. Janewoore 2017 as hi de 48. vize-president faan dön Ferianigt Stooten uun Donald Trump sin presidentskap. Faan 2013 tu 2017 wiar hi guwernöör faan Indiana an faan 2001 tu 2013 wiar hi lasmoot faan't US-Representantenhüs. Vize-presidenten faan dön Ferianigt Stooten sant 2001: Dick Cheney (2001-2009), Joe Biden (2009-2017), Mike Pence (2017-2021), Kamala Harris (2021-). Commons: Mike Pence – Saamling faan biljen of filmer


Commelinales ("Hemelbluumen") san en order faan bloosenplaanten mä fiiw familin. Commelinaceae Haemodoraceae Hanguanaceae Philydraceae Pontederiaceae Commonskategorii: Commelinales – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Commelinales


Joseph Robinette „Joe“ Biden, Jr. (Ütjspriik: [ˈd͡ʒəʊzəf ˌrɒbᵻˈnɛt ˈbaɪdən]; * 20. Nofember 1942 uun Scranton, Pennsylvania) as en US-ameerikoons poliitiker an sant a 20. Janewoore 2021 de 46. president faan dön Ferianigt Stooten. Uun dön US-Presidentenwool 2020 as hi för fjauer juar weelet wurden. Hi as faan det Demokraatisk Partei. Faan 1973 tu 2009 wiar hi fertreeder faan det bundesstoot Delaware uun a Senaat faan dön Ferianigt Stooten. Faan 2009 tu 2017 wiar hi uun Barack Obama sin presidentskap de 47. US-vize-präsident. Hi wurd de 18. August 2020 a kandidaat för det Demokraatisk Partei uun det US-Presidentenwool 2020. Hi seed föl juaren uun det Senate Foreign Relations Committee. Hi wiar 1991 jin a Golfkrich, man wiar diarför, dat lunen uun a uast faan Euroopa lasmooten faan NATO wurd. 2002 saad hi jä tu't resolutschuun tu de Irak-Krich, man naan diartu, dat at taal faan US-saldooten 2007 uun Irak tunimen wurd skul. Hi wiar faan 1987 tu 1995 uk föörstmaan faan det Senate Judiciary Committee. Hi ferschükt 1988 an 2008, man saner lok, a kandidaat faan det Demokraatisk Partei för't presidentskap tu wurden. 23. August 2008 neemd Barack Obama Biden tu a kandidaat för't vize-presidentskap. Hi wurd vize-president, efter dat Obama


Di 4. Nofember 2008 as auer di president faan a Ferianagt Stooten faan Ameerikoo (USA) ufstemet wurden.


Crossosomatales san en order faan bloosenplaanten mä sööwen familin. Aphloiaceae Crossosomataceae Geissolomataceae Guamatelaceae Stachyuraceae Staphyleaceae Strasburgeriaceae Commonskategorii: Crossosomatales – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Crossosomatales


Dilleniaceae ("Ruusaapelplaanten") san det iansagst plaantenfamile uun det order faan a Dilleniales. Jo lewe uun a troopen, man uk bit ap tu miatag breetjin. Acrotrema – Curatella – Davilla – Didesmandra – Dillenia – Doliocarpus – Hibbertia – Neodillenia – Pinzona – Schumacheria – Tetracera Davilla sessilifolia Doliocarpus brevipedicellatus Dillenia suffruticosa Hibbertia stellaris Commonskategorii: Dilleniaceae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Dilleniaceae


Escalloniaceae san det iansagst plaantenfamile uun det order faan a Escalloniales. Diar hiar sööwen bit njügen sköölen mä amanbi 130 slacher tu. Anopterus – Eremosyne – Escallonia – Forgesia – Polyosma – Tribeles – Valdivia Commonskategorii: Escalloniaceae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Escalloniaceae


Garryales san en order faan bloosenplaanten mä man tau familin. Garryaceae Sköölen: Aucuba – Garrya Eucommiaceae Skööl: Eucommia Commonskategorii: Garryales – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Garryales


Geraniales san en order faan Bloosenplaanten (Magnoliopsida). Francoaceae Geraniaceae Greyiaceae Melianthaceae Vivianiaceae Commonskategorii: Geraniales – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Geraniales


Gunnerales san en letj order faan bloosenplaanten (Magnoliopsida). Diar hiar man tau familin tu, diar enööder goorei like. Gunneraceae mä man ian skööl: Gunnera, mä 40 bit 50 slacher Myrothamnaceae mä man ian skööl: Myrothamnus, mä tau slacher Commonskategorii: Gunnerales – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Gunnerales


Huerteales san en order faan bloosenplaanten (Magnoliopsida) mä sjauer familin. Dipentodontaceae Sköölen: Dipentodon – Perrottetia Gerrardinaceae Skööl: Gerrardina Petenaeaceae Skööl: Petenaea Tapisciaceae Sköölen: Huertea – Tapiscia Commonskategorii: Huerteales – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Huerteales


Icacinales san en order faan bloosenplaanten (Magnoliopsida) mä tau familin. Icacinaceae Sköölen: Alsodeiopsis – Casimirella – Cassinopsis – Desmostachys – Hosiea – Icacina – Iodes – Lavigeria – Leretia – Mappia – Mappianthus – Merrilliodendron – Miquelia – Natsiatopsis – Natsiatum – Nothapodytes – Phytocrene – Pleurisanthes – Polyporandra – Pyrenacantha – Ryticaryum – Sarcostigma – Sleumeria – Stachyanthus Oncothecaceae Skööl: Oncotheca Commonskategorii: Icacinales – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Icacinales


Metteniusaceae san det iansagst plaantenfamile uun det order faan a Metteniusales mä elwen sköölen. Apodytes – Calatola – Dendrobangia – Emmotum – Metteniusa – Oecopetalum – Ottoschulzia – Pittosporopsis – Platea – Poraqueiba – Rhaphiostylis Commonskategorii: Metteniusaceae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Metteniusaceae


Sürkliaweroortagen (Oxalidales) as en order faan bloosenplaanten (Magnoliopsida) mä sööwen familin. Brunelliaceae Cephalotaceae Connaraceae Cunoniaceae Elaeocarpaceae Huaceae Oxalidaceae (Sürkliawerplaanten) Commonskategorii: Sürkliawer – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Sürkliawer


Di 2. Nofember 2004 as auer di president faan a Ferianagt Stooten faan Ameerikoo (USA) ufstemet wurden.


Di 7. Nofember 2000 as auer di president faan a Ferianagt Stooten faan Ameerikoo (USA) ufstemet wurden.


Aljaksandr Ryhorawitsch Lukaschenka (üüb Witjrüs: Аляксандр Рыгоравіч Лукашэнка Alaksandr Ryhoravič Łukašenka, üüb Rüs: Александр Григорьевич Лукашенко Aleksandr Grigor'evič Lukašenko; 30. August 1954 uun Kopys, Witjrüs SSR) as en witjrüs poliitiker an sant 1994 president faan't lun.


Paracryphiaceae san det iansagst plaantenfamile uun det order faan a Paracryphiales. Diar hiar trii sköölen mä amanbi 36 slacher tu. Paracryphia Quintinia Sphenostemon Commonskategorii: Paracryphiaceae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Paracryphiaceae


Petrosaviaceae san det iansagst plaantenfamile uun det order faan a Petrosaviales. Diar hiar man tau sköölen mä sjauer slacher tu. Japonolirion J. osense Petrosavia P. sakuraii – P. sinii – P. stellaris Commonskategorii: Petrosaviaceae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Petrosaviaceae


Picramniaceae san det iansagst plaantenfamile uun det order faan a Picramniales mä man tau sköölen. Alvaradoa, fiiw slacher uun Madel- an Süüdameerikoo Picramnia, 41 slacher uun Ameerikoo Commonskategorii: Picramniaceae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Picramniaceae


Barbeya oleoides as di iansagst plaantenslach uun det skööl Barbeya an uun det famile Barbeyaceae. Det plaant hiart tu a Ruusenoortagen (Rosales). B. oleoides as en letjen buum, di en oliiwenbuum liket. Hi wääkst uun't nuurduastelk Afrikoo. Wikispecies hää en artiikel tu: Barbeya oleoides Commonskategorii: Barbeyaceae – Saamlang faan bilen of filmer


Dirachma as det iansagst plaantenskööl uun det famile faan a Dirachmaceae. Diar hiar man tau slacher tu. Ään wääkst uun Somaalia an di ööder üüb Sokotra. Dirachma somalensis uun Somaalia Dirachma socotrana üüb Sokotra Wikispecies hää en artiikel tu: Dirachma Commonskategorii: Dirachma – Saamlang faan bilen of filmer Commonskategorii: Dirachmaceae – Saamlang faan bilen of filmer


Raawenfögler (Corvidae) san en fögelfamile an hiar tu det order faan a Sjongfögler (Passeriformes). Aphelocoma – Calocitta – Cissa – Coloeus – Corvus – Crypsirina – Cyanocitta – Cyanocorax – Cyanolyca – Cyanopica – Dendrocitta – Garrulus – Gymnorhinus – Nucifraga – Perisoreus – Pica – Platylophus – Platysmurus – Podoces – Psilorhinus – Ptilostomus – Pyrrhocorax – Temnurus – Urocissa – Zavattariornis Uun üüs breetjin käänt'am jodiar slacher: Kriak (Corvus corone) Grä Kriak (Corvus corone cornix) Suart Kriak (Corvus corone corone) Raawen (Corvus corax) Ruk (Corvus frugilegus) Likfögel (Corvus monedula) Heeger (Garrulus glandarius) Tanheeger (Nucifraga caryocatactes) Heister (Pica pica) Commonskategorii: Raawenfögler – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Raawenfögler Hurnraawen


Dünsuurnplaanten of Öölewilagplaanten (Elaeagnaceae) san en plaantenfamile uun det order faan a Ruusenoortagen (Rosales) mä trii sköölen an 50 bit 100 slacher. Öölewilger (Elaeagnus) E. angustata – E. angustifolia – E. annamensis – E. arakiana – E. argyi – E. bambusetorum – E. bockii – E. bonii – E. calcarea – E. caudata – E. cinnamomifolia – E. commutata – E. conferta – E. courtoisii – E. davidii – E. delavayi – E. difficilis – E. elongatus – E. epitricha – E. fasciculata – E. formosana – E. formosensis – E. fruticosa – E. geniculata – E. glabra – E. gonyanthes – E. griffithii – E. grijsii – E. guizhouensis – E. henryi – E. heterophylla – E. hunanensis – E. indica – E. infundibularis – E. jiangxiensis – E. jingdongensis – E. kanaii – E. lanceolata – E. lanpingensis – E. laosensis – E. latifolia – E. liuzhouensis – E. longiloba – E. loureiroi – E. luoxiangensis – E. luxiensis – E. macrantha – E. macrophylla – E. magna – E. maritima – E. matsunoana – E. maximowiczii – E. micrantha – E. mollis – E. montana – E. multiflora – E. murakamiana – E. numajiriana – E. obovatifolia


Muurbeiplaanten (Moraceae) san en plaantenfamile uun det order faan a Ruusenoortagen (Rosales). Diar hiar 37 bis 40 sköölen mä 1100 bit 1400 slacher tu. A miast slacher hiar tu det skööl faan a Fiigen (Ficus). Antiaris – Antiaropsis – Artocarpus – Bagassa – Batocarpus – Bleekrodea – Bosqueiopsis – Brosimum – Broussonetia – Castilla – Clarisia – Dorstenia – Fatoua – Ficus – Helianthostylis – Helicostylis – Hullettia – Maclura – Malaisia – Maquira – Mesogyne – Milicia – Morus – Naucleopsis – Perebea – Poulsenia – Pseudolmedia – Pseudomorus – Scyphosyce – Sloetia – Sorocea – Sparattosyce – Streblus – Treculia – Trilepisium – Trophis – Trymatococcus – Utsetela Ficus Banyanbuum (Ficus benghalensis) Benjamin, Birkenfiig (Ficus benjamina) Echt Fiig (Ficus carica) Gumebuum (Ficus elastica) Ficus rubiginosa Milicia Milicia excelsa Morus Commonskategorii: Muurbeiplaanten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Muurbeiplaanten


