Det Qaasuitsup Komuun wiar faan 2009 ap tu 2018 ian faan dön fjauer komuunen faan Greenlun. At komuun lai uun a nuurdwaast faan’t lun. Uun a uast lai de Nuurduast-Greenlun-Natschunaalpark (en regiuun, wat frei faan gemeenden as) an det Sermersooq Komuun an uun süüd det Qeqqata Komuun. Uun a nuurd faan’t komuun lai det Thule Air Base regiuun, wat frei faan gemeenden as. Det hed 17.147 lidj (2017). At hoodsteed faan’t komuun wiar Ilulissat. Steeden uun det Qaasuitsup Komuun: At komuun wurd 1. Janewoore 2009 grünjlaanjen. 1. Janewoore 2018 wurd at nuurddial det Avannaata Komuun an't süüddial det Qeqertalik Komuun. citypopulation.de


Det Qeqqata Komuun as ian faan dön fiiw komuunen faan Greenlun. At komuun leit uun a süüdwaast faan’t lun. Uun a nuurd leit det Qaasuitsup Komuun, uun a süüd an uast det Sermersooq Komuun. Det hee 9239 lidj (2017). At hoodsteed faan’t komuun as Sisimiut. Eilunen: Maniitsoq, Sermersuut, Simiutaq, Sallersuaq an Sarfannguit. Steeden uun det Qeqqata Komuun: At komuun hee tau distrikten: At komuun wurd 1. Janewoore 2009 grünjlaanjen. A bürgermääster sant 2017 as Malik Berthelsen. De iar bürgermääster wiar Hermann Berthelsen (2009–2017). Websidj faan det Qeqqata Komuun (üüb Deensk an Greenluns) citypopulation.de


Det Sermersooq Komuun as ian faan dön fiiw komuunen faan Greenlun. At komuun leit uun a waast an uasten faan’t lun. Uun a nuurd leit de Nuurduast-Greenlun-Natschunaalpark (en regiuun, wat frei faan gemeenden as), uun a nuurd an waast det Qeqqata Komuun an uun a süüd det Kujalleq Komuun. Det hee 22.673 lidj (2017). At hoodsteed faan’t komuun as Nuuk. Det huuchst berig uun Greenlun, det Gunnbjørn Fjeld (3694 m), leit uun a nuurduast faan't komuun. Öler berger san Mont Forel (3360 m), Ejnar Mikkelsen Fjeld (3282 m) an Borgetinde (3267 m). Det traadgratst eilun uun Greenlun (efter't feestlun an Disko Eilun), Milne Land, leit uun a nuurdwaast faan't komuun. Steeden uun det Sermersooq Komuun: Taarpen uun det Sermersooq Komuun: At komuun hee fiiw distrikten: At komuun wurd 1. Janewoore 2009 grünjlaanjen. citypopulation.de


Qaqortoq ([ˌqɑqɔʁˈtɔq], üüb Deensk: Julianehåb [juliˈaːnəhoːʔb]) as at hoodsteed faan det Kujalleq Komuun faan Greenlun, amanbi 484 km uun a süüduast faan Nuuk. Det leit uun a süüdwaast faan’t komuun an as't hoodsteed faan de Qaqortoq Distrikt. Det hee 3084 lidj (2017). At taal faan't lidj sant 1980 uun Qaqortoq: 1980: 2594 1990: 3127 2000: 3113 2010: 3306 2020: 3050 At jaft nian waier, wat at steed mä öler steeden ferbinj. Det kön mä'n helikopter an mä'n buat lingd. Buaten faan det Arctic Umiaq Line gung faan April tu Janewoore tu Arsuk, tu a nuurdwaast, an en somrem tu Narsaq, uk tu a nuurdwaast. Denemark Aarhus (Denemark) Greenland, citypopulation.de


Ilulissat ([ˌiluliˈsːat], üüb Deensk: Jakobshavn) as't hoodsteed faan det Avannaata Komuun faan Greenlun, amanbi 561 km uun a nuurd faan Nuuk. Det leit uun a süüdwaast faan’t komuun as as't hoodsteed faan de Ilulissat Distrikt. A nööm faan't steed het üüb Greenluns a isberger. Det hee 4555 lidj (2017). At steed leit bi de Disko Bucht. At jaft nian waier, wat at steed mä öler steeden ferbinj. At steed hee'n fluughuuwen Buaten faan det Arctic Umiaq Line gung faan April tu Janewoore tu Aasiaat. At taal faan't lidj sant 1980 uun Ilulissat: 1980: 3648 1990: 4191 2000: 4199 2010: 4546 2020: 4670 Faan 2009 ap tu 1. Janewoore 2018 wiar at steed hoodsteed faan det Qaasuitsup Komuun. Knud Rasmussen (1879–1933) Jørgen Brønlund (1877–1907) Jens Rosing (1925–2008) Ricky Enø Jørgensen (* 1989) Denemark Fredericia (Denemark) Faroer Fuglafjørður (Färöer) Islun Hafnarfjörður (Islun) Iluliusaq het isberig üüb Greenluns. Greenland, citypopulation.de


Sisimiut ([ˌsisimiˈut], üüb Deensk: Holsteinsborg) as't hoodsteed faan det Qeqqata Komuun faan Greenlun, amanbi 320 km uun a nuurdwaast faan Nuuk. Det leit uun a nuurdwaast faan’t komuun an as't hoodsteed faan det Sisimiut Distrikt. Det hee 5414 lidj (2017). At taal faan't lidj sant 1980 uun Sisimiut: 1980: 3976 1990: 4871 2000: 5126 2010: 5460 2020: 5582 At jaft nian waier, wat at steed mä öler steeden ferbinj. At steed hee'n fluughuuwen Buaten faan det Arctic Umiaq Line gung faan April tu Janewoore tu Aasiaat, tu a nuurd, an tu Kangaamiut, tu a süüd. At steed wurd 1764 grünjlaanjen. Denemark Albertslund Komuun (Denemark) Faroer Klaksvík (Färöer) Greenland, citypopulation.de


Nanortalik [ˌnanɔʁtaˈlik] ( harke tu?/i) as en steed uun det Kujalleq Komuun faan Greenlun. Det leit uun a süüd faan’t komuun an as't hoodsteed faan de Nanortalik Distrikt. A nööm faan't steed het üüb Greenluns at steed faan baaren. Det hee 1244 lidj (2017). At steed leit üüb Nanortalik Eilun. At taal faan't lidj sant 1980 uun Nanortalik: 1980: 1402 1990: 1424 2000: 1538 2010: 1448 2020: 1185 At jaft nian waier, wat at steed mä öler steeden ferbinj. Det kön mä'n helikopter an mä'n buat lingd. Denemark Roskilde (Denemark) Nanoq het baar üüb Greenluns. Greenland, citypopulation.de


Narsaq [nɑʁˈsɑq] as en steed uun det Kujalleq Komuun faan Greenlun. Det leit uun a süüd faan’t komuun an as't hoodsteed faan de Narsaq Distrikt. Det hee 1397 lidj (2017). At taal faan't lidj sant 1980 uun Narsaq: 1980: 1723 1990: 1811 2000: 1708 2010: 1613 2020: 1346 At jaft nian waier, wat at steed mä öler steeden ferbinj. Det kön mä'n helikopter lingd. Denemark Gladsaxe (Denemark) Spoonien Vigo (Spanje) Islun Akureyri (Islun) Greenland, citypopulation.de


Aasiaat ([ˌaːsiˈaːt], üüb Deensk: Egedesminde [eːəðəsˈmenə]) as't hoodsteed fan det Qeqertalik Komuun faan Greenlun, amanbi 506 km uun a nuurdwaast faan Nuuk. Det leit uun a süüdwaast faan’t komuun an as't hoodsteed faan de Aasiaat Distrikt. A nööm faan't steed het üüb Greenluns koonkler. Det hee 3069 lidj (2020). Aasiaat leit üüb det Aasiaat Eilun uun det Diskobucht. At taal faan't lidj sant 1980 uun Aasiaat: 1980: 3196 1990: 3308 2000: 3229 2010: 3005 2020: 3069 At jaft nian waier, wat at steed mä öler steeden ferbinj. At steed hee'n fluughuuwen huarfaan fliigern faan Air Greenland tu Ilulissat, Kangerlussuaq, Nuuk an Sisimiut gung. Buaten faan det Arctic Umiaq Line gung faan April tu Janewoore tu Ilulissat, tu a nuurdwaast, an tu Sisimiut, tu a süüd. At steed wurd 1763 faan Niels Egede, de naist dring faan Hans Egede, grünjlaanjen. Faan 2009 ap tu 1. Janewoore 2018 wiar't steed dial faan det Qaasuitsup Komuun. Sweeden Svendborg (Sweeden) Aasiak het koonkel üüb Greenluns. Greenland, citypopulation.de Danmarks Meteorologiske Institut


Kangaatsiaq [ˌkaŋaːtsiˈɑq] as en steed uun det Qeqertalik Komuun faan Greenlun. Det leit uun a süüdwaast faan’t komuun an as't hoodsteed faan de Kangaatsiaq Distrikt. A nööm faan't steed het üüb Greenluns de letj föörberig. Det hee 536 lidj (2017). At taal faan't lidj sant 1980 uun Kangaatsiaq: 1980: 411 1990: 536 2000: 623 2010: 586 2020: 520 At jaft nian waier, wat at steed mä öler steeden ferbinj. At steed kön en wontrem an wosem mä'n helikopter an en somrem an harewstem mä'n buat lingd. Faan 2009 ap tu 1. Janewoore 2018 wiar't steed dial faan det Qaasuitsup Komuun. Kangeq het föörberig üüb Greenluns. Greenland, citypopulation.de


Qaanaaq ([qaːˈnɑːq], üüb Deensk: Thule) as en steed uun det Avannaata Komuun faan Greenlun. Det leit uun a nuurdwaast faan’t komuun an as't hoodsteed faan de Qaanaaq Distrikt. Det hee 623 lidj (2017). At taal faan't lidj sant 1980 uun Qaanaaq: 1980: 409 1990: 551 2000: 665 2010: 626 2020: 646 Uun Qaanaaq spreege föl lidj Nuurdgreenluns (of Inuktun). At jaft nian waier, wat at steed mä öler steeden ferbinj. At steed hee'n fluughuuwen wat amanbi 3,5 km uun a nuurdwaast faan't steed leit. Faan 2009 ap tu 1. Janewoore 2018 wiar at steed dial det Qaasuitsup Komuun. Greenland, citypopulation.de Pituffik (Thule Air Base)


De Aargau Kantoon as en kantoon faan a Sweits. A kantoon leit uun a nuurd faan’t lun. Det hee 611.466 lidj (2010). At hoodsteed faan a kantoon as Aarau. citypopulation.de


De Appenzell Ausserrhoden Kantoon as en kantoon faan a Sweits. A kantoon leit uun a nuurduast faan’t lun. Det hee 53.017 lidj (2010). At hoodsteed faan a kantoon as Herisau. citypopulation.de


De Appenzell Innerrhoden Kantoon as en kantoon faan a Sweits. A kantoon leit uun a nuurduast faan’t lun. Det hee 15.688 lidj (2010). At hoodsteed faan a kantoon as Appenzell. citypopulation.de


De Basel-Landschaft Kantoon as en kantoon faan a Sweits. A kantoon leit uun a nuurdwaast faan’t lun. Det hee 274.404 lidj (2010). At hoodsteed faan a kantoon as Liestal. citypopulation.de


De Basel-Stadt Kantoon as en kantoon faan a Sweits. A kantoon leit uun a nuurdwaast faan’t lun. Det hee 184.950 lidj (2010). At hoodsteed faan a kantoon as Basel. citypopulation.de


De Bern Kantoon as en kantoon faan a Sweits. A kantoon leit uun a waast faan’t lun. Det hee 979.802 lidj (2010). At hoodsteed faan a kantoon as Bern. citypopulation.de


De Freiburg Kantoon as en kantoon faan a Sweits. A kantoon leit uun a waast faan’t lun. Det hee 278.493 lidj (2010). At hoodsteed faan a kantoon as Freiburg. citypopulation.de


De Genf Kantoon as en kantoon faan a Sweits. A kantoon leit uun a waast faan’t lun. Det hee 457.715 lidj (2010). At hoodsteed faan a kantoon as Genf. citypopulation.de


De Glarus Kantoon as en kantoon faan a Sweits. A kantoon leit uun a uast faan’t lun. Det hee 38.608 lidj (2010). At hoodsteed faan a kantoon as Glarus. citypopulation.de


De Jura Kantoon as en kantoon faan a Sweits. A kantoon leit uun a nuurdwaast faan’t lun. Det hee 70.032 lidj (2010). At hoodsteed faan a kantoon as Delémont. citypopulation.de


De Luzern Kantoon as en kantoon faan a Sweits. A kantoon leit uun a maden faan’t lun. Det hee 377.610 lidj (2010). At hoodsteed faan a kantoon as Luzern. citypopulation.de


De Neuenburg Kantoon as en kantoon faan a Sweits. A kantoon leit uun a waast faan’t lun. Det hee 172.085 lidj (2010). At hoodsteed faan a kantoon as Neuenburg. Isabelle de Charrière (1740-1795), skriiwer an komponist. citypopulation.de


De Nidwalden Kantoon as en kantoon faan a Sweits. A kantoon leit uun a maden faan’t lun. Det hee 41.024 lidj (2010). At hoodsteed faan a kantoon as Stans. citypopulation.de


De Obwalden Kantoon as en kantoon faan a Sweits. A kantoon leit uun a maden faan’t lun. Det hee 35.585 lidj (2010). At hoodsteed faan a kantoon as Sarnen. citypopulation.de


De Schaffhausen Kantoon as en kantoon faan a Sweits. A kantoon leit uun a nuurduast faan’t lun. Det hee 76.356 lidj (2010). At hoodsteed faan a kantoon as Schaffhausen. citypopulation.de


De Schwyz Kantoon as en kantoon faan a Sweits. A kantoon leit uun a maden faan’t lun. Det hee 146.730 lidj (2010). At hoodsteed faan a kantoon as Schwyz. citypopulation.de


De Graubünden Kantoon as en kantoon faan a Sweits. A kantoon leit uun a süüduast faan’t lun. Det hee 192.621 lidj. At hoodsteed faan a kantoon as Chur. citypopulation.de


Dat Raantem-Beken liit üp Söl, süđern fan Weesterlön, süđweestern fan Tinem en nuurđern fan Raantem. Weestern diarfan es di Önlaag, wat dat Skitweeter fan Söl riinmaakit en weestern fan des es di Eidem-Fügelkui tö finj. Dat Raantem-Beken skul jerst en Flugplaats fuar Fliigers uur, wat üp Weeter landi ken (Ombi 1936). Diaraur es en Koog fan Raantem-Nuurđ hentö di Nösi-Dik bi Tinem becht uuren, hur dat Weeter fan Eeb en Flöör iin en üt ken. Fuar di diar Flöören tö stjüüri sen Slüüsen me Pompen diarbenen iin ön di Koogsdik becht uuren. Wan di nii Koog klaar wiar, hee Dütsklön wat Lön fan Denemark iinnemen, hur di Fliigers nü henflö kür. Sa sair em, dat em di Koog fuar di Krich ek muar brük wel. Leeeterhen skul dat Beken ütdrügit uur en fjuur Buernstairen diar hen kum. Me di Kanalisatsjoon fan Weesterlön skul em di Ofweeter luasuur. Dit kām aur Röören hentö't Raantem-Beken. Sent 1962 uur di Koog renaturiarit en fuar di Sjuts fan di Seefügeln iinrocht. 1968 uur dit Euroopareserwaat. Ön di soowentiger Jaaren uur di Skitweeter-Tauiönlaag becht en langsen modernisiarit. Bitö dat Raantem-Beken es en Campingplaats en bi't Kasernenareaal ön Süđern staant nü en gurt Hotelsaamling. Foriining Jordsand


De Solothurn Kantoon as en kantoon faan a Sweits. A kantoon leit uun a nuurdwaast faan’t lun. Det hee 255.284 lidj (2010). At hoodsteed faan a kantoon as Solothurn. citypopulation.de


De St. Gallen Kantoon as en kantoon faan a Sweits. A kantoon leit uun a nuurduast faan’t lun. Det hee 478.907 lidj (2010). At hoodsteed faan a kantoon as St. Gallen. citypopulation.de


De Tessin Kantoon as en kantoon faan a Sweits. A kantoon leit uun a süüduast faan’t lun. Det hee 333.753 lidj (2010). At hoodsteed faan a kantoon as Bellinzona. citypopulation.de


De Thurgau Kantoon as en kantoon faan a Sweits. A kantoon leit uun a nuurduast faan’t lun. Det hee 248.444 lidj (2010). At hoodsteed faan a kantoon as Frauenfeld. citypopulation.de


De Uri Kantoon as en kantoon faan a Sweits. A kantoon leit uun a maden faan’t lun. Det hee 35.422 lidj (2010). At hoodsteed faan a kantoon as Altdorf. citypopulation.de


De Waadt Kantoon as en kantoon faan a Sweits. A kantoon leit uun a süüduast faan’t lun. Det hee 713.281 lidj (2010). At hoodsteed faan a kantoon as Lausanne. citypopulation.de


De Wallis Kantoon (üüb Fraansöösk: Canton du Valais, üüb Italjeens: Canton Vallese, üüb Rumantsch: Chantun Vallais) as en kantoon faan a Sweits. A kantoon leit uun a süüdwaast faan’t lun. Det hee 312.684 lidj (2010). At hoodsteed faan a kantoon as Sion. Fraansöösk (amtelk) Tjiisk (amtelk) Walsertjiisk citypopulation.de


De Zug Kantoon as en kantoon faan a Sweits. A kantoon leit uun a maden faan’t lun. Det hee 113.105 lidj (2010). At hoodsteed faan a kantoon as Zug. citypopulation.de


De Zürich Kantoon as en kantoon faan a Sweits. A kantoon leit uun a nuurduast faan’t lun. Det hee 1.373.068 lidj (2010). At hoodsteed faan a kantoon as Zürich. citypopulation.de


Qasigiannguit ([ˌqasiɣiaŋːuˈit], üüb Deensk: Christianshåb) as en steed uun det Qeqertalik Komuun faan Greenlun. Det leit uun a waast faan’t komuun an as't hoodsteed faan de Qasigiannguit Distrikt. Det hee 1127 lidj (2017). At taal faan't lidj sant 1980 uun Qasigiannguit: 1980: 1771 1990: 1612 2000: 1406 2010: 1253 2020: 1081 At jaft nian waier, wat at steed mä öler steeden ferbinj. Det kön mä'n helikopter an uk mä'n buat lingd. Faan 2009 ap tu 1. Janewoore 2018 wiar't steed dial faan det Qaasuitsup Komuun. Greenland, citypopulation.de


Qeqertarsuaq ([ˌqɛqɛʁtɑʁsuˈɑq] üüb Deensk: Godhavn) as en steed uun det Qeqertalik Komuun faan Greenlun. Det leit uun a nuurdwaast faan’t komuun üüb en eilun faan de likedening nööm an as't hoodsteed faan de Qeqertarsuaq Distrikt. Det hee 853 lidj (2017). At steed leit uun a süüd faan det Disko Eilun wat det naistgratst eilun faan Greenlun as. At taal faan't lidj sant 1980 uun Qeqertarsuaq: 1980: 941 1990: 1093 2000: 993 2010: 907 2020: 839 Faan 2009 ap tu 1. Janewoore 2018 wiar't steed dial faan det Qaasuitsup Komuun. At jaft nian waier, wat at steed mä öler steeden ferbinj. Det kön mä'n helikopter an mä'n buat lingd. Buaten faan Diskoline gung en wosem an en somrem tu Ilulissat, Aasiaat, Qasigiannguit an Kitsissuarsuit. Islun Húsavík (Islun) Greenland, citypopulation.de