Rhamnaceae san en plaantenfamile uun det order faan a Ruusenoortagen (Rosales). Diar hiar son 52 sköölen mä 925 bit 1000 slacher tu. Jo waaks uun a troopen an subtroopen. Adolphia – Alphitonia – Alvimiantha – Ampelozizyphus – Auerodendron – Bathiorhamnus – Berchemia – Berchemiella – Blackallia – Ceanothus – Chaydaia – Colletia – Colubrina – Condalia – Crumenaria – Cryptandra – Discaria – Doerpfeldia – Emmenosperma – Frangula – Gouania – Helinus – Hovenia – Hybosperma – Johnstonalia – Karwinskia – Kentrothamnus – Krugiodendron – Lasiodiscus – Maesopsis – Nesiota – Noltea – Paliurus – Papistylus – Polianthion – Phylica – Pleuranthodes – Pomaderris – Pseudoziziphus – Reissekia – Retanilla – Reynosia – Rhamnella – Rhamnidium – Rhamnus – Sageretia – Sarcomphalus – Schistocarpaea – Scutia – Siegfriedia – Serichonus – Smythea – Spyridium – Stenanthemum – Talguenea – Trevoa – Trymalium – Ventilago – Ziziphus Commonskategorii: Rhamnaceae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Rhamnaceae


Dünsuurner (Hippophae) san en plaantenskööl uun det famile faan a Dünsuurnplaanten (Elaeagnaceae). H. goniocarpa H. gyantsensis H. litangensis H. neurocarpa Dünsuurn (H. rhamnoides) H. salicifolia H. tibetana Commonskategorii: Dünsuurner – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Dünsuurner


Dünsuurn (Hippophae rhamnoides) as en plaantenslach uun det famile faan a Dünsuurnplaanten (Elaeagnaceae). Hat woort uk "sitroon faan a nuurd" näämd, auer a beien so föl witamiin C hual. H. r. subsp. carpatica – H. r. subsp. caucasica – H. r. subsp. fluviatilis – H. r. subsp. mongolica – H. r. subsp. rhamnoides – H. r. subsp. sinensis – H. r. subsp. turkestanica – H. r. subsp. wolongensis – H. r. subsp. yunnanensis Twiig mä früchten Tiaknang faan twiigen, bleeden, bloosen an früchten Dünsuurn tu ferkuup Dünsuurn produkten faan Frankrik "Fresk" dünsuurn mä kandis Dünsuurn produkten faan Hiddensee Commonskategorii: Dünsuurn – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Dünsuurn


Det Pskow Prowins (üüb Rüs: Пско́вская о́бласть Pskóvskaja óblast’) as ian faan a prowinsen uun Rüslun. At prowins leit uun a süüdwaast faan det Nuurdwaastrüslun Bundesdistrikt faan't lun. Uun a nuurd leit det Leeningrad Prowins, uun a nuurduast det Nowgorod Prowins, uun a süüduast lei det Twer Prowins an det Smolensk Prowins, uun a süüd Witjrüslun, uun a süüdwaast Letlun an uun a nuurdwaast Eestlun. Det hee 626.115 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Pskow. Wichtig sian uun't prowins san: Eserischtsche Sia Peipus-Sia Pitelis Sia Sebeschskoje Sia Sennitsa Sia Uswjaty Sia Schischitskoje Sia Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Pskow Guwernement Pskov Oblast: Region in Northwestern Federal District, citypopulation.de Pskov: Cities and Settlements, citypopulation.de


Det Leeningrad Prowins (üüb Rüs: Ленингра́дская о́бласть Leningrádskaja óblast’ [lʲɪnʲɪnˈgratskəjə ˈobləsʲtʲ]) as ian faan a prowinsen uun Rüslun. At prowins leit uun a süüdwaast faan det Nuurdwaastrüslun Bundesdistrikt faan't lun. Uun a nuurd lei de Ladoga Sia, at Republiik Kareelien, de Onega Sia, uun a uast leit de Wologda Prowins, uun a süüd lei det Nowgorod Prowins an det Pskow Prowins an uun a waast Eestlun, at Uastsia an Finlun. Det hee 1.847.867 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Sankt Petersburg, uk wan't steed nian dial faan't prowins as. At prowins as efter de komunistisk poliitiker Wladimir Leenin neemd. Stuumer: de Newa Struum an de Swir Struum. Dön wichtigst sian san: Glubokoje Sia Komsomolskoje Sia Krasnoje Sia Ladoga Sia Onega Sia Otradnoje Sia Suchodolskoje Sia Jastrebinoje Sia Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: At prowins hee ian steed (Sosnowy Bor) an sööwentanj distrikten: Det Wepsisk Spriik, ian faan dön Finno-Ugrisk Spriiken, wurt uun hög taarpen uun a uast faan't prowins snaaket. Öler finno-ugrisk spriiken, Ingrisk an Wotisk, wurd uun a waast faan't prowins snaaket. Leningrad Oblast: Region in Northwestern Federal District, citypopulation.de Russia: Leningrad Oblast, citypopulation.de Leningrad Oblast: Region in Northwestern Federal District, citypopulation.de


Fiigen (Ficus) san en plaantenskööl uun det famile faan a Muurbeiplaanten (Moraceae). Diar hiar son 750 bit 1000 slacher tu, bekäänd as fööraal det Echt Fiig (Ficus carica). Hör früchten san "fiigen". Enkelt slacher wurd uk aptaanj, auer jo so smok waaks. F. abelii – F. abscondita – F. abutilifolia – F. acamptophylla – F. acreana – F. aculeata – F. adelpha – F. adenosperma – F. adhatodifolia – F. adolphi-friderici – F. albert-smithii – F. albipila – F. albomaculata – F. allutacea – F. alongensis – F. altissima – F. amadiensis – F. amazonica – F. americana – F. ampana – F. ampelos – F. amplissima – F. ampulliformis – F. anastomosans – F. andamanica – F. androchaete – F. angolensis – F. annulata – F. anserina – F. antandronarum – F. apiocarpa – F. apollinaris – F. araneosa – F. arawaensis – F. arbuscula – F. archboldiana – F. archeri – F. ardisioides – F. arfakensis – F. aripuanensis – F. armitii – F. arnottiana – F. aspera – F. asperifolia – F. asperiuscula – F. asperula – F. assimilis – F. atricha – F. aurantiacifolia – F. aurata – F. aurea – F. aureobrunnea – F. aureocordata


Wat menst dü? Morus (fögler) Morus (plaanten) Of menst dü ferlicht: Thomas Morus (Thomas More), di humanist (1478-1535)


Muurbeien (Morus) san en plaantenskööl uun det famile faan a Muurbeiplaanten (Moraceae). Sodenang san jo nai mä Fiigen (Ficus). M. alba – M. albida – M. alpina – M. altissima – M. amamiana – M. arabica – M. arbuscula – M. argutidens – M. australis – M. barkamensis – M. betulifolia – M. bombycis – M. boninensis – M. brunoniana – M. calva – M. canina – M. cathayana – M. caudatifolia – M. cavaleriei – M. celtidifolia – M. chinlingensis – M. confinis – M. cordatifolia – M. crataegifolia – M. deqinensis – M. exsucca – M. formosensis – M. goldmanii – M. gongshanensis – M. grisca – M. grisea – M. gyirongensis – M. hachijoensis – M. hastifolia – M. humilis – M. indica – M. insignis – M. insularis – M. integrifolia – M. inusitata – M. japonica – M. jinpingensis – M. kagayamae – M. kaki – M. koordersiana – M. lactea – M. laevigata – M. leucophylla – M. levasseurei – M. lhou – M. liboensis – M. longistylus – M. macroura – M. mairei – M. mallotifolia – M. marmolii – M. mauritiana – M. mesozygia – M. microphilyra – M. miyabeana – M.


Wat menst dü? Muurbei (Vaccinium uliginosum) uun det famile faan a Hiasplaanten (Ericaceae) Muurbeien (Morus) uun det famile faan a Muurbeiplaanten (Moraceae)


Wat menst dü? Fiigen (Ficus), det plaantenskööl a früchten faan't Echt Fiig (Ficus carica)


At Echt Fiig (Ficus carica) as en plaantenslach uun det skööl faan a Fiigen. Hör früchten kön eden wurd. Fiigenbuum Buark Bleeden Tiaknang Rip früchten Apskäären frücht Drüget früchten Crops > Figs. Uun: Offizielle Produktionsstatistik der FAO für 2018. fao.org, ufrepen di 20. April 2020 (ingelsk). Commonskategorii: Fiigen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Fiigen


Rööwsiad (Brassica rapa), uk: Kualrööwen (?) as en plaantenslach uun det famile faan a Krüsbloosen (Brassicaceae). Det plaant woort al sant a stiantidj aptaanj, an diar san flook kultuurplaanten faan ufkimen. B. r. subsp. campestris: "Wil" rööwsiad B. r. subsp. chinensis: Pak Choi B. r. subsp. cymosa B. r. subsp. dichotoma B. r. sunsp. komatsuna: Komatsuna B. r. subsp. narinosa B. r. subsp. nipposinica B. r. subsp. oleifera: "Wil" rööwsiad B. r. subsp. parachinensis B. r. subsp. pekinensis: Sjiinakual B. r. subsp. perviridis B. r. subsp. rapa: Weederrööw var. teltowiensis: "Teltower Rübchen" var. majalis: Meirööw var. ecsulenta: Harewströöw B. r. subsp. rapifera: Rööwstaal B. r. subsp. silvestris: Rööwstaal B. r. subsp. trilocularis Shanghai Pak Choi, "mosterkual" Baby Pak Choi Sjiinakual Komatsuna Wil rööwsiad (oleifera) "Teltower Rübchen" Meirööw Harewströöw Rööwstaal (silvestris) Rööwstaal (silvestris var. esculenta) Commonskategorii: Rööwsiad – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Rööwsiad


Det Armeens Sosialistisk Sowjetrepubliik (kurt: Armeens SSR, Sowjetisk Armeenien of Armeenien; üüb Armeens: Հայկական Սովետական Սոցիալիստական Հանրապետություն Haykakan Sovetakan Soc'ialistakan Hanrapetut'yun; üüb Rüs: Армянская Советская Социалистическая Республика Armjanskaja Sovetskaja Socialističeskaja Respublika) wiar faan 1936 tu 1991 ian faan a republiiken uun't Sowjetunioon. Dön tjiin gratst steeden uun't republiik wiar: Det letst folksteeling uun't Sowjetunioon wiar uun't juar 1989. Efter a resultooten hed det Armeens SSR 3.287.677 lidj: 1.661.910 diarfaan wiar wüfhööd an 1.625.767 karmen, 2.229.540 lewet uun a steeden an 1.058.137 üüb't lun. Det Armeens SSR wurd uun Deetsember 1920 üüs en suwereen stoot grünjlaanjen. Det wurd 1922 dial faan det Transkaukaasisk SSR, wat dial faan det nei grünjlaanjen Sowjetunioon wurd. 1936 wurd det Transkaukaasisk SSR ufskaafet an iin uun trii republiiken apdiald: det Armeens SSR, det Aserbaidschaans SSR an det Georgisk SSR. 23. August 1990 wurd det at Republiik Armeenien amneemd, man bleew at republiik dial faan't Sowjetunioon. 23. September 1991 ferklaaret at republiik sin suwereniteet. At suwereniteet wurd 31. Deetsember 1991 uunkäänd, üüs at Sowjetunioon ham apliaset. Det iansig regiaringspartei wiar det Armeens Komunistisk Partei, wat en twiig faan det Komunistisk Partei faan't Sowjetunioon wiar. Hoodmaaner faan det Komunistisk Partei faan Armeenien: Gevork Alikhanyan (Deetsember 1920 – April