Upernavik [ˌupɛɴaˈvik] as en steed uun det Avannaata Komuun faan Greenlun. Det leit uun a süüdwaast faan’t komuun an as't hoodsteed faan de Upernavik Distrikt. A nööm faan't steed het üüb Greenluns huar 'am a wos ferbringt. Det hee 1055 lidj (2017). At taal faan't lidj sant 1980 uun Upernavik: 1980: 844 1990: 918 2000: 1143 2010: 1129 2020: 1092 At jaft nian waier, wat at steed mä öler steeden ferbinj. At steed hee'n fluughuuwen Faan 2009 ap tu 1. Janewoore 2018 wiar at steed dial faan det Qaasuitsup Komuun. Denemark Odense (Denemark) Upernaaq het wos üüb Greenluns. Greenland, citypopulation.de


Uummannaq [ˌuːmːaˈnːɑq] as en steed uun det Avannaata Komuun faan Greenlun. Det leit uun a süüdwaast faan’t komuun üüb en eilun faan de likedening nööm an as't hoodsteed faan de Uummannaq Distrikt. Det hee 1255 lidj (2017). At taal faan't lidj sant 1980 uun Uummannaq: 1980: 1175 1990: 1405 2000: 1460 2010: 1299 2020: 1407 At jaft nian waier, wat at steed mä öler steeden ferbinj. Det kön mä'n helikopter an mä'n buat lingd. Faan 2009 ap tu 1. Janewoore 2018 wiar at steed dial faan det Qaasuitsup Komuun. Greenland, citypopulation.de


Det Avannaata Komuun as sant 1. Janewoore 2018 ian faan dön fiiw komuunen faan Greenlun. At komuun leit uun a nuurdwaast faan’t lun. Uun a nuurduast an uast leit det Nuurduast Greenlun Natsionaalpark Regiuun, uun a süüduast det Sermersooq Komuun, uun a süüd det Qeqertalik Komuun, uun a waast det Baffin-Bocht an uun a nuurdwaast det Nares Struat. A nööm faan't komuun komt faan det greenluns wurd avannaa, wat at nuurden het. At hoodsteed faan't komuun as Ilulissat. Eilunen uun't Avannaata Komuun (mad ölern) san: Uummannaq dön Upernavik Eilunen Qeqertarsuaq Kigataq Tukingassoq Ikerasak Eilun Kiatak Eilun Qullikorsuit Eilun Salleq Eilun Salliaruseq Eilun Talerua Eilun Steeden uun det Avannaata Komuun: At komuun hee fjauer distrikten: Websidj faan det Avannaata Komuun (üüb Deensk an Greenluns) Föör 1. Janewoore 2018 wiar at komuun at nuurddial faan det Qaasuitsup Komuun. Qeqertarsuaq het det grat eilun üüb Greenluns an as do a nööm faan föl eilunen uun Greenlun. citypopulation.de


Det Qeqertalik Komuun as sant 1. Janewoore 2018 ian faan dön fiiw komuunen faan Greenlun. At komuun leit uun a waast faan’t lun. Steeden uun det Qeqertalik Komuun: At komuun hee fjauer distrikten: Föör 1. Janewoore 2018 wiar at komuun at süüddial faan det Qaasuitsup Komuun. A bürgermääster sant 1. Janewoore 2018 as Ane Hansen. Websidj faan det Qeqertalik Komuun (üüb Deensk an Greenluns) citypopulation.de


Maniitsoq ([ˌmaniːtˈsɔq], üüb Deensk: Sukkertoppen) as en steed uun det Qeqqata Komuun faan Greenlun. Det leit uun a süüdwaast faan’t komuun. Det hee 2561 lidj (2017). At taal faan't lidj sant 1980 uun Maniitsoq: 1980: 3008 1990: 3135 2000: 2929 2010: 2784 2020: 2534 At jaft nian waier, wat at steed mä öler steeden ferbinj. At steed hee'n fluughuuwen Buaten faan det Arctic Umiaq Line gung faan April tu Janewoore tu Kangaamiut, tu a nuurd, an tu Nuuk, tu a süüd. Denemark Esbjerg (Denemark) Uasterrik Salzburg (Uasterrik) Greenland, citypopulation.de


Illoqqortoormiut (üüb Waastgreenluns) of Ittoqqortoormiit ([itːoqːoʁtoːʁmiːt] üüb Uastgreenluns; üüb Deensk: Scoresbysund) as en steed uun det Sermersooq Komuun faan Greenlun. Det leit uun a nuurduast faan’t komuun, amanbi 1436 km tu a nuurduast faan Nuuk. Det hee 375 lidj (2017). Illoqqortoormiut leit bi Scoresby Sund, de lingst fjord üüb a wäält. At steed as ian faan dön isoliaretst steeden uun Greenlun. At taal faan't lidj sant 1980 uun Illoqqortoormiut: 1980: 391 1990: 470 2000: 521 2010: 469 2020: 345 At jaft nian waier, wat at steed mä öler steeden ferbinj. Det kön mä'n helikopter an uk en somrem mä'n buat lingd. At steed wurd 1925 faan deensk forsker Ejnar Mikkelsen (1880-1971) grünjlaanjen. Denemark Aalborg (Denemark) Greenland, citypopulation.de DMI Report 18–19: Climatological Standard Normals 1981–2010 Denmark, The Faroe Islands and Greenland Based on Data Published in DMI Reports 18–08, 18–04 and 18–05. Danmarks Meteorologiske Institut. Archiwiaret faan det originool di 10 February 2019. Ufrepen uun 20 September 2020. The Observed Climate of Greenland, 1958–99 with Climatological Standard Normals, 1961–90. Danmarks Meteorologiske Institut. Ufrepen uun 20 September 2020.


Paamiut (üüb Deensk: Frederikshåb) as en steed uun det Sermersooq Komuun faan Greenlun. Det leit uun a süüdwaast faan’t komuun. Det hee 1447 lidj (2017). At taal faan't lidj sant 1980 uun Paamiut: 1980: 2237 1990: 2219 2000: 1887 2010: 1619 2020: 1308 At jaft nian waier, wat at steed mä öler steeden ferbinj. At steed hee'n fluughuuwen Buaten faan det Arctic Umiaq Line gung faan April tu Janewoore tu Qeqertarsuatsiaat, tu a nuurd, an tu Arsuk, tu a süüd. At steed wurd 1742 grünjlaanjen. Greenland, citypopulation.de


Tasiilaq [ˌtasiːˈlɑq] (iar Ammassalik an Angmagssalik) as en steed uun det Sermersooq Komuun faan Greenlun. Det leit uun a süüduast faan’t komuun an as't hoodsteed faan de Ammassalik Distrikt. Det hee 2010 lidj (2017). At taal faan't lidj sant 1980 uun Tasiilaq: 1980: 1114 1990: 1465 2000: 1703 2010: 1930 2020: 1985 At jaft nian waier, wat at steed mä öler steeden ferbinj. Det kön mä'n helikopter an mä'n buat lingd. Islun Kópavogur (Islun) Greenland, citypopulation.de


Burgenland as ian faan dön njüügen bundeslunen faan Uasterrik. At bundeslun leit uun a uast faan't lun. Det hee 285.685 lidj (2011). At hoodsteed faan't bundeslun as Eisenstadt. Uun't Burgenland lewet det spriikmanertaal faan a Borgenlunkroaten; jo snaake Borgenlunkroatisk. Burgenland hee njüügen distrikten: citypopulation.de Austria: Administrative Division, Federal States and Districts, citypopulation.de


Noorsaarep as en saarep an ian faan trii gemeenen üüb det nuurdfresk eilun Oomram. Saarepskilt bit 2009. A saarepskilten san uun tau spriaken. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Noorsaarep Seenksteeden faan Noorsaarep Nuurdaanj Miad uun't Nordfriesland Lexikon faan't NFI Wääblink-kataloog tu Noorsaarep uun't Curlie Project (iar:DMOZ, üüb huuchsjiisk) Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2021 (XLS-datei) (Widjerfeerd üüb grünjlaag faan't fulkstäälang 2011) (Halep üüb sjiisk)


Kärnten as ian faan dön njüügen bundeslunen faan Uasterrik. At bundeslun leit uun a süüd faan't lun. Det hee 556.173 lidj (2011). At hoodsteed faan't bundeslun as Klagenfurt am Wörthersee. Kärnten hee tjiin distrikten: citypopulation.de Austria: Administrative Division, Federal States and Districts, citypopulation.de


Niederösterreich as ian faan dön njüügen bundeslunen faan Uasterrik. At bundeslun leit uun a nuurduast faan't lun. Det hee 1.614.693 lidj (2011). At hoodsteed faan't bundeslun as Sankt Pölten. Niederösterreich hee 24 distrikten: citypopulation.de Austria: Administrative Division, Federal States and Districts, citypopulation.de


Oberösterreich as ian faan dön njüügen bundeslunen faan Uasterrik. At bundeslun leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 1.413.762 lidj (2011). At hoodsteed faan't bundeslun as Linz. Oberösterreich hee 18 distrikten: citypopulation.de Austria: Administrative Division, Federal States and Districts, citypopulation.de


Salzburg as ian faan dön njüügen bundeslunen faan Uasterrik. At bundeslun leit uun a maden faan't lun. Det hee 529.066 lidj (2011). At hoodsteed faan't bundeslun as Salzburg. Salzburg hee seeks distrikten: citypopulation.de Austria: Administrative Division, Federal States and Districts, citypopulation.de


Steiermark as ian faan dön njüügen bundeslunen faan Uasterrik. At bundeslun leit uun a süüduast faan't lun. Det hee 1.208.575 lidj (2011). At hoodsteed faan't bundeslun as Graz. Steiermark hee 13 distrikten: citypopulation.de Austria: Administrative Division, Federal States and Districts, citypopulation.de