Det Aserbaidschaans Sosialistisk Sowjetrepubliik (kurt: Aserbaidschaans SSR, Sowjet Aserbaidschaan of Aserbaidschaan; üüb Aserbaidschaans: Азәрбајҹан Совет Сосиалист Республикасы / Azərbaycan Sovet Sosialist Respublikası; üüb Rüs: Азербайджанская Советская Социалистическая Республика Azerbaydžanskaja Sovetskaja Socialističeskaja Respublika) wiar faan 1936 tu 1991 ian faan a republiiken uun't Sowjetunioon. Dön tjiin gratst steeden faan't republiik wiar: Det Aserbaidschaans SSR hed ian autonoom republiik (Det Autonoom SSR Nachitschewan, det Autonoom Republiik Nachitschewan faan nü) an ian autonoom gebiit (det Autonoom Gebiit Bergkarabach, det amstreden Republiik Bergkarabach faan nü). Det letst folksteeling uun't Sowjetunioon wiar uun't juar 1989. Efter a resultooten hed det Aserbaidschaans SSR 7.037.867 lidj: 3.602.998 diarfaan wiar wüfhööd an 3.434.869 karmen, 3.789.985 lewet uun a steeden an 3.247.882 üüb't lun. Det Aserbaidschaans SSR wurd 28. April 1920 üüs en suwereen stoot grünjlaanjen. Det wurd 1922 dial faan det Transkaukaasisk SSR, wat dial faan det nei grünjlaanjen Sowjetunioon wurd. 1936 wurd det Transkaukaasisk SSR ufskaafet an iin uun trii republiiken apdiald: det Aserbaidschaans SSR, det Armeens SSR an det Georgisk SSR. 5. Febrewoore 1991 wurd det at Republiik Aserbaidschaan amneemd, man bleew at republiik dial faan't Sowjetunioon. 18. Oktuuber 1991 ferklaaret at republiik sin suwereniteet. At suwereniteet wurd 31. Deetsember 1991 uunkäänd, üüs at Sowjetunioon ham


Det Georgisk Sosialistisk Sowjetrepubliik (kurt: Georgisk SSR, Sowjet Georgien of Georgien; üüb Georgisk: საქართველოს საბჭოთა სოციალისტური რესპუბლიკა sakartvelos sabč'ota socialist'uri resp'ublik'a; üüb Rüs: Грузинская Советская Социалистическая Республика Gruzinskaja Sovetskaja Socialističeskaja Respublika) wiar faan 1936 tu 1991 ian faan a republiiken uun't Sowjetunioon. Twesken 1944 an 1955 dialen faan det Karatschaiisk AP an det Tschetscheens-Inguschisk ASSR wiar dialen faan det Georgisk SSR. Do wurd jo weler dialen faan det Rüs SFSR. Dön tjiin gratst steeden uun't republiik wiar: Det Georgisk SSR hed tau autonoom sosialistisk sowjetrepubliiken (ASSR) an ian autonoom gebiit: det Abchaasisk ASSR (det amstreden Republiik Abchaasien faan nü) det Adschaarisk ASSR (det Autonoom Republiik Adschaarien faan nü) det Süüdoseetisk Autonoom Prowins (det amstreden Süüdoseetien faan nü) At jeew sööwen folksteelingen uun't Sowjetunioon. Onern san a resultooten diarfaan för det Georgisk SSR (uk üüs dial faan det Transkaukaasisk SSR): Det Georgisk SSR wurd 25. Febrewoore 1921 üüs en suwereen stoot grünjlaanjen. Det wurd 1922 dial faan det Transkaukaasisk SSR, wat dial faan det nei grünjlaanjen Sowjetunioon wurd. 1936 wurd det Transkaukaasisk SSR ufskaafet an iin uun trii republiiken apdiald: Det Georgisk SSR, det Armeens SSR an det Aserbaidschaans SSR. 4. Nofember 1990 wurd det at Republiik Georgien amneemd, man bleew


Raps, (mo.) rauwsädj (Brassica napus) as en plaantenslach uun det skööl faan a kualplaanten (Brassica). Raps hää en grat bedüüdang för a büürerei, faan det siad woort plaantenööle of "rapskuuk" wonen. Steegrööw (Brassica napus subsp. rapifera of uk Brassica napus subsp. napobrassica) B. n. subsp. napus B. n. subsp. pabularia Jong raps Früchten Siad Crops > Rapeseed. Uun: Produktionsstatistik der FAO für 2018. fao.org, ufrepen di 20. Marts 2020 (ingelsk). Commonskategorii: Raps – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Raps


At Steegrööw (Brassica napus rapifera), uk wel Güül Rööw ?, Kualrööw ?, Böderrööw ?, Koroobe ?? as en plaantenslach uun det skööl faan a kualplaanten (Brassica). Eegentelk as't en onerslach faan Raps (Brassica napus). Potset steegrööw Apskäären steegrööw Steegrööwen kön uun labskaus ferwerket wurd Commonskategorii: Steegrööwen – Saamlang faan bilen of filmer


Det Eestnisk Sosialistisk Sowjetrepubliik (kurt: Eestnisk SSR, Sowjet Eestlun of Eestlun; üüb Eestnisk: Eesti Nõukogude Sotsialistlik Vabariik; üüb Rüs: Эстонская Советская Социалистическая Республика Estonskaja Sovetskaja Socialističeskaja Respublika) wiar faan 1940 tu 1941 an faan 1944 tu 1991 ian faan a republiiken uun't Sowjetunioon. At republiik wurd faan föl lunen ei uunkäänd. Det letst folksteeling uun't Sowjetunioon wiar uun't juar 1989. Efter a resultooten hed det Eestnisk SSR 1.572.916 lidj: 837.677 diarfaan wiar wüfhööd an 735.239 karmen, 1.125.975 lewet uun a steeden an 446.941 üüb't lun. 17. Jüüne 1940 wurd at Republiik Eestlun faan det Sowjetisk Armee besaat. Det Eestnisk SSR wurd 21. Jüüle 1990 grünjlaanjen an wurd 6. August 1940 dial faan't Sowjetunioon. At republiik wurd faan 1941 tu 1944 faan Tjiisklun besaat. 22. September 1944 wurd Tallinn faan det Sowjetisk Armee welernimen. 8. Mei 1990 wurd at republiik det Republiik Eestlun. 20. August 1991 wurd at lun weler suwereen. Det regiaringspartei wiar det Komunistisk Partei faan Eestlun, wat en twiig faan det Komunistisk Partei faan't Sowjetunioon wiar. Karl Säre (1940-1941) Nikolai Karotamm (1944-1950) Johannes Käbin (1950-1978) Karl Vaino (1978-1988) Vaino Väljas (1988-1990) Демоскоп Weekly - Приложение. Справочник статистических показателей.. www.demoscope.ru. Ufrepen de 27. August 2020.


Det Letisk Sosialistisk Sowjetrepubliik (kurt: Letisk SSR, Sowjet Letlun of Letlun; üüb Letisk: Latvijas Padomju Sociālistiskā Republika; üüb Rüs: Латвийская Советская Социалистическая Республика Latvijskaja Sovetskaja Socialističeskaja Respublika) wiar faan 1940 tu 1941 an faan 1944 tu 1991 ian faan a republiiken uun't Sowjetunioon. At republiik wurd faan föl lunen ei uunkäänd. Det letst folksteeling uun't Sowjetunioon wiar uun't juar 1989. Efter a resultooten hed det Letisk SSR 2.680.029 lidj: 1.433.713 diarfaan wiar wüfhööd an 1.246.316 karmen, 1.905.911 lewet uun a steeden an 774.118 üüb't lun. At republiik Letlun wurd 17. Jüüne 1940 faan det Ruad Armee besaat. Det Letisk SSR wurd 21. Jüüle grünjlaanjen an wurd 5. August dial faan't Sowjetunioon. Det wurd faan 1941 tu 1944 faan Tjiisklun besaat. Det wurd 4. Mei 1990 weler suwereen. Det regiaringspartei wiar det Komunistisk Partei faan Letlun, wat en twiig faan det Komunistisk Partei faan't Sowjetunioon wiar. Jānis Kalnbērziņš (1940-1941, 1944-1959) Arvīds Pelše (1959-1966) Augusts Voss (1966-1984) Boris Pugo (1984-1988) Jānis Vagris (1988-1990) Alfrēds Rubiks (1990-1991) Демоскоп Weekly - Приложение. Справочник статистических показателей.. www.demoscope.ru. Ufrepen de 27. August 2020.


Det Liitauisk Sosialistisk Sowjetrepubliik (kurt: Liitauisk SSR, Sowjet Liitauen of Liitauen; üüb Liitauisk: Lietuvos Tarybų Socialistinė Respublika; üüb Rüs: Литовская Советская Социалистическая Республика Litovskaja Sovetskaja Socialističeskaja Respublika) wiar faan 1940 tu 1941 an faan 1944 tu 1991 ian faan a republiiken uun't Sowjetunioon. At republiik wurd faan föl lunen ei uunkäänd. Det letst folksteeling uun't Sowjetunioon wiar uun't juar 1989. Efter a resultooten hed det Liitauisk SSR 3.689.779 lidj: 1.942.605 diarfaan wiar wüfhööd an 1.747.174 karmen, 2.509.311 lewet uun a steeden an 1.180.468 üüb't lun. At republiik Liitauen wurd 16. Jüüne 1940 faan det Ruad Armee besaat. Det Liitauisk SSR wurd 21. Jüüle grünjlaanjen an wurd 3. August dial faan't Sowjetunioon. Det wurd faan 1941 tu 1944 faan Tjiisklun besaat. At lun wurd 11. Marts 1990 weler suwereen. Det regiaringspartei wiar det Komunistisk Partei faan Liitauen, wat en twiig faan det Komunistisk Partei faan't Sowjetunioon wiar. Antanas Sniečkus (1940-1941, 1944-1974) Petras Griškevičius (1974-1987) Ringaudas Songaila (1987-1988) Algirdas Brazauskas (1988-1990) Демоскоп Weekly - Приложение. Справочник статистических показателей.. www.demoscope.ru. Ufrepen de 27. August 2020.


Det Witjrüs Sosialistisk Sowjetrepubliik (kurt: Witjrüs SSR, Sowjet Witjrüslun of Witjrüslun; üüb Witjrüs: Беларуская Савецкая Сацыялістычная Рэспубліка Biełaruskaja Savietskaja Sacyjalističnaja Respublika; üüb Rüs: Белорусская Советская Социалистическая Республика Belorusskaja Sovetskaja Socialističeskaja Respublika) wiar faan 1922 tu 1991 ian faan a republiiken uun't Sowjetunioon. Prowinsen: Babrujsk (1944-1954) Belastok (1939-1944) Brest (1939-1991) Baranawitschy (1939-1954) Homelj (1938-1991) Hrodna (1939-1991) Mahiljou (1938-1991) Minsk (1938-1991) Pinsk (1939-1954) Poleesien (1938-1954) Polatsk (1944-1954) Wilejka (1939-1944), amneemd Maladsetschna (1944-1960) Witsebsk (1938-1991) Det letst folksteeling uun't Sowjetunioon wiar uun't juar 1989. Efter a resultooten hed det Witjrüs 10.199.709 lidj: 5.423.874 diarfaan wiar wüfhööd an 4.775.835 karmen, 6.678.585 lewet uun a steeden an 3.521.124 üüb't lun. Waast Witjrüslun wurd 1939 dial faan't republiik efter det Ruad Armee besaatet at uastdial faan Poolen. At lun wurd 1991 üüs at republiik Witjrüslun suwereen. Det regiaringspartei wiar det Komunistisk Partei faan Witjrüslun, wat en twiig faan det Komunistisk Partei faan't Sowjetunioon wiar. Демоскоп Weekly - Приложение. Справочник статистических показателей.. www.demoscope.ru. Ufrepen de 27. August 2020.