Tirol as ian faan dön njüügen bundeslunen faan Uasterrik. At bundeslun leit uun a waast faan't lun. Det hee 709.319 lidj (2011). At hoodsteed faan't bundeslun as Innsbruck. Tirol hee 9 distrikten: citypopulation.de Austria: Administrative Division, Federal States and Districts, citypopulation.de


Vorarlberg as ian faan dön njüügen bundeslunen faan Uasterrik. At bundeslun leit uun a waast faan't lun. Uun a nuurd leit Tjiisklun, uun a uast Tirol an uun a süüd an waast lei a Sweits an Liechtenstein. Det hee 370.440 lidj (2011). At hoodsteed faan't bundeslun as Bregenz. Vorarlberg hee fjauer distrikten: citypopulation.de Austria: Administrative Division, Federal States and Districts, citypopulation.de


De Clerf Kantoon as een faan dön twaalew kantoonen faan Luksemborig. A kantoon leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 19.382 lidj (2021). At hoodsteed faan a kantoon as Clerf. De Our Struum maaget at uastgrens faan a kantoon. A kantoon hee fiiw gemeenden: Luxembourg: Administrative Division, citypopulation.de


De Capellen Kantoon as een faan dön twaalew kantoonen faan Luksemborig. A kantoon leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 50.733 lidj (2021). At hoodsteed faan a kantoon as Capellen. A kantoon hee njüügen gemeenden: Luxembourg: Administrative Division, citypopulation.de Luxembourg: Canton Capellen, citypopulation.de


Jean Henri Desmercières (* 8. Mei 1687 uun Pariis; † 8. Marts 1778 uun Kopenhuuwen) wiar en deensk beenker an lunrefoormer. A Desmerciereskuuch, ian faan a kuuger uun Nuurdfresklun, wat oner sin leiting wonen wurd, hee sin nööm. A Elisabeth-Sophien-Kuuch as efter sin wüf Elisabeth Sophie neemd. Commons: Jean Henri Desmercières – Saamling faan biljen of filmer


Achtkarspelen (Ütjspriik üüb Frysk: [axtkaspələn]) as ian faan dön aagetanj gemeenden faan Weestfresklun. At gemeend leit uun a nuurduast faan’t prowins. Uun a nuurd leit at gemeend Noardeast-Fryslân, uun a uast det Groningen Prowins, uun a süüd at gemeend Smellingerlân, uun a waast Tytsjerksteradiel an uun a nuurdwaast Dantumadiel. Det hee 27.943 lidj (2017). At hoodsteed faan’t gemeend as Bûtenpost. Det Knillesdjip kanaal leept troch't gemeend. Steeden uun't gemeend san: A nööm faan’t gemeend, kaam faan dön aacht sarkspalen uun’t gritenij (de iar nööm för en gemeend, wat uun Waastfresklun an Groningen faan det 16. juarhunert ap tu det 19. juarhunert brükt wurd). Dön aacht sarkspalen wiar: Bûtenpost, De Koaten, Droegeham, Koartwâld, Lytsepost, Stynsgea, Surhuzum an Twizel. At Gritenij wurd 1851 en gemeend efter’t iinfeering uun Holun faan’t gemeendrocht faan Johan Rudolph Thorbecke. Netherlands: Provinces and Municipalities, citypopulation.de Achtkarspelen, citypopulation.de


It Amelân as ian faan dön fiiw Waastfresk Eilunen an ian faan dön aagetanj gemeenden faan Waastfresklun. Tu a uast leit Skiermûntseach an tu a waast Skylge. Det hee 3633 lidj (2017). At hoodsteed faan't gemeend as Ballum. At eilun hee fjauer taarpen: Det Amelânsk spriikwiis, wat en spriikwiis faan Holuns as, wurd üüb't eilun spreegen. Netherlands: Provinces and Municipalities, citypopulation.de Ameland, citypopulation.de


Dantumadiel (Ütjspriik üüb Frysk: [dɔntymadi.əl] harke tu?/i; üüb Holuns: Dantumadeel) as ian faan dön aagetanj gemeenden faan Waastfresklun. At gemeend leit uun a nuurduast faan't prowins. Uun a nuurd an uast leit Noardeast-Fryslân, uun a süüduast Achtkarspelen, uun a süüd an süüdwaast Tytsjerksteradiel. Det hee 18.942 lidj (2017). At hoodsteed faan't gemeend as Damwâld. Eeltsjemar At gemeend hee tjiin steeden: Ap tu det 19. juarhunert wiar Dantumadiel en gritenij. Det wurd 1851 en gemeend efter’t iinfeering uun Holun faan’t gemeendrocht faan Johan Rudolph Thorbecke. citypopulation.de


Dongeradiel wiar ian faan dön twuntig gemeenden faan Waastfresklun. At gemeend leit uun a nuurduast faan't prowins. Tu a nuurdwaast leit It Amelân an tu a nuurduast Skiermûntseach, wat so wel tau gemeenden üüs uk eilunen uun det Waastfresk Heef san. Uun a nuurduast leit a Lauwersmar, uun a süüduast at gemeend Kollumerlân, uun a süüdwaast Dantumadiel an uun det waast Ferwerderadiel. Det hee 23.901 lidj (2017). At hoodsteed faan't gemeend as Dokkum. Tau sunbeenken hiart tu't gemeend: De Kalkman an It Rif. Jo lei twesken It Amelân an Skiermûntseach. Steeden an taarpen uun't gemeend san: Det Noardhoeksk spriikwiis faan Waastfresklun wurd uun't gemeend spreegen. Det Dokkumersk, wat en spriikwiis faan Stedsk (en skööl faan Waastfresk-Holuns mischspriikwiisen) as, wurd uun't steed Dokkum spreegen. Dongeradiel wurd 1. Janewoore 2019 dial faan det nei-grünlaanjen gemeend Noardeast-Fryslân. citypopulation.de Noardeast-Fryslân


De Fryske Marren (üüb Holuns: De Friese Meren) as ian faan dön aagetanj gemeenden faan Waastfresklun. At gemeend leit uun a süüdwaast faan't prowins. Uun a nuurd leit at gemeend Ljouwert, uun a nuurduast It Hearrenfean, uun a süüduast Weststellingwerf, uun a süüd at prowins Flevolun an uun a waast an nuurd at gemeend Súdwest-Fryslân. Det hee 51.585 lidj (2017). At hoodsteed as De Jouwer. Sleattemer Mar De Kûfurd Langwarder Wielen Snitser Mar It Nannewiid Tsjûkemar Grutte Bekken Dön tjiin gratst steeden uun't gemeend san: Öler steeden an taarpen uun't gemeend san: Uun a miast faan't gemeend wurt det Súdwesthoeksk spriikwiis faan't Waastfresk spreegen. Uun en dial faan a nuurd faan't gemeend wurt Klaaifrysk spreegen. At gemeend wurd 1. Janewoore 2014 grünjlaanjen. Iar wiar trii gemeenden: Skarsterlân uun a nuurd, Lemsterlân uun a süüd an Gaasterlân-Sleat uun a waast. citypopulation.de Netherlands: Friesland / Fryslân, citypopulation.de


Eaststellingwerf as ian faan dön aagetanj gemeenden faan Waastfresklun. At gemeend leit uun a süüduast faan't prowins. Uun a nuurdwaast leit at gemeend Opsterlân, uun a nuurduast, uast an süüduast det Drenthe Prowins, uun a süüdwaast at gemeend Weststellingwerf an uun a waast It Hearrenfean. Det hee 25.540 lidj (2017). At hoodsteed as Easterwâlde. Steeden an taarpen uun't gemeend san: För't miast wurd uun't gemeend det needersaksisk spriikwiis Stellingwerfs spreegen. Waastfresk wurd man uun Donkerbroek, Haulerwyk, Waskemar, Ravenswâld, De Haule an Appelskea spreegen. citypopulation.de


Ferwerderadiel (Ütjspriik üüb Frysk: [fəvɛdəradi.əl]; üüb Holuns: Ferwerderadeel) wiar ian faan dön twuntig gemeenden faan Waastfresklun. At gemeend leit uun a nuurd faan't prowins. Det hee 8735 lidj (2017). At hoodsteed as Ferwert. Steeden an taarpen uun't gemeend san: Ferwerderadiel wurd 1. Janewoore 2019 dial faan det nei-grünlaanjen gemeend Noardeast-Fryslân. citypopulation.de Noardeast-Fryslân


Harns as en steed an ian faan dön aagetanj gemeenden faan Waastfresklun. Det leit uun a nuurdwaast faan't prowins. Det hee 15.860 lidj (2017). At hoodsteed faan't gemeend as Harns. Steeddialen Easterpark Skippewyk Plan Súd Harnzer Havenkertier Binnenstêd Grut Ropens Trebolbuert Byniastate It Reade doarp Almenum De Spiker Plan Ludinga ...an ölern Piter Feddes (1586-amanbi 1623), konstmooler. citypopulation.de


Waastfresklun Waastfresklun (üüb Waastfresk: Fryslân, üüb Holuns: Friesland) as ian faan a twaalew prowinsen faan Holun. At prowins leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 659.551 lidj (2023). At hoodsteed faan't prowins as Ljouwert. Waastfresklun hee sant 1. Janewoore 2019 18 gemeenden. Omrop Fryslân as en fernseen- an raadiosender uun Waastfresklun. De fresk nööm as de amtelk nööm faan't prowins Bevolkingsontwikkeling; regio per maand. Uun: StatLine. Centraal Bureau voor de Statistiek, 28-2-2023 (Holuns).


Flylân as ian faan dön Waastfresk Eilunen an ian faan dön aagetanj gemeenden faan Waastfresklun. Det hee 1085 lidj (2017). Det leit uun a nuurd faan't prowins twesken dön eilunen faan Texel an Skylge. At hoodsteed as East-Flylân. At eilun hee föl dünen. En sunbeenk, De Richel, wat tu a nuurduast faan't eilun leit, hiart uk tu't gemeend. At eilun wurd faan Texel faan det Aailânske Gat skääsd. De huuchst ponkt faan't eilun as't Fjoerboetsdún (45m), wat uun a nuurduast faan't eilun leit. Föör 1942 wiar't eilun dial faan det Nuurdholun Prowins. citypopulation.de


It Hearrenfean as ian faan dön aagetanj gemeenden faan Waastfresklun. At gemeend leit uun a süüd faan’t prowins. Uun a nuurd leit a gemeenden Ljouwert an Smellingerlân, uun a nuurduast at gemeend Opsterlân, uun a süüduast Eaststellingwerf, uun a süüd Weststellingwerf an uun a waast De Fryske Marren. Det hee 50.203 lidj (2017). At hoodsteed faan’t gemeend as It Hearrenfean. Steeden an taarpen uun't gemeend san: Uun a waast wurt det Feanstersk, wat en spriikwiis faan Stedfrysk as, spreegen. Uun a uast wurt det Klaaifrysk spriikwiis faan Waastfresk spreegen. 1. Janewoore 2014 dial faan det iar Boarnsterhim Gemeende wurd dial faan It Hearrenfean. citypopulation.de


Kollumerlân of Kollumerlân en Nijkrúslân wiar ian faan dön 20 gemeenden faan Waastfresklun. At gemeend lai uun a nuurduast faan’t prowins. Det hed 12.872 lidj (2017). At hoodsteed faan’t gemeend wiar Kollum. Steeden an taarpen uun't gemeend wiar: Det Wâldfrysk spriikwiis wurd uun't gemeend spreegen. Uun a uastdial faan't gemeend wiar tau needersaksisk spriikwiisen, Westerkertiersk an Pompstersk, spreegen. Kollumerlân wurd 1. Janewoore 2019 dial faan det nei-grünlaanjen gemeend Noardeast-Fryslân. citypopulation.de Noardeast-Fryslân


Opsterlân as ian faan dön aagetanj gemeenden faan Waastfresklun. At gemeend leit uun a süüduast faan’t prowins. Det hee 29.718 lidj (2017). At hoodsteed faan’t gemeend as Beetstersweach. Steeden an taarpen uun't gemeend san: A Gritenij Opsterlân wurd 1851 en gemeend efter’t iinfeering uun Holun faan’t gemeendrocht faan Johan Rudolph Thorbecke. citypopulation.de


Skiermûntseach as ian faan dön Waastfresk Eilunen an ian faan dön aagetanj gemeenden faan Waastfresklun. At gemeend leit uun a nuurd faan’t prowins, twesken It Amelân an Rottumerplaat. Det hee 941 lidj (2017). At hoodsteed faan’t gemeend as Skiermûntseach. citypopulation.de


Skylge as ian faan dön Waastfresk Eilunen an ian faan dön aagetanj gemeenden faan Waastfresklun. At gemeend leit uun a nuurd faan’t prowins, twesken Flylân an It Amelân. Det hee 4859 lidj (2017). At hoodsteed faan’t gemeend as West-Skylge. Steeden an taarpen san: citypopulation.de


Smellingerlân as ian faan dön aagetanj gemeenden faan Waastfresklun. At gemeend leit uun a uast faan’t prowins. Det hee 55.695 lidj (2017). At hoodsteed faan’t gemeend as Drachten. De Leien Steeden uun taarpen uun't gemeend san: citypopulation.de


Di Fügelkui Kaamp uur fan di Sölring Foriining bidrewen, sa fiir üs dit di Natuur-Liirwai en dit Lukin eeđer di forskelig Önlaagen raaket. Des Önlaag es di jerst fan des Aart üp Söl wesen, en di es 1767 becht uuren. Di Sölring Foriining bikömert höör uk aur di forskelig Bechningen, wat ek muar brükt uur, man jit Museeumswert haa. Ön jen fan di diari Hüsen es nü en Ütsteling fan di Histoorii, en ön dat üđer Hüs es en Ütsteling fan di forskelig Fügler, wat diar lewi, tö biluki. Iin ön di Fügelkui jeft et en Restaurant, wat forpachtet es. Di ual Hüüsinger ön di Fügelkui heer di Söl'ring Foriining fain törochtmaaki leten. Di Kiar benen di Fügelkui ön Kaamp. En Fangpip. Üđer Fügelkuien en Algimiins diaraur. Wat di Sölring Foriining aur di Fügelkui fan Kaamp birocht. Wat dat Restaurant önber.


Súdwest-Fryslân (Ütjspriik üüb Frysk: [sytvɛstfrislɔ:n]) as ian faan dön aagetanj gemeenden faan Waastfresklun. At gemeend leit uun a waast faan’t prowins. Det hee 84.158 lidj (2017). At hoodsteed faan’t gemeend as Snits. De Morra De Fluezen (21 km²) Hegemer Mar (6,5 km²) Aldegeaster Brekken Flakke Brekken Ringwiel (1,12 km²) Sânmar Grutte Gaastmaar De Kûfurd Witte Brekken Swarte Brekken Aldhôf Snitser Mar Dön tjiin gratst steeden uun't gemeend san: Öler steeden an taarpen uun't gemeend san: Det Súdwesthoeksk spriikwiis faan't Waastfresk wurd uun a süüdwaast faan't gemeend spreegen. Uun Hylpen, wat uun a süüdwaast leit, wurd det Hylpersk spreegen. Uun dön öler dialen faan't gemeend as Klaaifrysk spreegen. Föör det 20. juarhunert wurd det Molkwardersk spriikwiis uun Molkward spreegen. At gemeend wurd 1. Janewoore 2011 grünjlaanjen. citypopulation.de Netherlands: Friesland / Fryslân, citypopulation.de


Tytsjerksteradiel (Ütjspriik üüb Frysk: [titsjɛrkstəradi.əl]; üüb Holuns: Tietjerksteradeel) as ian faan dön aagetanj gemeenden faan Waastfresklun. At gemeend leit uun a nuurduast faan’t prowins. Uun a nuurd leit Dantumadiel, uun a uast Achtkarspelen, uun a süüd Smellingerlân, uun a waast Ljouwert an uun a nuurdwaast Noardeast-Fryslân. Det hee 31.963 lidj (2017). At hoodsteed faan’t gemeend as Burgum. Burgumer Mar De Leien Steeden an taarpen uun't gemeend san: citypopulation.de


De Waadhoeke as det neist faan dön aagetanj gemeenden faan Waastfresklun. At gemeend leit uun a nuurdwaast faan’t prowins. Uun a nuurdwaast leit det Waastfresk Heef, a nuurduast at gemeend Noardeast-Fryslân, uun a waast Ljouwert, uun a süüd Súdwest-Fryslân an uun a süüduast Harns. Det hee 46.133 lidj (2019). At hoodsteed faan’t gemeend as Frjentsjer. Dön tjiin gratst steeden uun't gemeend san: Öler steeden an taarpen uun't gemeend san: De Waadhoeke wurd 1. Janewoore 2018 grünjlaanjen. Det wiar iar: It Bilt, Frjentsjerteradiel, Littenseradiel an Menaldumadiel. Netherlands, citypopulation Netherlands: Friesland / Fryslân, citypopulation.de


Weststellingwerf (Ütjspriik üüb Frysk: [vɛstɛlɪŋvɛrf]) as ian faan dön aagetanj gemeenden faan Waastfresklun. At gemeend leit uun a süüd faan’t prowins. Det hee 25.608 lidj (2017). At hoodsteed faan’t gemeend as Wolvegea. Steeden uun taarpen uun't gemeend san: För't miast wurd uun't gemeend det needersaksisk spriikwiis Stellingwerfs spreegen. En öler spriikwiis, wat Koloniaals het, wurd am Noardwâlde spreegen. citypopulation.de


Achtkarspelen Hoorninger Fräisch Achtkarspelen as iin fun dä twonti gemiine fun Weestfräischloun. E gemiine lait oun’t noordweesten fun’t prowins. Dat heet 27.943 jüde (2017). E haudstää fun’t gemiine äs Bûtenpost. citypopulation.de


Bûtenpost as’t hoodsteed faan det Achtkarspelen Gemeend. At taarep leit uun a nuurduast faan’t gemeend an hee amanbi 5095 lidj (2011). citypopulation.de citypopulation.de


Hylpen as en steed uun det Súdwest-Fryslân Gemeend. Det leit uun a süüdwaast faan't gemeend.


Damwâld (Ütjspriik üüb Frysk: [damvɔ:t]; üüb Holuns: Damwoude) as't hoodsteed faan det Dantumadiel Gemeend. Det leit uun a nuurd faan't gemeend. Det hee 4465 lidj (2011). At taarep wurd 1971 faan det tupfeering faan Dantumawâld, Ikkerwâld an Moarrewâld grünjlaanjen. Det Ual Gemeendhüs faan Moarrewâld De Krúswei St.-Bonifatius Sark St.-Benedictus Sark At Sark uun Ikkerwâld A Sark faan a Menoniiten Dantumadiel, citypopulation.de


Jopie (eegentelk:Jotje) Huisman (* 18. Oktuuber 1922 uun Warkum, † 29. September 2000 uk diar) wiar en waastfresken konstmooler. Jopie Huisman museum uun Warkum Huisman ütjstelang uun't MKDW.