Det Ukrainisk Sosialistisk Sowjetrepubliik (kurt: Ukrainisk SSR, Sowjet Ukraine of Ukraine; üüb Ukrainisk: Украї́нська Радя́нська Соціалісти́чна Респу́бліка Ukrayins'ka Radjans'ka Socialistyčna Respublika; üüb Rüs: Украи́нская Сове́тская Социалисти́ческая Респу́блика Ukraínskaja Sovétskaja Socialistíčeskaja Respúblika) wiar faan 1922 tu 1991 ian faan a republiiken uun't Sowjetunioon. Det letst folksteeling uun't Sowjetunioon wiar uun't juar 1989. Efter a resultooten hed det Ukrainisk SSR 51.706.742 lidj: 27.798.978 diarfaan wiar wüfhööd an 23.907.764 karmen, 34.587.662 lewet uun a steeden an 17.119.080 üüb't lun. At lun wurd 24. August 1991 üüs at republiik Ukraine suwereen. Det regiaringspartei wiar det Komunistisk Partei faan Ukraine, wat en twiig faan det Komunistisk Partei faan't Sowjetunioon wiar. Ukraine: Cities, citypopulation.de Демоскоп Weekly - Приложение. Справочник статистических показателей.. www.demoscope.ru. Ufrepen de 27. August 2020.


Det Moldaawisk Sosialistisk Sowjetrepubliik (üüb Rumeens: Republica Sovietică Socialistă Moldovenească / Република Советикэ Сочиалистэ Молдовеняскэ; üüb Rüs: Молда́вская Сове́тская Социалисти́ческая Респу́блика Moldávskaja Sovétskaja Socialistíčeskaja Respúblika) wiar faan 1940 tu 1941 an faan 1944 tu 1991 ian faan a republiiken uun't Sowjetunioon. Det letst folksteeling uun't Sowjetunioon wiar uun't juar 1989. Efter a resultooten hed det Moldaawisk SSR 4.337.592 lidj: 2.279.432 diarfaan wiar wüfhööd an 2.058.160 karmen, 2.301.185 lewet üüb't lun an 2.036.407 uun a steeden. Det Ruad Armee besaat 28. Jüüne 1940 det Besarabien regiuun faan Rumeenien. 2. August wurd faan at waastdial faan det Moldaawisk ASSR (1924-1940; dial faan det Ukrainisk SSR) an dialen faan Besarabien det Moldaawisk SSR grünjlaanjen. 1941-1944 wurd at republiik faan Rumeenien besaatet. Det wurd 27. August 1991 üüs at republiik Moldaawien suwereen. Det regiaringspartei wiar det Komunistisk Partei faan Moldaawien, wat en twiig faan det Komunistisk Partei faan't Sowjetunioon wiar. Демоскоп Weekly - Приложение. Справочник статистических показателей.. www.demoscope.ru. Ufrepen de 27. August 2020.


Det Turkmeens Sosialistisk Sowjetrepubliik (kurt: Turkmeens SSR, Sowjet Turkmeenistaan, Sowjet Turkmeenien, Turkmeenistaan of Turkmeenien; üüb Turkmeens: Түркменистан Совет Социалистик Республикасы / Türkmenistan Sowet Sotsialistik Respublikasy; üüb Rüs: Туркменская Советская Социалистическая Республика Turkmenskaja Sovetskaja Socialističeskaja Respublika) wiar faan 1925 tu 1991 ian faan a republiiken uun't Sowjetunioon. Det letst folksteeling uun't Sowjetunioon wiar uun't juar 1989. Efter a resultooten hed det Turkmeens SSR 3.533.925 lidj: 1.793.121 diarfaan wiar wüfhööd an 1.740.804 karmen, 1.930.408 lewet üüb't lun an 1.603.517 uun a steeden. At lun wurd 27. Oktuuber 1991 üüs at republiik Turkmeenistaan suwereen. Det regiaringspartei wiar det Komunistisk Partei faan Turkmeenistaan, wat en twiig faan det Komunistisk Partei faan't Sowjetunioon wiar. Демоскоп Weekly - Приложение. Справочник статистических показателей.. www.demoscope.ru. Ufrepen de 27. August 2020.


Det Kasachs Sosialistisk Sowjetrepubliik (kurt: Kasachs SSR, Sowjet Kasachstaan of Kasachstaan; üüb Kasachs: Қазақ Кеңестік Социалистік Республикасы / Qazaq Keŋestik Socialistik Respublikasy; üüb Rüs: Казахская Советская Социалистическая Республика Kazachskaja Sovetskaja Socialističeskaja Respublika) wiar faan 1936 tu 1991 ian faan a republiiken uun't Sowjetunioon. At republiik hed 1991 19 prowinsen: Det letst folksteeling uun't Sowjetunioon wiar uun't juar 1989. Efter a resultooten hed det Kasachisk SSR 16.536.511 lidj: 8.523.526 diarfaan wiar wüfhööd an 8.012.985 karmen, 9.465.351 lewet uun a steeden an 7.071.160 üüb't lun. Det wurd 16. Deetsember 1991 üüs at republiik Kasachstaan suwereen. Det regiaringspartei wiar det Komunistisk Partei faan Kasachstaan, wat en twiig faan det Komunistisk Partei faan't Sowjetunioon wiar. A hoodmaaner faan't republiik wiar a generoolsekreteeren faan det Komunistisk Partei faan Kasachstaan: Lewon Mirsojan (5. Deetsember 1936 – 3. Mei 1938) Nikolai Skwortsow (3. Mei 1938 – 14. September 1945) Schumabai Schajachmetow (14. September 1945 – 6. Marts 1954) Panteleimon Ponomarenko (6. Marts 1954 – 8. Mei 1955) Leonid Breschnjew (8. Mei 1955 – 6. Marts 1956) Iwan Jakowlew (6. Marts 1956 – 26. Deetsember 1957) Nikolai Beljajew (26. Deetsember 1957 – 19. Janewoore 1960) Dinmuchamed Kunajew (19. Janewoore 1960 – 26. Deetsember 1962) Ismail Jussupow (26. Deetsember


Det Kirgisk Sosialistisk Sowjetrepubliik (kurt: Kirgisk SSR, Sowjet Kirgiisien of Kirgiisien; üüb Kirgisk: Кыргыз Советтик Социалисттик Республикасы / Qırğız Sovettik Sotsialisttik Respublikası; üüb Rüs: Киргизская Советская Социалистическая Республика Kirgizskaja Sovetskaja Socialističeskaja Respublika) wiar faan 1936 tu 1991 ian faan a republiiken uun't Sowjetunioon. Det letst folksteeling uun't Sowjetunioon wiar uun't juar 1989. Efter a resultooten hed det Kirgisisk SSR 4.290.442 lidj: 2.196.169 diarfaan wiar wüfhööd an 2.094.273 karmen, 2.649.553 lewet üüb't lun an 1.640.889 uun a steeden. At lun wurd 31. August 1991 üüs at republiik Kirgistaan suwereen. Det regiaringspartei wiar det Komunistisk Partei faan Kirgiisien, wat en twiig faan det Komunistisk Partei faan't Sowjetunioon wiar. Bajaly Isakejew (5. Deetsember 1936-8. September 1937) Murat Salichow (8. September 1937-15 Febrewoore 1938) Ismail Abusjarow (15 Febrewoore 1938-27. April 1938) Iwan Rebrow (27. April 1938-19. Jüüle 1938) Turabai Kulatow (19. Jüüle 1938-14. Nofember 1945) Ischak Rassakow (14. Nofember 1945-10. Jüüle 1950) Abdy Sujerkulow (10. Jüüle 1950-6. Marts 1958) Kasy Dikambajew (6. Marts 1958-10. Mei 1961) Bolot Mambetow (16. Mei 1961-23. Janewoore 1968) Achmatbek Sujumbajew (23. Janewoore 1968-22. Deetsember 1978) Sultan Ibraimow (22. Deetsember 1978-4. Deetsember 1980) Pjotr Khodos (4. Deetsember 1980-21. Janewoore 1981) Arstanbek Duischejew (21. Janewoore 1981-20. Mei 1986) Apas Dschumagulow (20.


Det Tadschiiks Sosialistisk Sowjetrepubliik (kurt: Tadschiiks SSR, Sowjet Tadschiikistaan of Tadschiikistaan; üüb Tadschiiks: Республикаи Советии Социалистии Тоҷикистон Respublkai Sovetii Socialistii Tojikiston; üüb Rüs: Таджикская Советская Социалистическая Республика Tadžikskaja Sovetskaja Socialističeskaja Respublika) wiar faan 1929 tu 1991 ian faan a republiiken uun't Sowjetunioon. Det letst folksteeling uun't Sowjetunioon wiar uun't juar 1989. Efter a resultooten hed det Tadschikisk SSR 5.108.576 lidj: 2.571.030 diarfaan wiar wüfhööd an 2.537.546 karmen, 3.440.466 lewet üüb't lun an 1.668.110 uun a steeden. At lun wurd 9. September 1991 üüs at republiik Tadschiikistaan suwereen. Det regiaringspartei wiar det Komunistisk Partei faan Tadschiikistaan, wat en twiig faan det Komunistisk Partei faan't Sowjetunioon wiar. Демоскоп Weekly - Приложение. Справочник статистических показателей.. www.demoscope.ru. Ufrepen de 27. August 2020.


Abessiinsk Senep (Brassica carinata) as en plaantenslach uun det skööl faan a Kualplaanten (Brassica). Hat woort üs gemüüse eden. Uun Etioopien het hat üüb Amhaarisk "habesha gomen" (etioopisk: ሐበሻ ጎመን). Commonskategorii: Abessiinsk Senep – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Abessiinsk Senep


Det Usbeeks Sosialistisk Sowjetrepubliik (kurt: Usbeeks SSR, Sowjet Usbeekistaan of Usbeekistaan; üüb Usbeeks: Ўзбекистон Совет Социалистик Республикаси / Oʻzbekiston Sovet Sotsialistik Respulikasi; üüb Rüs: Узбекская Советская Социалистическая Республика Uzbekskaja Sovetskaja Socialističeskaja Respublika) wiar faan 1924 tu 1991 ian faan a republiiken uun't Sowjetunioon. Det letst folksteeling uun't Sowjetunioon wiar uun't juar 1989. Efter a resultooten hed det Usbekisk SSR 19.905.156 lidj: 10.081.596 diarfaan wiar wüfhööd an 9.823.560 karmen, 11.794.372 lewet üüb't lun an 8.110.784 uun a steeden. At lun wurd 1. September 1991 üüs at republiik Usbeekistaan suwereen. Det regiaringspartei wiar det Komunistisk Partei faan Usbeekistaan, wat en twiig faan det Komunistisk Partei faan't Sowjetunioon wiar. Демоскоп Weekly - Приложение. Справочник статистических показателей.. www.demoscope.ru. Ufrepen de 27. August 2020.