Ruggell as ian faan dön elwen gemeenden faan Liechtenstein. At gemeend leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 2001 lidj (2010). At gemeend leit bi de Rhein Struum. Liechtenstein, citypopulation.de


De Dithmarschen Kreis (üüb Tjiisk: Kreis Dithmarschen) as ian faan dön elwen kreiser faan Sleeswich-Holstian. A kreis leit uun a nuurdwaast faan’t bundeslun. Uun a nuurd lei de Nuurdfresklun Kreis an de Sleeswich-Flensborig Kreis, uun a nuurduast leit de Rendsborig-Eckernförde Kreis, uun a süüduast de Steinborig Kreis, uun a süüd de Ialew Struum an uun a waast det Haliglun Bocht. Det hee 133.900 lidj (2011). At hoodsteed faan a kreis as Heide. A kreis as de fjuardgratst uun Sleeswich-Holstian. A kreis hee tau steeden, wat frei faan amten san: Brunsbüttel Heide A kreis hee uk seeks amten: Det letst kreisdaiswool wiar de 6. Mei 2018. Det naist wool as 2023. Kreisdaiswool Dithmarschen 2018 Woolbedialigung: 49,1 % % 40 30 20 10 0 39,9 20,2 9,1 9,1 8,2 5,5 4,1 3,5 0,3 CDU SPD A Greenen FDP UWDe AfD WNDg Linke WGPi Muar of Maner uun ferglik tu 2013 %p 2 0 -2 -4 -6 -8 −3,4 −7,2 +0,8 +2,5 −1,7 +5,5 +4,1 +1,3 +0,3 CDU SPD A Greenen FDP UWDe AfD WNDg Linke WGPi Vorlage:Wahldiagramm/Wartung/Anmerkungen Ölers wat: e Suwereen Weelergemianskap Dithmarschen g Weelergemianskap Neetwerk Dithmarschen i Weelerinitiatiiw Grä Panther Dithmarschen Vorlage:Wahldiagramm/Wartung/Altes Ergebnis nicht 100% Vorlage:Wahldiagramm/Wartung/TITEL zu lang Vorlage:Wahldiagramm/Wartung/Fehler in der


De Jouwer as en steed uun Waastfresklun an't hoodsteed faan det De Fryske Marren Gemeend. At steed leit uun a uast faan't gemeend.


Brunsbüttel [ˈbrʊnsbʏtl] (üüb Plaattjiisk: Bruunsbüddel) as en amtfrei steed uun de Dithmarschen Kreis faan Sleeswich-Holstian. At steed leit bi a mös faan a Ialew Struum iin uun't Nuurdsia an hee de bedüüdenst siahuuwen bi a waasteeg faan't bundeslun. Det hee 12.834 lidj (2011). Uun Brunsbüttel as een slüüs faan a Nuurd-Uastsia-Kanool. Brunsbüttel (1895) Dithmarschen, citypopulation.de


Heide (üüb Plaattjiisk: De Heid of Heid) as en amtfrei steed uun de Dithmarschen Kreis faan Sleeswich-Holstian. Det as uk at hoodsteed faan't kreis. Det hee 20.768 lidj (2011). De Green Küstwai gungt troch't steed. Klaus Groth (1819–1899), plaattjiisk dachter an skriiwer. Dithmarschen, citypopulation.de


De Sleeswich-Flensborig Kreis (üüb Tjiisk: Kreis Schleswig-Flensburg, üüb Deensk: Kreis Slesvig-Flensborg) as ian faan dön elwen kreiser faan Sleeswich-Holstian. A kreis leit uun a nuurduast faan’t bundeslun. Ofwel a nööm, hiart at steed Flensborig ei tu a kreis; auer as't en steed, wat frei faan kreiser as. Uun a nuurd lei Deenemark an Flensborig, uun a uast at Uastsia, uun a süüduast de Rendsborig-Eckernförde Kreis, uun a süüdwaast de Dithmarschen Kreis an uun a waast de Nuurdfresklun Kreis. Det hee 196.025 lidj (2011). At hoodsteed faan a kreis as Sleeswich. A kreis as de traadgratst uun Sleeswich-Holstian. A eeg faan a kreis lingt loongs at Flensborig Förde, faan det deensk grens tu Flensborig an do faan Mürwik tu a dial faan't Schwansen uun a süüd faan't Schlei. A kreis hee fiiw gemeenden an steeden, wat amtsfrei san: A kreis hee uk tretanj amten: A kreisdai faan a kreis hee 56 saten. Kreisdaiswool Sleeswich-Flensborig 2018 Woolbedialigung: 51,9 % (−1,1 %p) % 40 30 20 10 0 38,6 % 20,1 % 15,1 % 10,4 % 4,3 % 3,8 % 3,7 % 2,7 % 1,2 % CDU SPD A Greenen SSW FDP FW AfD Linke BfBi Muar of Maner uun ferglik tu 2013


Theo (Theodor) Deddens (*1934, Skäddel) as en saaterfraschen schriwer. Twasche 1977 än 1990 heet hi e Dööntjene ut Seelterlound önj e 'Münsterländische Tageszeitung' ütdänj. Tuhuupe wjarn dåt mååst 300 artiikle. Bronzene Ehrentafel foon Heimatbund für das Oldenburger Münsterland (11.11.1989). Ehrenteller mit Urkunde foon Seelter Buund (16.05.1990) Verdienstkreuz am Bande des Niedersächsischen Verdienstordens (15.07.2005) Dööntjene ut Seelterlound önj e Münsterländische Tageszeitung (1977-1990) 25 Jahre Heimatverein Saterland -Seelter Buund- 1977-2002 (2002) Dööntjene önj e General-Anzeiger (2010) Saaterfrasch literatuur Theodor Deddens


De Rendsborig-Eckernförde Kreis (üüb Tjiisk: Kreis Rendsburg-Eckernförde, üüb Deensk: Kreis Rendsborg-Egernførde) as ian faan dön elwen kreiser faan Sleeswich-Holstian. A kreis leit uun a nuurduast faan’t bundeslun. Uun a nuurdwaast leit de Sleeswich-Flensborig Kreis, uun a nuurduast at Uastsia, uun a süüduast lei de Plöön Kreis, Kiil, Neumünster an de Segeberig Kreis, uun a süüdwaast leit de Steinborig Kreis an uun a waast leit de Dithmarschen Kreis. Det hee 269.362 lidj (2011). At hoodsteed faan a kreis as Rendsborig. A kreis as de gratst uun Sleeswich-Holstian. A kreis hee seeks gemeenden an steeden, wat amtsfrei san: Büdelsdorf Eckernförde Rendsborig Altenholz Kronshagen Wasbek A kreis hee uk fjauertanj amten: Achterwehr Bordesholm Dänischenhagen Dänischer Wohld Eiderkanal Flintbek Fockbek Hohner Harde Hüttener Berge Jevenstedt Madelholstian Molfsee Nortorfer Lun Schlei-Ostsee (hoodsteed: Eckernförde) De Nuurd-Uastsia-Kanool leept troch a kreis. Schleswig-Holstein, citypopulation.de


De Pinneberig Kreis (üüb Tjiisk an Deensk: Kreis Pinneberg, üüb Plaattjiisk: Kreis Pinnbarg) as ian faan dön elwen kreiser faan Sleeswich-Holstian. A kreis leit uun a süüdwaast faan’t bundeslun. Uun a nuurduast leit de Segeberig Kreis, uun a süüduast Hamborig, uun a süüdwaast de Ialew Struum an uun a nuurdwaast de Steinborig Kreis. Det hee 296.341 lidj (2011). At hoodsteed faan a kreis as Pinneberig. A kreis as de letjst uun Sleeswich-Holstian. Haliglun hiart tu a kreis. A kreis hee fiiw amten an tretanj steeden an gemeenden, wat amtsfrei san. Websidj faan't ferwalting faan a kreis Germany: Administrative Division, States and Counties, citypopulation.de


De Uastholstian Kreis (üüb Tjiisk: Kreis Ostholstein, üüb Deensk: Kreis Østholsten, üüb Plaattjiisk: Kreis Oostholsteen) as ian faan dön elwen kreiser faan Sleeswich-Holstian. A kreis leit uun a süüduast faan’t bundeslun. Uun a nuurd leit det Kiil Bocht, uun a uast det Lübeck Bocht, uun a süüd lei Lübeck an de Stormarn Kreis an uun a waast de Plöön Kreis an de Segeberig Kreis. Det hee 198.413 lidj (2011). At hoodsteed faan a kreis as Eutin. A kreis as de füftgratst uun Sleeswich-Holstian. At eilun Fehmarn as dial faan a kreis. A kreis hee sööwentanj steeden an gemeenden, wat amtsfrei san: A kreis hee trii amten an dial faan en öler amt, Grat Plön-Sia, wat mä de Plön Kreis diald wurt. Lensahn Oldenborig-Lun Uastholstian-Maden Germany: Administrative Division, States and Counties, citypopulation.de


De Segeberig Kreis (üüb Tjiisk an Deensk: Kreis Segeberg) as ian faan dön elwen kreiser faan Sleeswich-Holstian. A kreis leit uun a süüd faan’t bundeslun. Uun a nuurd lei de Rendsborig Eckernförde Kreis, Neumünster an de Plöön Kreis, uun a uast de Uastholstian Kreis, uun a süüduast de Stormarn Kreis, uun a süüd Hamborig, uun a süüdwaast de Pinneberig Kreis an uun a waast de Steinborig Kreis. Det hee 260.665 lidj (2011). At hoodsteed faan a kreis as Bad Segeberig. A kreis as de seekstgratst uun Sleeswich-Holstian. A kreis hee sööwen gemeenden an steeden, wat amtsfrei san: Bad Bramstedt Bad Segeberg Ellerau Henstedt-Ulzburg Kaltenkirchen Norderstedt Wahlstedt A kreis hee uk aacht amten: Bad Bramstedt-Lun Boostedt-Rickling Bornhöved Itzstedt Kaltenkirchen-Lun Kisdorf Leezen Trave-Lun Germany: Administrative Division, States and Counties, citypopulation.de