Brün Senep (Brassica juncea) as en plaantenslach uun det skööl faan a Kualplaanten (Brassica). Hi as fööraal uun Indien an Sjiina aran. B. j. subsp. integrifolia – B. j. subsp. juncea – B. j. subsp. napiformis – B. j. subsp. tsatsai Commonskategorii: Brün Senep – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Brün Senep


Suart Senep (Brassica nigra), uk "Mosterkual" as en plaantenslach uun det skööl faan a Kualplaanten (Brassica). Hi woort fööraal trinjam't Madlunsia aptaanj, an hää diar en grat bedüüdang üs iidj an uun a medesiin. B. n. subsp. hispida – B. n. subsp. nigra Commonskategorii: Suart Senep – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Suart Senep Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


Witj Senep (Sinapis alba) as en plaantenslach uun det skööl Senep (Sinapis). Faan witj senep woort moster maaget. S. a. subsp. alba – S. a. subsp. dissecta – S. a. subsp. mairei Siad faan witj senep Moster Commonskategorii: Witj Senep – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Witj Senep


Gjumri (iar Leeninakan; üüb Armeens: Գյումրի Gyoumri) as det naistgratst steed uun Armeenien. At steed leit uun a nuurdwaast faan't lun. Det hee 112.400 lidj (2020). Det as at hoodsteed faan det Schirak Prowins. Armenia: Cites and Towns citypopulation.de


Wanadsor (iar Kirowakan; üüb Armeens: Վանաձոր Vanadzor) as det traadgratst steed uun Armeenien. At steed leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 77.200 lidj (2020). Det as at hoodsteed faan det Lori Prowins. Armenia: Cites and Towns citypopulation.de


Kapan as det seekstgratst steed uun Armeenien. At steed leit uun a süüduast faan't lun. Det hee 42.300 lidj (2020). Det as at hoodsteed faan det Sjunik Prowins. Armenia: Cites and Towns citypopulation.de


Hrasdan (üüb Armeens: Հրազդան Hrazdan) as en steed uun Armeenien. At steed leit uun a maden faan't lun. Det hee 40.000 lidj (2020). Det as at hoodsteed faan det Kotajk Prowins. Armenia: Cites and Towns citypopulation.de


Papayaplaanten (Caricaceae) san en plaantenfamile uun det order faan a Brassicales. Diar hiar fiiw sköölen mä amanbi 34 slacher tu. Mä Papaya (Carica papaya) woort büüret. Carica Cylicomorpha Jacaratia Jarilla Vasconcellea Commonskategorii: Papayaplaanten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Papayaplaanten


At Papaya (Carica papaya) het uk "meloonenbuum" an as di iansagst plaantenslach uun det skööl Carica uun det famile faan a Papayaplaanten (Caricaceae). Mä papayas woort büüret. Plaant mä früchten Bleed Frücht Crops > Papayas. Uun: Offizielle Produktionsstatistik der FAO für 2018. fao.org, ufrepen di 20. April 2020 (ingelsk). Commonskategorii: Papaya – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Papaya


Boolääst as en uundial uun iidjwaaren, diar ei ferdaud wurd koon. Likes as boolääst en wichtagen uundial faan üüs iidj. Hi komt föör uun Kurn Oobst Gemüüse Bongfrüchten an uk uun Moolk Boolääst hää en braanwäärs faan 8 kJ/g. En siilskap hää normoolerwiis en grat gewicht oner weeder, amdat det skap bi't siilen ei amkapt. Lungkiil Kiilswörd Kimmkiil Jügenkiil Frachtskeb haa booläästtanks. Diar woort weeder iinpompet, amdat det skap lik uun a sia leit.


Oobst as en nööm för früchten, diar normoolerwiis rä eden wurd. Oobst as miast saftag an swet. A minsken uun Sjiisklun iidj diar arken dai en hualew pünj faan. Commonskategorii: Oobst – Saamlang faan bilen of filmer Wikibooks: Resepten för oobst (sjiisk)


Witjrüslun, amtelk at Republiik faan Witjrüslun (üüb Witjrüs: Белару́сь Biełarúś an Рэспу́блiка Белару́сь Respúblika Biełarúś; üüb Rüs: Белару́сь Belarús’ od Белору́ссия Belorússija an Респу́блика Белару́сь Respúblika Belarús’) as lun uun a uast faan Euroopa. Uun a nuurduast an uast leit Rüslun, uun a süüd a Ukraine, uun a süüdwaast Poolen an uun a nuurdwaast lei Liitauen an Letlun. At lun hee 9.349.645 lidj (2021). At hoodsteed faan't lun as Minsk. Witjrüslun leit twesken 56°10′ an 51°16′ (faan a nuurd tu a süüd) an twesken 23°11′ an 32°47′ (faan a waast tu a uast). At lun as bal hualew so grat üüs Tjiisklun. Det as det tretanjstgratst lun uun Euroopa. At lun dialt grensen mä fiiw lunen. Det lingst grens (1312 km) faan't lun wurt mä Rüslun an det kurtst (161 km) mä Letlun diald. At lun dialt uk en 1111 km lung grens mä a Ukraine, en 640 km lung mä Liitauen an en 418 lung mä Poolen. De huuchst ponkt uun Witjrüslun as de Dsjarschynskaja Hara (346 m), wat uun a waast faan't steed Minsk leit. Dön tjiin gratst steeden uun Witjrüslun san: Witjrüslun hee ian steed (Minsk) an seeks prowinsen: Witjrüslun wurd de 19. September 1991 suwereen. A


Bromeelienplaanten (Bromeliaceae) san en plaantenfamile uun det order faan a Poales. Hör nööm komt faan a Bromeelien uf (Bromelia). At ananas hiart diar uk mä tu. Diar san amanbi 60 sköölen mä 3.000 slacher: Acanthostachys – Aechmea – Alcantarea – Ananas – Androlepis – Araeococcus – Ayensua – Barfussia – Billbergia – Brocchinia – Bromelia – Canistrum – Catopsis – Cipuropsis – Connellia – Cottendorfia – Cryptanthus – Deinacanthon – Deuterocohnia – Disteganthus – Dyckia – Eduandrea – Encholirium – Fascicularia – Fernseea – Forzzaea – Fosterella – Glomeropitcairnia – Goudaea – Gregbrownia – Greigia – Guzmania – Hechtia – Hohenbergia – Hohenbergiopsis – Hoplocryptanthus – Jagrantia – Lapanthus – Lemeltonia – Lindmania – Lutheria – Lymania – Navia – Neoglaziovia – Neoregelia – Nidularium – Ochagavia – Orthophytum – Pitcairnia – Portea – Pseudalcantarea – Puya – Quesnelia – Racinaea – Rokautskyia – Ronnbergia – Sequencia – Sincoraea – Steyerbromelia – Stigmatodon – Tillandsia – Vriesea – Wallisia – Waltillia – Werauhia – Wittmackia – Zizkaea Bromeelien lewe uun Madel- an Süüdameerikoo Bromelia laciniosa Ananas comosus Commonskategorii: Bromeelien – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Bromeelien


Bromeelien san en plaantenskööl uun det famile faan a Bromeelienplaanten (Bromeliaceae). Diar hiar son 70 slacher tu. Bromelia antiacantha Bromelia balansae Bromelia humilis Bromelia laciniosa Commonskategorii: Bromeelien – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Bromeelien


A Sjongfögler (Passeriformes) san en grat order faan fögler mä amanbi 6.000 slacher. A miasten hiar tu det onerorder Passeri. Passeri (Eegentelk Sjongfögler), ~ 5.000 slacher Corvida Corvoidea – Meliphagoidea – Menuroidea Passerida Certhioidea – Muscicapoidea – Passeroidea – Sylvioidea Acanthisitti (Maoriglüpern), 2 slacher üüb Neisialun Acanthisittidae Tyranni (Skrikfögler of Suboscines), ~ 1.000 slacher Eurylaimides Tyrannides Famile (..dae) Skööl Slach Acrocephalidae Raidpiipern (Acrocephalus) Trooselraidpiiper (Acrocephalus arundinaceus) Raidpiiper (Acrocephalus schoenobaenus) Spootern (Hippolais) Seesje / Güülspooter (Hippolais icterina) Laasken (Alaudidae) Fiallaask (Alauda arvensis) Hiaslaask (Lullula arborea) Toopet Laask (Galerida cristata) Siisenstörter (Bombycillidae) Siisenstörter (Bombycilla) Siisenstört (Bombycilla garrulus) Calcariidae Plectrophenax Snäsparag (Plectrophenax nivalis) Raawenfögler (Corvidae) Heeger (Garrulus glandarius) Heister (Pica pica) Likfögel (Corvus monedula) Kriak (Corvus corone) Grä kriak (Corvus corone cornix) Suart kriak (Corvus corone corone) Raawen (Corvus Corax) Ruk (Corvus frugilegus) Fialsparger (Emberizidae) Emberiza Gulsparag (Emberiza citrinella) Kurnsparag (Emberiza calandra) Raidsparag (Emberiza schoeniclus) Finken (Fringillidae) Bokfink (Fringilla coelebs) Borfink (Loxia curvirostra) Doompaap (Pyrrhula pyrrhula) Flaaksfinken (Carduelis) Greenfink (Carduelis chloris) Irlits (Carduelis cannabina) Peder (Carduelis carduelis) Swaalken (Hirundinidae) Hüsswaalk (Hirundo rustica) Sarkswaalk (Delichon urbicum) Sunswaalk (Riparia riparia) Wirgern (Laniidae) Ferwaarer (Lanius collurio) Piipern (Motacillidae) Wipstört (Motacilla alba) Güülbük (Motacilla flava) Hiassparag (Anthus campestris) Skootfink (Anthus pratensis) Fleegensnapern (Muscicapidae) Ruadbük (Erithacus rubecula) Suart


Ananas as en plaantenskööl uun det famile faan a Bromeelienplaanten (Bromeliaceae). Diar hiar man tau slacher tu. Ananas comosus as en wichtag oobst, ööder slacher an suurten wurd aptaanj, auer jo smok ütjsä. Ananas (slach) (Anananas comosus) Ananas macrodontes Commonskategorii: Ananas – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Ananas


At Ananas as en plaantenslach uun det famile faan a Bromeelienplaanten (Bromeliaceae). Hat komt eegentelk faan Ameerikoo, woort daalang oober aueraal uun a troopen üs oobstplaant aptaanj. Ananasplaant üüb Martinique Früchten üüb en markes Apskäären frücht Ananasskiiwen uun sirep Crops > Pineapples. Uun: Offizielle Produktionsstatistik der FAO für 2018. fao.org, ufrepen di 9. Mei 2020 (ingelsk). Ananas hiart tu a tjiin wichtagst oobstsuurten üüb a eerd. Commonskategorii: Ananas – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Ananas


Józef Klemens Piłsudski (['juzεf piw'sutski]; * 5. Deetsember 1867 uun Zułowo bi Wilna, do Wilna Guwernement, Rüs Keiserrik, Zalavas faan daaling, Švenčionys Lungemeend, Liitauen; † 12. Mei 1935 uun Warschau) wiar en poolsk militeer, poliitiker an stootsmaan. Hi streed jin det rüs reegiment uun Poolen an wiar lääder marskal faan det Naist Poolsk Republiik. Faan 1926 tu san duas wiar hi en autoriteer hersker faan't lun.