Di Segebeerch Krais (aw Tjüsch än Daansch: Kreis Segeberg) äs aan fun dä alben kraise fun Sleeswich-Holstiin. E krais lait oun't sööden fun't bundesloun. Oun't noorden läie di Rendsborj-Eckernförde Krais, Neumünster än di Plöön Krais, oun't aasten di Aastholstiin Krais, oun't söödaasten di Stormarn Krais, oun't sööden Hamborj, oun't söödweesten di Pinnebeerch Krais än oun't weesten di Stiinborj Krais. Dat heet 277.175 jüde (2019). E haudstää fun e krais äs Bad Segebeerch. Mä en grotens fun 1344 km² äs e krais di seekstgrotste oun Sleeswich-Holstiin. Et jeeft nü 65.065 mår jüde oun e krais as et jäif oun 1987. 1987 - 212.110 1995 - 237.083 (+ 24.973) 2001 - 252.758 (+ 15.675) 2011 - 260.665 (+ 7907) 2019 - 277.175 (+ 16.510) Germany: Administrative Division, States and Counties, citypopulation.de


Nöördfreesklöön Krais Di Nöördfreesklöön Krais is aon foon de älben kraise foon Sleeswich-Holstian. E krais lait öön’t nöördwästen foon’t bundeslöön. Öön’t nöörden lait Däänemark, öön’t uusten di Sleeswich-Flensborch Krais, öön’t söö’en di Dithmarschen Krais än öön’t wästen e Nöördsii. Dat heet 163.665 jude (2011). E häädstää foon e krais is Hüsem. E krais is di tweedgrotst öön Sleeswich-Holstian. Germany: Administrative Division, States and Counties, citypopulation.de


De Plöön Kreis as ian faan dön elwen kreiser faan Sleeswich-Holstian. A kreis leit uun a uast faan’t bundeslun. Uun a nuurd leit det Kiil Bocht, uun a uast de Uastholstian Kreis, uun a süüd de Segeberig Kreis an uun a waast lei Neumünster, de Rendsborig-Eckernförde Kreis an Kiil. Det hee 127.676 lidj (2011). At hoodsteed faan a kreis as Plöön. A kreis as de fjuardletjst uun Sleeswich-Holstian. A kreis hee trii amtsfrei steeden, Plöön Preetz Schwentinental an trii amtsfrei gemeenden: Ascheberg Bönebüttel Bösdorf A kreis hee uk sööwen amten: Bokhorst-Wankendorf Großer Plöner See Lütjenburg Preetz-Lun Probstei Schrevenborn Selent/Schlesen Germany: Administrative Division, States and Counties, citypopulation.de


Aastholstiin Krais Di Aastholstiin Krais (aw Tjüsch: Kreis Ostholstein, aw Daansch: Kreis Østholsten) äs aan fun dä alben kraise fun Sleeswich-Holstiin. E krais lait oun't söödaasten fun't bundesloun. Oun't noorden lait jü Kiil Bocht, oun't aasten jü Lübeck Bucht, oun't sööden läie Lübeck än di Stormarn Krais än oun't weesten di Plöön Krais än di Segebeerch Krais. Dat heet 200.539 jüde (2019). E haudstää fun e krais äs Eutin. Mä en grotens fun 1393 km² äs e krais di füftgrotst oun Sleeswich-Holstiin. Et ailoun Fehmarn lait oun e krais. Et jeeft nü 16.980 mår jüde oun e krais as et jäif oun 1987. 1987 - 183.559 1995 - 197.378 (+ 13.819) 2001 - 203.386 (+ 6008) 2011 - 198.413 (- 4973) 2019 - 200.539 (+ 2126) E Fehmarnsünbrouk ferbant et ailoun Fehmarn mä et fastloun. En fääre käärt twosche Puttgarden aw Fehmarn tu Rødby aw Lolland oun't Daansch. E kraisdai heet 61 sate. Germany: Administrative Division, States and Counties, citypopulation.de


List foon Nordfrasch musiik: Da Åntretemåntre Ella Quedens Fiede Kay Frasche Loosche Feer Ladies Godewind Hannes Wader Henner Krogh Kalüün Klångspal Knut Kiesewetter Lembek Norma Skalnastal Stanfour Jürgen Borstelmann Da Säkstante


Noortfriislun Krais De Noortfriislun Krais es iaan fan de elben Kraiser fan Sleeswich-Holstean. E Krais lait uun’e Nürwes fan’t Bundeslun. Uun’e Noort lait Deänemark, uun’e Oos de Sleeswich-Flensbörri Krais, uun’e Siid de Dithmarschen Krais en uun’e Wes de Noortsee. Dat hat 163.665 Lid’n (2011). E Hoadstad fan e Krais es Hüsem. Freerkstad Hüsem Tönnung Germany: Administrative Division, States and Counties citypopulation.de


De Stormarn Kreis as ian faan dön elwen kreiser faan Sleeswich-Holstian. A kreis leit uun a süüduast faan’t bundeslun. Uun a nuurduast lei de Uastholstian Kreis an Lübeck, uun a süüduast leit de Hertoochdoom Lauenborig Kreis, uun a süüdwaast Hamborig an uun a nuurdwaast de Segeberig Kreis. Det hee 230.556 lidj (2011). At hoodsteed faan a kreis as Bad Oldesloe. Amtsfrei gemeenden: Ahrensburg Ammersbek Bad Oldesloe Bargteheide Amten: Amt Bad Oldesloe-Land Amt Bargteheide-Land Amt Nordstormarn Amt Siek Amt Trittau Germany: Administrative Division, States and Counties, citypopulation.de


Pinnebeerch Krais Di Pinnebeerch Krais (aw Tjüsch än Daansch: Kreis Pinneberg) äs aan fun dä alben kraise fun Sleeswich-Holstiin. E krais lait oun‘t söödweesten fun’t bundesloun. Oun‘t noordaasten lait di Segebeerch Krais, oun’t söödaasten Hamborj, oun’t söödweesten di Elbe Struum än oun‘t weesten di Stiinborj Krais. Dat heet 316.103 jüde (2019). E haudstää fun e krais äs Pinnebeerch. Mä en grotens fun 664 km² äs e krais di mänste oun Sleeswich-Holstiin. Et ailoun Haliloun (Deät Lun) hiirt tu e krais. Et jeeft nü 56.511 mår jüde oun e krais as et jäif oun 1987. 1987 - 259.592 1995 - 282.538 2001 - 293.914 2011 - 296.341 2019 - 316.103 Germany: Administrative Division, States and Counties, citypopulation.de


Pinnebeerch Krais Di Pinnebeerch Krais is aon foon de älben kraise foon Sleeswich-Holstian. E krais lait öön’t söodwästen foon’t bundeslöön. Öön’t nöörduusten lait di Seegebeerch Krais, öön’t söö’uusten Hamborch, öön’t sööwästen di Elbe Struum än öön’t wästen di Stianborch Krais. Dat heet 296.341 jude (2011). E häädstää foon e krais is Pinnebeerch. Germany: Administrative Division, States and Counties, citypopulation.de


Wat menst dü? at stääd Schleswig di loonsidal faan Schleswig-Holstian at Hertoochdoom Schleswig


De Hertoochdoom Lauenborig Kreis (üüb Tjiisk: Kreis Herzogtum Lauenburg) as ian faan dön elwen kreiser faan Sleeswich-Holstian. A kreis leit uun a süüduast faan’t bundeslun. Uun a nuurd leit Lübeck, uun a uast Mekelnborig-Föörpomern, uun a süüd lei Niidersaksen an Hamborig uun a waast de Stormarn Kreis. Det hee 187.137 lidj (2011). At hoodsteed faan a kreis as Ratzeborig. Faan 1811 tu 1814 wiar't gebiit faan de Hertoochdoom Lauenborig faan nü dial faan det Bouches-de-l'Elbe Department faan det Iarst Fraansöösk Keiserrik. Schleswig-Holstein: Division, citypopulation.de


Pinneberri Krais De Pinneberri Krais es iaan fan de elben Kraiser fan Sleeswich-Holstean. E Krais lait uun’e Sidwes fan’t Bundeslun. Uun’e Nüroos lait de Seegeberri Krais, uun’e Sidoos Hambörri, uun’e Sidwes de Ellow Strooam en uun’e Nürwes de Steanbörri Krais. Dat hat 296.341 Lid’n (2011). E Hoadstad fan e Krais es Pinneberri. Deät Lun heart tu e Krais. Barmstedt Elmshorn Pinneberri Quickborn Schenefeld Tornesch Uetersen Weädel Schleswig-Holstein: Division, citypopulation.de


Uustholstian Krais Di Uustholstian Krais is aon foon de älben kraise foon Sleeswich-Holstian. E krais lait öön't söö'uust foon't bundeslöön. Öön't nöörden lait ju Kiil Bocht, öön't uusten ju Lübeck Bocht, öön't söö'en laie Lübeck än di Stormarn Krais än öön't wästen di Plöön Krais än di Seegebeerch Krais. Dat heet 198.413 jude (2011). E häädstää foon e krais is Eutin. Germany: Administrative Division, States and Counties, citypopulation.de


Stormarn Krais Di Stormarn Krais (aw Tjüsch än Daansch: Kreis Stormarn) äs aan fun dä alben kraise fun Sleeswich-Holstiin. E krais lait oun't söödweesten fun't bundesloun. Oun't noorden läie di Aastholstiin Krais än Lübeck, oun't söödaasten lait di Härtoochdoom Lauenborj Krais, oun't söödaasten Hamborj än oun't noordweesten di Segebeerch Krais. Dat heet 244.156 jüde (2019). E haudstää fun e krais äs Bad Oldesloe. Mä en grotens fun 766 km² äs e krais di tweedmänste oun Sleeswich-Holstiin. Et jeeft nü 51.620 mår jüde oun e krais as et jäif oun 1987. 1987 - 192.536 1995 - 208.861 (+ 16.325) 2001 - 219.988 (+ 11.127) 2011 - 230.556 (+ 10.568) 2019 - 244.156 (+ 13.600) Germany: Administrative Division, States and Counties, citypopulation.de


Oosholstean Krais De Oosholstean Krais es iaan fan de elben Kraiser fan Sleeswich-Holstean. E Krais lait uun’e Siidoos fan’t Bundeslun. Uun’e Noort lait de Kiil Boch, uun’e Oos de Lübeck Boch, uun’e Siid lai Lübeck en de Stormarn Krais en uun’e Wes de Plöön Krais en de Seegeberri Krais. Dat hat 198.413 Lid’n (2011). E Hoadstad fan e Krais es Eutin. Schleswig-Holstein: Division, citypopulation.de