Narva as det traadgratst steed uun Eestlun. Det leit uun a uast faan't lun, uun det Ida-Viru Lunkreis, nai bi't grens tu Rüslun. Det hee 58.663 lidj (2011). Estonia: Counties, Cities and Towns, citypopulation.de


Rumäänien as en lönj önjt söödååsten foon Euroopa. Deer booge 19.186.201 manschne (önjfång 2021). E hoodstää foont lönj as Bukarest. Rumäänien as sunt 2007 lasmoot foon jü Europäisch Unjoon. Romania: Division, citypopulation.de


Pärnu (ual tjiisk nööm: Pernau) as det fjuardgratst steed uun Eestlun. At steed leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 39.728 lidj (2011). Det as at hoodsteed faan de Pärnu Lunkreis an hee en huuwen bi't Riga-Bocht. Estonia: Counties, Cities and Towns, citypopulation.de


Labskaus as en iidj mä irpler, beestenflääsk an ruad beeten. Hat woort fööraal uun Nuurdsjiisklun an uun Skandinaawien eden, man uk uun Nuurdingelun. Diar het det scouse. Det resept skeelt aueraal en betj. A sialidj haa det hal eden, auer det mä peekelt flääsk maaget wurd koon. Hamborger labskaus Labskaus mä matjes an braaset irpler Amerikoonsk doord mä labskaus Klaar labskaus ütj a duus Commonskategorii: Labskaus – Saamlang faan bilen of filmer


A Atlantik-Hiarang (Clupea harengus) as ään faan a miast föörkemen fasker üüb a welt. Hi hiart tu't skööl faan a Echt Hiaranger (Clupea). Hi hää en grat bedüüdang üs iidj för a minsken. Hiarang koon tu flook ünlik produkten ferwerket wurd: Uun saaltweeder iinlaanj "saalt"hiaranger Rolmopsen Bismarckhiarang uun en runstük Matjes Braaset ("green") hiarang mä braaset irpler Hiarangsaloot Braaset hiarang uun sür Commonskategorii: Atlantik-Hiarang – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Atlantik-Hiarang


A Tjiinbiankraaben (Decapoda) san en order faan Kraaben (Crustaceae). Diar hiar son 15.000 slacher tu. Uk Homern an Poren hiar diar mä tu. Onerorder: Dendrobranchiata Auerfamile: Penaeoidea Familin: Aristeidae - Benthesicymidae - Penaeidae - Sicyoniidae - Solenoceridae Auerfamile: Sergestoidea Familin: Luciferidae - Sergestidae Onerorder: Pleocyemata Infraorder: Achelata Familin: Palinuridae - Scyllaridae Infraorder: Anomura Auerfamilin: Aegloidea - Chirostyloidea - Galatheoidea - Hippoidea - Lithodoidea - Lomisoidea - Paguroidea ("Eremiitkraaben") Infraorder: Astacidea Auerfamilin: Astacoidea - Enoplometopoidea - Glypheoidea - Nephropoidea - Parastacoidea Infraorder: Axiidea Auerfamile: Axioidea Infraorder: Brachyura ("Kurtstörtkraaben"), ~ 6.800 slacher Familin: Cancridae – Christmaplacidae – Dromiidae – Dynomenidae − Gecarcinidae – Grapsidae – Majidae – Portunidae – Raninidae – Varunidae – . . . Infraorder: Caridea Auerfamilin: Alpheoidea - Atyoidea - Bresilioidea - Campylonotoidea - Crangonoidea - Nematocarcinoidea - Oplophoroidea - Palaemonoidea - Pandaloidea - Pasiphaeoidea - Physetocaridoidea - Procaridoidea - Processoidea - Psalidopodoidea - Stylodactyloidea Infraorder: Gebiidea Familin: Axianassidae - Kuwaitupogebiidae - Laomediidae - Thalassinidae - Upogebiidae Infraorder: Polychelida Familin: Coleiidae – Eryonidae – Palaeopentachelidae – Polychelidae – Tetrachelidae Infraorder: Stenopodidea Familin: Macromaxillocarididae - Spongicolidae - Stenopodidae Cancridae Cancer Naaper (Cancer pagurus) Garneelen (Crangonidae) Crangon Por (Crangon crangon) Grapsidae Grapsus Uastelk Ruad Klafkraab (Grapsus adscensionis) Ruad Klafkraab (Grapsus grapsus)


Müürswin (Isopoda) san en order faan Kraaben (Crustaceae) uun det klas faan a Malacostraca. Jo san tesken 0,3 mm an knaap 50 cm grat an haa üüb arke sidj sööwen bianer. Likes dat jo tu a kraaben hiar, lewe enkelt slacher oober uun ääg. Man jo skel det wiat haa, amdat hör kimen ei iindrüge. Diar san wel son 10.000 slacher uun amanbi 120 familin, diar uun 10 onerordern tuupfaadet wurd: Anthuridea, uun saalt- an uk uun swetweeder Asellota, miast uun saaltweeder Calabozoidea, uun swetweeder Epicaridea, parasiiten uun saaltweeder Flabellifera, uun saalt- an swetweeder Gnathiidea, uun saaltweeder Microcerberidea, uun swet- an saaltweeder, letjer üs 2 mm Oniscidea, üüb lun, huar't wiat enooch as (Müürswin) Phreatoicidea, uun swetweeder Valvifera, uun kuul saaltweeder Commonskategorii: Müürswin – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Müürswin


Swäämkraaben (Portunidae) san en famile faan Kraaben (Crustaceae) uun det order faan a Tjiinbiankraaben (Decapoda). Achelous – Arenaeus – Atoportunus – Callinectes – Caphyra – Carcinus – Carupa – Carupella – Catoptrus – Cavoportunus – Charybdis – Coelocarcinus – Cronius – Cycloachelous – Echinolatus – Euphylax – Gonioinfradens – Kume – Laleonectes – Libystes – Liocarcinus – Lissocarcinus – Lupella – Lupocyclus – Monomia – Nectocarcinus – Neptunus – Ovalipes – Pele – Podophthalmus – Portumnus – Portunus – Richerellus – Sanquerus – Scylla – Thalamita – Thalamitoides – Xaiva Commonskategorii: Swäämkraaben – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Swäämkraaben


Garneelen san en famile faan Kraaben (Crustaceae). Diar hiar uk a Poren tu. Aegaeon – Argis – Crangon – Lissocrangon – Lissosabinea – Mesocrangon – Metacrangon – Neocrangon – Notocrangon – Paracrangon – Parapontocaris – Parapontophilus – Philocheras – Placopsicrangon – Pontocaris – Pontophilus – Prionocrangon – Pseudopontophilus – Rhynocrangon – Sabinea – Sclerocrangon – Syncrangon – Vercoia Commonskategorii: Garneelen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Garneelen


Homeroortagen (Nephropidae) san en famile faan Kraaben (Crustaceae). Diar hiar a homer an a keisergranaat tu. Acanthacaris – Dinochelus – Eunephrops – Homarinus – Homarus – Metanephrops – Nephropides – Nephrops – Nephropsis – Thaumastocheles – Thaumastochelopsis – Thymopides – Thymops – Thymopsis Commonskategorii: Homeroortagen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Homeroortagen


A Keisergranaat (Nephrops norvegicus) of uk Noorsk Homer as en kraab uun det famile faan a Tjiinbiankraaben (Decapoda). Hi het uk "Scampo/Scampi", man wat üs "Scampi" ferkääft woort, as flooksis en slach faan Penaeidae. A Keisergranaat as di iansagst slach uun det skööl Nephrops. Hood Sjuar Mialtidj Commonskategorii: Keisergranaat – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Keisergranaat


Langosten (Palinuridae) san en famile faan Kraaben (Crustaceae) uun det order faan a Tjiinbiankraaben (Decapoda). Diar hiar 55 slacher uun 12 sköölen tu. Jasus – Justitia – Linuparus – Nupalirus – Palibythus – Palinurellus – Palinurus – Palinustus – Panulirus – Projasus – Puerulus – Sagmariasus Commonskategorii: Langosten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Langosten


Penaeidae san en famile faan Kraaben (Crustaceae) uun det order faan a Tjiinbiankraaben (Decapoda). Uun a ferkuup wurd jo miast üs "riisengarneelen" of "gambas" betiakent. Diar hiar 216 slacher uun 26 sköölen tu. Litopenaeus stylirostris Marsupenaeus japonicus Parapenaeus longirostris Commonskategorii: Penaeidae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Penaeidae


At Europeesk Uastrang (Ostrea edulis) as en slach faan Twiiskaalagen (Bivalvia) uun det famile faan a Uastrangen (Ostreoidae). Bit 1930 hää hat uun a Nuurdsia lewet, man as daalang bal ütjstürwen. Uun steed faan Ostrea edulis hää ham daalang det Pasiifik-Uastrang (Crassostrea gigas) briad maaget. Commonskategorii: Europeesk Uastrang – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Europeesk Uastrang


Ensis as en skööl faan Twiiskaalagen (Bivalvia) uun det order Veneroida. E. americanus – E. arcuatus – E. californicus – E. directus – E. ensis – E. magnus – E. minor – E. myrae – E. siliqua E. directus? E. americanus? E. ensis E. minor E. siliqua Commonskategorii: Ensis – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Ensis


Hoodpuateten (Cephalopoda, faan ualgreks κεφαλή kephalē „hood“ an ποδ- pod- „fut, puat“) san en klas faan Wokdiarten (Mollusca). Son 30.000 slacher san al ütjstürwen an daalang lewe noch son 1.000 slacher. Nautiloidea Ordern: Nautilida an 12 ütjstürwen ordern Famile: Nautilusen (Nautilidae) Ammoniten Ammonoidea † Ordern: Ammonitida - Ceratitida - Clymeniida - Goniatitida - Prolecanitida Blakfasker (Coleoidea) Belemniten (Belemnoidea) † Tjiinbianeten (Decabrachia, Decapodiformes) Aachtbianeten, Oktopusen (Octobrachia, Octopodiformes) Commonskategorii: Hoodpuateten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Hoodpuateten


Nautilusen (Nautilidae) san en famile faan Hoodpuateten (Cephalopoda). Diar jaft at daalang man muar sööwen (?) slacher faan. Uun ualang tidjen jääw't föl muar. Skööl: Allonautilus Allonautilus perforatus Allonautilus scrobiculatus Skööl: Nautilus Nautilus belauensis Nautilus macromphalus Nautilus pompilius Nautilus repertus (?) Nautilus stenomphalus Allonautilus: A. perforatus A. scrobiculatus Nautilus: N. belauensis N. macromphalus N. pompilius N. stenomphalus Commonskategorii: Nautilusen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Nautilusen


Ammoniten (Ammonoidea) san en ütjstürwen onerklas faan a Hoodpuateten (Cephalopoda). Diarfaan san muar üs 1.500 sköölen fünjen wurden, an at jääw wel 30.000 bit 40.000 slacher. A miasten wiar tesken 1 cm an 30 cm grat, a gratst bekäänd slach as Parapuzosia seppenradensis mä en trochmeeder faan ~ 1,80 m. Fosiilien faan Ammoniten wurd üüb a hialer welt ferkääft. Ammoniten like Nautilusen en betj, huar't noch enkelt slacher faan jaft. Ammonitida - Ceratitida - Clymeniida - Goniatitida - Prolecanitida Parapuzosia seppenradensis Quenstedtoceras slach Argonauticeras slach, apskäären Perisphinctes slach Commonskategorii: Ammoniten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Ammoniten


Kraabsneken (Polyplacophora) san en klas faan Wokdiarten (Mollusca) mä amanbi 900 slacher. Jo lewe fööraal uun't sia trinjam Austraalien. Kraabsneken wurd tesken 0,5 an 45 sentimeeter grat. Acanthochitonina - Choriplacina - Ischnochitonina - Lepidopleurina - Neoloricata Commonskategorii: Wokdiarten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Wokdiarten


Epilobium an Chamerion san en skööl faan plaanten uun det famile faan a Onagraceae. Diar hiar son 190 slacher tu, diar üüb a nuurdelk eerdheleft waaks. Onerskööl: Chamerion sect. Chamerion Slacher: C. angustifolium – C. conspersum – C. latifolium – C. speciosum Onerskööl: Chamerion sect. Rosmarinifolia Slacher: C. colchicum – C. dodonaei – C. fleischeri – C. iranicum – C. ×prantlii – C. stevenii Onersköölen: E. sect. Alpestria – E. sect. Boisduvalia – E. sect. Cordylophorum – E. sect. Crossostigma – E. sect. Currania – E. sect. Epilobiopsis – E. sect. Epilobium – E. sect. Glandulosa – E. sect. Macrocarpa – E. sect. Montana – E. sect. Nuttalia – E. sect. Palustria – E. sect. Xerolobium – E. sect. Zauschneria E. angustifolium, Wilagruusje E. dodonaei E. latifolium E. parviflorum Commonskategorii: Epilobium – Saamlang faan bilen of filmer Commonskategorii: Chamerion – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Epilobium Wikispecies hää en artiikel tu: Chamerion


At (Smäälbleedrag) Wilagruusje (Epilobium angustifolium of uk Chamerion angustifolium) as en plaantenslach uun det skööl Epilobium an uun det famile Onagraceae. Commonskategorii: Wilagruusje – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Wilagruusje


Blakfasker (Coleoidea) san en onerklas faan a Hoodpuateten (Cephalopoda). Jo haa en "blakpöös", huar jo mä sprütje kön. Diar as uun ualang tidjen uk würelk blak faan maaget wurden. Di nööm blakfasker as eegentelk ei rocht, auer't nian fasker san, jo hiar tu a Wokdiarten (Mollusca). Daalang käänt am son 800 slacher. Belemniten (Belemnoidea) † Ordern: Aulacocerida - Phragmoteuthida - Belemnitida - Diplobelida - Belemnoteuthina Tjiinbianeten (Decabrachia, Decapodiformes) Ordern: Sepiida - Sepiolida - Spirulida - Teuthida Aachtbianeten, Oktopusen (Octobrachia, Octopodiformes) Ordern: Cirroctopoda - Octopoda - Vampyromorphida Commonskategorii: Blakfasker – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Blakfasker


Belemniten (Belemnoidea) san en ütjstürwen auerorder faan Blakfasker (Coleoidea) uun det klas faan a Hoodpuateten (Cephalopoda). Jo lewet faan a began faan't Karboontidjääler bit tu't Boowerkritj. Daalang fanjt am diar noch flooksis fosiilien faan, a "sonerkiiler". "Sonerkiiler" "Sonerkiiler" Fosiil faan Clarkeiteuthis conocauda Commonskategorii: Belemniten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Belemniten


Tjiinbianeten (Decabrachia, Decapodiformes) of Tjiinbianet Blakfasker san en auerorder faan Hoodpuateten (Cephalopoda). Jo haa tjiin "bianer" of "iarmer". Sepias (Sepiida) Familin: Sepiadariidae - Sepiidae Letj Blakfasker (Sepiolida) Familin: Idiosepiidae - Sepiolidae Posthurner (Spirulida) Famile: Spirulidae Kalmaaren (Teuthida) Onerorder: Myopsina Familin: Loliginidae - Australiteuthidae Onerorder: Oegopsina Familin: Ancistrocheiridae – Architeuthidae – Bathyteuthidae – Batoteuthidae – Brachioteuthidae – Chiroteuthidae – Chtenopterygidae – Cranchiidae – Cycloteuthidae – Enoploteuthidae – Gonatidae – Histioteuthidae – Joubiniteuthidae – Lepidoteuthidae – Lycoteuthidae – Magnapinnidae – Mastigoteuthidae – Neoteuthidae – Octopoteuthidae – Ommastrephidae – Onychoteuthidae – Pholidoteuthidae – Promachoteuthidae – Psychroteuthidae – Pyroteuthidae – Thysanoteuthidae – Walvisteuthidae Sepia officinalis (Sepiida) Sepiola atlantica (Sepiolida) Spirula spirula (Spirulida) Loligo vulgaris (Teuthida) Commonskategorii: Tjiinbianeten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Tjiinbianeten


Aachtbianeten (Octobrachia, Octopodiformes) of Aachtbianet Blakfasker, Oktopusen san en auerorder faan Hoodpuateten (Cephalopoda). Jo haa aacht "bianer" of "iarmer". Cirroctopoda, Cirrina Familin: Cirroctopodidae - Cirroteuthidae - Grimpoteuthididae - Opisthoteuthidae - Stauroteuthidae Kraaken (Octopoda, Incirrina) Familin: Alloposidae - Amphitretidae - Argonautidae - Bolitaenidae - Idioctopodidae - Octopodidae - Ocythoidae - Tremoctopodidae - Vitreledonellidae Vampyromorphida Famile: Vampyroteuthidae Commonskategorii: Aachtbianeten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Aachtbianeten


At Ordovizium as en eerdtidjääler tesken 488,3 an 443,7 miljuun juaren för üüs tidj. At Ordovizium as det naistäälst süsteem uun't Paleozoikum. Diarföör lai det Kambrium, an diarefter fulagt det Silur. Süsteem: Ordovizium (488,3–443,7 mya) Seerie: Boowerordovizium (460,9–443,7 mya) Kirew: Hirnantium (445,6–443,7 mya) Kirew: Katium (455,8–445,6 mya) Kirew: Sandbium (460,9–455,8 mya) Seerie: Madelordovizium (471,8–460,9 mya) Kirew: Darriwilium (468,1–460,9 mya) Kirew: Dapingium (471,8–468,1 mya) Seerie: Onerordovizium (488,3–471,8 mya) Kirew: Floium (478,6–471,8 mya) Kirew: Tremadocium (488,3–478,6 mya) Leewent uun't Ordovizium Leewent uun't Ordovizium Lun an sia am 460 mya Commonskategorii: Ordovizium – Saamlang faan bilen of filmer


A Karpaaten san en beragkeed uun Uasteuroopa. Hat bereert a lunen Tschechien, Slowakei, Poolen, Ukraine, Rumeenien, Ungarn an Serbien. Jodiar sööwen lunen haa 2003 en Karpaatenkonwentjuun beslööden för di skül faan a berger. A huuchst berger diar san at Huuch Tatra mä di toop Gerlachovský štít (2655 m, Slowakei) an at Făgăraș-Massiif uun a Süüdkarpaaten mä di Moldoveanu toop (2544 m, Rumeenien). Waastkarpaaten – Tatra– Toop: Kežmarský štít, Slowakei Waastkarpaaten – Tatra – „Dääl faan a fiiw poolsk sian“, Poolen Waastkarpaaten – Tatra – Gerlachovský štít, Slowakei Waastkarpaaten – Grat Fatra – Waasttoop faan a Ostrá, Slowakei Uastkarpaaten – Bieszczady, Polen Boskkarpaaten – Bieszczady – Ia Wetlina, Polen Süüdkarpaaten, Bucegi Berger, uun a bääftgrünj: Uastkarpaaten Baiu-Berger uun Rumeenien Bâlea, en sia uun a Făgăraș Berger uun Rumeenien, muar üs 2000 m huuch Moldoveanu Toop, Făgăraș, huuchst berag uun a Süüdkarpaaten Dripstianhöölen uun a Apuseni Berger Cheile Turzii, Rumeensk Waastkarpaaten Commonskategorii: Karpaaten – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Karpaaten (sjiisk)


At Vojvodina as en autonoom prowins uun't nuurden faan Serbien. Diar lei sööwen distrikten mä 54 gemeenen. Hoodstääd as Novi Sad. Uun't Vojvodina lewe en hialer rä fulken, an diaram haa jo diar uk flook amtspriaken: Serbisk Ungaars Slowaakisk Kroatisk Rumeensk Ruteensk Uun't Vojvodina haa 2011 1.931.809 minsken uun sööwen distrikten lewet: Nuurdelk Batschka – Severna Bačka (186.906) Süüdelk Batschka – Južna Bačka (607.835) Waastelk Batschka – Zapadna Bačka (187.581) Nuurdelk Banat – Severni Banat (147.770) Madel-Banat – Srednji Banat (187.667) Süüdelk Banat – Južni Banat (293.730) Syrmien – Srem (312.278) Commonskategorii: Vojvodina – Saamlang faan bilen of filmer


Det Kareelisk Spriik (üüb Kareelisk: karjalan kieli) as en spriik, wat faan amanbi 30.000 lidj fööraal uun't Republiik Kareelien an det Twer Prowins uun Rüslun spreegen wurd. Det hiart tu de Uastsiafins twiich faan dön Fins-Uugrisk Spriiken an hee trii hooddialekten: rocht Kareelisk Olonetsisk (livvin kieli) Lüüdisk (lüüdin kieli) At Kareelisk (feraal at Lüüdisk) as nai mä't Wepsisk, diar widjer am a süüd, uasten faan Sankt Petersburg snaaket wurt. mie: ik. šie: dü. hiän: hi/hat. myö: wi. työ: jam. hyö: jo. Commons: Kareelisk – Saamling faan biljen of filmer Test-Wikipedia üüb Kareelisk Wikipedia üüb Olonetsisk Test-Wikipedia üüb Lüüdisk


At Silur as en eerdtidjääler tesken 443,7 an 416 miljuun juaren för üüs tidj. At Silur as det traadäälst süsteem uun't Paleozoikum. Diarföör lai det Ordovizium, an diarefter fulagt det Devon. Süsteem: Silur (443,7–416 mya) Seerie: Pridolium (418,7–416 mya) (nian kirwer) Seerie: Ludlow (422,9–418,7 mya) Kirew: Ludfordium (421,3–418,7 mya) Kirew: Gorstium (422,9–421,3 mya) Seerie: Wenlock (428,2–422,9 mya) Kirew: Homerium (426,2–422,9 mya) Kirew: Sheinwoodium (428,2–426,2 mya) Seerie: Llandovery (443,7–428,2 mya) Kirew: Telychium (436–428,2 mya) Kirew: Aeronium (439–436 mya) Kirew: Rhuddanium (443,7–439 mya) Uun't Silur haa a kontinenten jo fiks feranert: Commonskategorii: Silur – Saamlang faan bilen of filmer


At Devon (ütjspreegen: dewoon) as en eerdtidjääler tesken 416 an 359,2 miljuun juaren för üüs tidj. At Devon as det sjuardäälst süsteem uun't Paleozoikum. Diarföör lai det Silur, an diarefter fulagt det Karboon. Süsteem: Devon (416–359,2 mya) Seerie: Boowerdevon (385,3–359,2 mya) Kirew: Famennium (374,5–359,2 mya) Kirew: Frasnium (385,3–374,5 mya) Seerie: Madeldevon (397,5–385,3 mya) Kirew: Givetium (391,8–385,3 mya) Kirew: Eifelium (397,5–391,8 mya) Seerie: Onerdevon (416–397,5 mya) Kirew: Emsium (407–397,5 mya) Kirew: Pragium (411,2–407 mya) Kirew: Lochkovium (416–411,2 mya) Kontinenten uun't Madeldevon Fasker uun't Devon Uun't Devon begand det waaksen faan auerweederplaanten Commonskategorii: Devon – Saamlang faan bilen of filmer Devon [ˈdevn] , graafskap uun Ingelun


At Karboon as en eerdtidjääler tesken 359,2 an 299 miljuun juaren för üüs tidj. At Karboon as det fiftäälst süsteem uun't Paleozoikum. Diarföör lai det Devon, an diarefter fulagt det Perm. Di nööm komt faan't kööl (karboon (element)), diar fööraal uun't boowerkarboon apwoksen as. Süsteem: Karboon (359,2–299 mya) Seerie: Pennsylvanium (Boowerkarboon) (318,1–299 mya) Kirew: Gzhelium (303,4–299 mya) Kirew: Kasimovium (307,2–303,4 mya) Kirew: Moskovium (311,7–307,2 mya) Kirew: Bashkirium (318,1–311,7 mya) Seerie: Mississippium (Onerkarboon) (359,2–318,1 mya) Kirew: Serpukhovium (328,3–318,1 mya) Kirew: Viséum (345,3–328,3 mya) Kirew: Tournaisium (359,2–345,3 mya) Plaanten uun't Karboon Fosiilien faan't Karboon Kontinenten uun't Karboon Commonskategorii: Karboon – Saamlang faan bilen of filmer


Wat menst dü ? Perm (Geologii), en eerdtidjääler Perm (Regiuun) uun Ruslun Perm (Stääd), at hoodstääd faan't Perm Regiuun Perm Guwernement uun't Rüs Keiserrik Perm (Ianhaid), füsikaalisk ianhaid


At Jura as en eerdtidjääler tesken 199,6 an 145,5 miljuun juaren föör üüs tidj. At Jura kaam efter't Trias an föör't Kritj. At Jura as det naistäälst an madelst süsteem uun't Mesozoikum (eerdmadelääler). At Jura hää hör nööm efter a Juraberger uun a Alpen. Uun't leed Jura kaam a dinosauriern ap. Leewent uun't Boowerjura Kontinenten uun't Madeljura Fosiilien faan't Jura Commonskategorii: Jura – Saamlang faan bilen of filmer


At Trias as en eerdtidjääler tesken 251 an 199,6 miljuun juaren föör üüs tidj. At Trias kaam efter't Perm (Paleozoikum, eerdualtidj) an föör't Jura. At Trias as det äälst an iarst süsteem uun't Mesozoikum (eerdmadelääler). Süsteem: Trias (251–199,6 mya) Seerie: Boowertrias (228,7–199,6 mya) Kirew: Rhaetium (203,6–199,6 mya) Kirew: Norium (216,5–203,6 mya) Kirew: Karnium (228,7–216,5 mya) Seerie: Madeltrias (245,9–228,7 mya) Kirew: Ladinium (237–228,7 mya) Kirew: Anisium (245,9–237 mya) Seerie: Onertrias (251–245,9 mya) Kirew: Olenekium (249,5–245,9 mya) Kirew: Indusium (251–249,5 mya) Leewent uun't Trias Plaanten uun't Trias Fosiilien faan't Trias Commonskategorii: Trias – Saamlang faan bilen of filmer


At Hadaikum as ian faan sjauer Äonen uun a histoore faan a eerd. Hat as det äälst an hää lingd faan 4.600 bit amanbi 4.000 miljuun juaren föör daalang. Det naistäälst Äon as det Archaikum. Di nööm Hadaikum, ingelsk Hadean komt faan Hades uf (ualgreks ᾍδης of Ἅιδης, doorisk Ἀΐδας), di God faan a onerwelt. At Hadaikum woort ei fiiner iindiald tu Äras of Süsteemen: Äon: Phanerozoikum (542–0 mya) Äon: Proterozoikum (2.500–542 mya) Äon: Archaikum (4.000–2.500 mya) Äon: Hadaikum (4.600–4.000 mya) Commonskategorii: Hadaikum – Saamlang faan bilen of filmer Eerdtidjääler


At Archaikum as ian faan sjauer Äonen uun a histoore faan a eerd. Hat as det naistäälst an hää lingd faan 4.000 bit amanbi 2.500 miljuun juaren föör daalang. Det äälst Äon as det Hadaikum an det naist jonger het Proterozoikum. Öööder ütjdrüker för detdiar Äon wiar Azoikum of Archäozoikum. En fiiner iindialang faan't Archaikum san Äras: Äon: Phanerozoikum (542–0 mya) Äon: Proterozoikum (2.500–542 mya) Äon: Archaikum (4.000–2.500 mya) Ära: Neoarchaikum (2.800–2.500 mya) Ära: Mesoarchaikum (3.200–2.800 mya) Ära: Paläoarchaikum (3.600–3.200 mya) Ära: Eoarchaikum (4.000–3.600 mya) Äon: Hadaikum (4.600–4.000 mya) At Archaikum woort ei noch fiiner iindiald tu Süsteemen. Formatsion mä iisenerts faan't Neoarchaikum Stromatholiten mä bakteerien san det iarst furem faan leewent uun't Mesoarchaikum Faan't Paläoarchaikum kem a iarst fääst eerdstruktuuren, gneis stianang A eerd begant, fääst tu wurden uun't Eoarchaikum Commonskategorii: Archaikum – Saamlang faan bilen of filmer Eerdtidjääler


At Proterozoikum as ian faan sjauer Äonen uun a histoore faan a eerd. Det jongst Äon as det Phanerozoikum, at Proterozoikum as det naistjongst, an a ääleren het Archaikum an Hadaikum. Hat hää lingd faan föör 2.500 miljuun juaren bit föör amanbi 542 miljuun juaren. Di nööm komt faan ualgreks uf: πρότερος próteros, nordfriisk iar an ζῶον zôon, nordfriisk at labenen. Det ment so föl üs "iar at labenen kaam". Daalang witj wi, dat at labenen uk al uun't leed Proterozoikum, uun't Ediacarium diar wiar. Ööder ütjdrüker för't Proterozoikum wiar Algonkium of Eozoikum. En fiiner iindialang faan't Proterozoikum san Äras: Äon: Phanerozoikum (542–0 mya) Äon: Proterozoikum (2.500–542 mya) Ära: Neoproterozoikum (1.000–542 mya) Ära: Mesoproterozoikum (1.600–1.000 mya) Ära: Paläoproterozoikum (2.500–1.600 mya) Äon: Archaikum (4.000–2.500 mya) Äon: Hadaikum (4.600–4.000 mya) An a Äras wurd noch ans fiiner iindiald tu Süsteemen Onerweederplaanten uun't Ediacarium föör ~ 600 mya Iarst kontinenten uun't Neoproterozoikum föör ~ 1.000 mya Föörluuper faan kontinenten uun't Mesoproterozoikum föör ~ 1.500 mya Uun't Paläoproterozoikum föör ~ 2.000 mya wooks a iarst bröökstaken faan kontinenten ap Commonskategorii: Proterozoikum – Saamlang faan bilen of filmer Eerdtidjääler


Kraaken (Octopoda, iar uk: Incirrina) san en order faan Aachtbianet Blakfasker (Octopodiformes, "Oktopusen") uun det klas faan a Hoodpuateten (Cephalopoda). Alloposidae - Amphitretidae - Argonautidae - Bolitaenidae - Idioctopodidae - Octopodidae - Ocythoidae - Tremoctopodidae - Vitreledonellidae Enteroctopus slach Argonauta argo Commonskategorii: Kraaken – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Kraaken


At Waassnek (Peringia ulvae of uk Hydrobia ulvae) as en slach faan Sneken (Gastropoda) uun det skööl Peringia (of uk Hydrobia). Commonskategorii: Waassneken – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Waassneken


At Winberagsnek (Helix pomatia) as en slach faan Sneken (Gastropoda) uun det famile Helicidae. Commonskategorii: Winberagsneken – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Winberagsneken


Skiltpuateten (Caudofoveata, of uk Chaetodermomorpha) san en klas faan Wokdiarten (Mollusca). A miasten san letjer üs 3 cm. Diar san trii familin mä 60 bit 70 slacher: Chaetodermatidae Limifossoridae Prochaetodermatidae Commonskategorii: Skiltpuateten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Skiltpuateten


Ianskaalagen (Monoplacophora) san en klas faan Wokdiarten (Mollusca) mä man ian order Tryblidiida. Diar hiar 27 slacher tu, an jo lewe uun jip sia bit 6.500 m oner siapeegel. Neopilinidae Neopilina (Lemche, 1957), 3 slacher Vema (Clarke & Menzies, 1959), 3 slacher Laevipilina (McLean, 1979), 6 slacher Monoplacophorus (Starobogatov, Moskalev & Filatova, 1983), 1 slach Rokopella (Starobogatov & Moskalev, 1987), 6 slacher Veleropilina (Starobogatov & Moskalev, 1987), 4 slacher Adenopilina (Starobogatov & Moskalev, 1987), 1 slach Micropilinidae Micropilina (Warén, 1989), 6 slacher Commonskategorii: Ianskaalagen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Ianskaalagen


Elefantentes (Scaphopoda) san en klas faan Wokdiarten (Mollusca). Jo lewe uun en röör, diar uun a slober steget. At jaft wel son 500 slacher bit deel uun en jipde faan 7.000 m. Dentaliida Familin: Anulidentaliidae - Calliodentaliidae - Dentaliidae - Fustiariidae - Gadilinidae - Laevidentaliidae - Omniglyptidae - † Prodentaliidae - Rhabdidae Gadilida Familin: Entalinidae - Gadilidae - Pulsellidae - Wemersoniellidae Antalis entalis ~ 4 cm lung Antalis vulgaris ~ 6 cm lung Commonskategorii: Elefantentes – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Elefantentes


Solenogastres san en klas faan Wokdiarten (Mollusca) mä amanbi 180 slacher. Jo lewe bit deel uun en jipde faan 4.000 m. A miasten san temelk letj, kurter üs 1 cm, enkelten wurd oober uk bit 30 cm lung. Cavibelonia Neomeniamorpha Pholidoskepia Sterrofustia Commonskategorii: Solenogastres – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Solenogastres


Di (Algemian) Stianswaamp (Boletus edulis, üüb Däänsk: Karl Johan) as en slach faan Swaampen (Fungi) uun det klas faan a Hünjmotsen (Agaricomycetes). Di latiinsk nööm (.. edulis) sait det al, dat hi eden wurd koon. Hi hää en grat bedüüdang üs iidj för a minsken, an wääkst fööraal üüb a nuurdelk eerdheleft. Lung an slaank Kurt an sjok Ual Stianswaampen wurd faan onern güül, oober det "flääsk" blaft witj. Stianswaamp an Fleegenswaamp waaks flooksis nai bienööder. Commonskategorii: Stianswaampen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Stianswaampen


Di Fleegenswaamp (Amanita muscaria) as en giftagen Swaamp (Fungi) uun det klas faan a Hünjmotsen (Agaricomycetes). Auer a eerd as hi tu sen faan Jüüne bit Nofember. Boowersidj Onersidj mä lamelen Jong Fleegenswaamp Di Fleegenswaamp as uk en sümbool för lok Commonskategorii: Fleegenswaamp – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Fleegenswaamp Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


Di Guardchampignon (Agaricus campestris) as en Swaamp (Fungi) uun det klas faan a Hünjmotsen (Agaricomycetes). Hi hää en grat bedüüdang üs iidj för a minsken. 2018 wiar di Guardchampignon di Swaamp faan't Juar. A lamelen fan jong champignons san laacht ruusa. Leeder san a lamelen brün Tu kuup uun a looden Commonskategorii: Guardchampignons – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Guardchampignons


Champignons (fransöösk nööm för hünjmotsen, Agaricus) san en skööl faan Swaampen (Fungi) uun det klas faan a Hünjmotsen (Agaricomycetes). Flooken koon am iidj, diar san oober uk giftagen bi. A. subg. Agaricus – A. subg. Flavoagaricus – A. subg. Minores – A. subg. Minoriopsis – A. subg. Pseudochitonia – A. subg. Spissicaules Agaricus arvensis Agaricus augustus Agaricus bernardii Agaricus bitorquis Guardchampignon Agaricus campestris Agaricus silvicola Agaricus xanthodermus Giftag! Agaricus moelleri Giftag! Commonskategorii: Champignons – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Champignons Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


A Eurotiomycetes san en klas faan Swaampen (Fungi). Jo wurd miast üs 'skemel' betiakent. Chaetothyriomycetidae - Coryneliomycetidae - Eurotiomycetidae - Mycocaliciomycetidae - Sclerococcomycetidae Arachnomycetales - Ascosphaerales - Chaetothyriales - Coryneliales - Eurotiales - Mycocaliciales - Onygenales - Phaeomoniellales - Pyrenulales - Sclerococcales – Verrucariales Eurotiales Trichocomaceae Penicillium Penicillium camemberti, diar woort Camembert sees mä maaget Penicillium chrysogenum, diar woort det medesiin Penitsiliin mä maaget Commonskategorii: Eurotiomycetes – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Eurotiomycetes


Penicillium camemberti as en skemelswaamp uun det klas faan a Eurotiomycetes an uun det skööl Penicillium. Hi woort brükt, am sees tu maagin. Camembert sees Bavaria Blue Bergader Almkäse Cambozola Commonskategorii: Penicillium camemberti – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Penicillium camemberti


Penicillium chrysogenum (of uk P. notatum ?) as en skemelswaamp uun det klas faan a Eurotiomycetes an uun det skööl Penicillium. Hi woort brükt, am det medesiin Penicillin tu maagin. Commonskategorii: Penicillium chrysogenum – Saamlang faan bilen of filmer