Det Kiil Bocht as en bocht, wat uun a süüdwaast faan’t Uastsia leit. Uun a waast an süüd leit a eeg faan Sleeswich-Holstian, uun a süüduast det Fehmarn Eilun an uun a nuurd lei dön deensk eilunen Als, Ærø an Langeland. Uun a nuurdwaast uun a Flensborig Förde ferleept at grens twesken Tjiisklun an Denemark. At bocht as faan de Fehmarnbelt an de Fehmarnsun mä det Meklenborig Bocht an Lübeck Bocht ferbünjen. Det as uk mä de Grat Belt uun a nuurd an de Letj Belt uun a nuurdwaast ferbünjen. Det hee muar letj bochten an iarmer faan’t sia üüs at Schlei, at Eckernförde Bocht an det Hohwachter Bocht. Commons: Kiil Bocht – Saamling faan biljen of filmer


Björkö as en eilun an en steed uun a süüdwaast faan Sweeden. Det leit uun det Öckerö Komuun faan det Västra Götaland Prowins. At eilun leit uun't Kattegat. Commons: Björkö (Öckerö) – Saamling faan biljen of filmer


Rendsborj-Eckernförde Krais Di Rendsborj-Eckernförde Krais (aw Tjüsch: Kreis Rendsburg-Eckernförde, aw Daansch: Kreis Rendsborg-Egernførde) äs aan fun dä alben kraise fun Sleeswich-Holstiin. E krais lait oun‘t noordaasten fun’t bundesloun. Oun‘t noordweesten lait di Sleeswich-Flensborj Krais, oun’t noordaasten et Aastsäi, oun’t söödaasten läie di Plöön Krais, Kiil, Neumünster än di Segebeerch Krais, oun‘t söödweesten di Stiinborj Krais än oun‘t weesten di Dithmeersche Krais. Dat heet 274.098 jüde (2019). E haudstää fun e krais äs Rendsborj. Mä en grotens fun 2190 km² äs e kris di grotste oun Sleeswich-Holstiin. Et jeeft nü 31.832 mår jüde oun e krais as et jäif oun 1987. 1987 - 242.266 1995 - 258.040 (+ 15.774) 2001 - 271.643 (+ 13.603) 2011 - 269.362 (- 2281) 2019 - 274.098 (+ 4736) Germany: Administrative Division, States and Counties, citypopulation.de


Camille Bertault Fransöösk sjongster Camille Bertault (* 28. Jüüle 1986) as en fransöösk sjongster. Camille as bekäänd wurden mä videos üüb YouTube, huar hat bekäänd jazz-staken, diar eegentelk instrumentaal san, mä fransöösk teksten eftersüngen hää. Fööraal John Coltrane sin staken haa Camille tu't sjongen uun 'scat' an 'vocalese' muude broocht. En Vie, Sunnyside, 2016 Pas De Géant, OKeh, 2018 Le Tigre, Okeh/Sony Music, 2020 Playground, ACT, 2022, mä David Helbock Bonjour Mon Amour, Vita Productions, 2023 camillebertault.fr, Camille hör wääbsteed Camille üüb YouTube CD En Vie bi JPC CD Pas De Géant bi JPC CD Le Tigre bi JPC


1314 wiar det fjauertanjst juar faan det 14. juarhunert. Ünbekäänd Dootem Ramathibodi I., iarst köning faan det Ayutthaya Köningrik († 1369)


Ünbekäänd dootem Ödersem wurd at iarst feer skraftelk neemd. Ünbekäänd Dootem Ramathibodi I., iarst köning faan det Ayutthaya Köningrik (* 1314)


Ramathibodi I. of Phra Chao Uthong (* 1314; † 1369), üüb Thai: สมเด็จพระรามาธิบดีที่๑ of พระเจ้าอู่ทอง), wiar de iarst köning faan det Ayutthaya Köningrik faan 1350 tu 1369.


De Steinborig Kreis as een faan dön elwen kreiser faan Sleeswich-Holstian. A kreis leit uun a süüdwaast faan’t bundeslun. Uun a nuurd leit de Rendsborig-Eckernförde Kreis, uun a nuurduast de Segeberig Kreis, uun a süüduast de Pinneberig Kreis, uun a süüdwaast de Ialew Struum an uun a nuurdwaast de Dithmarschen Kreis. Det hee 130.785 lidj (2011). At hoodsteed faan a kreis as Itzehoe. A kreis hee 3 amtsfrei gemeenden an 7 amten: Amten: Germany: Administrative Division, States and Counties, citypopulation.de Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein: 4. Quartal 2019, statistik-nord.de


YouTube (ütjspreegen [ˈjuːtuːb of ˈjuːtjuːb]) as en video-portaal, diar 2005 uun Ameerikoo grünjlaanj wurden as. Sant 2006 hiart hat tu Google Inc. . Brükern kön diar amsunst videos uunluke, of uk salew videos huuchsjüür. YouTube saat amanbi 4 miljaarden US-Dooler am, di gratst dial komt iin mä rekloome. Üüb YouTube könst dü alet mögelke beluke. Diar san kiino- an fernseefilmer (miast ufkört), musiikvideos, of uk salew dreid filmer. Tu'n dial fanjst dü diar rocht wäärdag informatsion, tu'n dial oober uk dom tjüch of poliitisk propaganda. Claas Riecken sin filmer Dachtangen faan Jens Mungard Renski me mener Skramel, Geft en Jil Söl'ring Friisk Kanaal Der Krug an der Wiedau / Kroen ved Vidåen Wääbsteed faan YouTube


John William „Trane“ Coltrane (* 23. September 1926 uun Hamlet, North Carolina; † 17. Jüüle 1967 uun New York) wiar en bedüüdenen US-amerikoonsken jazzmusiiker. Tuiarst hää'er alto saksofoon spelet, leeder tenoor an sopraan saksofoon an tuleetst uk at fleut. 1957–1958 – Prestige-juaren 1957: Traneing In (Prestige) 1957: Blue Train (Blue Note Records) 1958: Soultrane (Prestige) 1958: Mainstream 1958 (Savoy) 1959–1961 – Atlantic-juaren 1959: Giant Steps (Atlantic) 1959–1960: Coltrane Jazz (Atlantic, 1961) 1960: My Favorite Things (Atlantic) 1961–1964 – Impulse!-juaren 1961: Africa/Brass (Impulse!) 1961: Coltrane „Live“ at the Village Vanguard (Impulse!) 1962: Ballads (Impulse!) 1964: A Love Supreme (Impulse!) 1965: The John Coltrane Quartet Plays (Impulse!) 1965: First Meditations (For Quartet) (Impulse, 1977) 1965–1967 – leed werken 1965: Meditations (Impulse!) 1965: Ascension (Impulse!) 1965: Sun Ship (Impulse!, 1971) 1967: Stellar Regions (Impulse!, 1995) 1967: Interstellar Space (Impulse!, 1972) Commonskategorii: John Coltrane – Saamlang faan bilen of filmer


Sauvignon Blanc ([so.vi.ɲɔ̃ blɑ̃], uk Blanc Fumé of Fumé Blanc) as en slach faan green windrüüw, wat ütj det Bordeaux regiuun faan Frankrik komt. A nööm faan’t drüüw komt wel faan dön fraansöösk wurden sauvage ("wilj") en blanc ("witj"). At drüüw maaget en witj win, wat en elegant, frisk smaag an en lacht bater sörelkhaid hee.


Kiatak Eilun (üüb Deensk: Northumberland Ø) as en eilun föör a eeg faan a nuurd faan Greenlun. Det leit uun a nuurdwaast faan de Avannaata Komuun, nai bi a mös faan det Nares Struat.


De Ilulissat Distrikt as sant 2009 en distrikt uun a waast faan Greenlun. Sant 1. Janewoore 2018 as a distrikt dial faan de Avannaata Komuun. At hoodsteed as Ilulissat. Faan 18. Nofember 1950 ap tu 2009 wiar de Ilulissat Distrikt en gemeend faan de Waastgreenlun Amt. Faan 2009 ap tu 2018 wiar a distrikt dial faan de Qaasuitsup Komuun. A distrikt hee fiiw siidlungen: Ilimanaq Ilulissat Oqaatsut Qeqertaq Saqqaq Diar wiar tau öler siidlungen, wat nü ferleet san: Appat Ataa


De Qaanaaq Distrikt as sant 2009 en distrikt uun a nuurdwaast faan Greenlun. Sant 1. Janewoore 2018 as a distrikt dial faan de Avannaata Komuun. At hoodsteed as Qaanaaq. Föör 2009 wiar de Qaanaaq Distrikt en gemeend faan de Waastgreenlun Amt. Faan 2009 ap tu 2018 wiar a distrikt dial faan de Qaasuitsup Komuun. A distrikt hee fjauer siidlungen: Qaanaaq Qeqertat Savissivik Siorapaluk Diar wiar fjauertanj öler siidlungen, wat nü ferleet san: Eripassut Iita Illorsuit Itilleq Moriusaq Narsaarsuk Narsaq Neqi Nunatami Nutaat Qeqertarsuaq Tikeraasaq Ulli Uummannaq


De Upernavik Distrikt as sant 2009 en distrikt uun a nuurdwaast faan Greenlun. Sant 1. Janewoore 2018 as a distrikt dial faan de Avannaata Komuun. At hoodsteed as Upernavik. Faan 18. Nofember 1950 ap tu 2009 wiar de Upernavik Distrikt en gemeend faan de Waastgreenlun Amt. Faan 2009 ap tu 2018 wiar a distrikt dial faan de Qaasuitsup Komuun. A distrikt hee elwen siidlungen: Aappilattoq Ikerasaarsuk Innaarsuit Kangersuatsiaq Kullorsuaq Naajaat Nutaarmiut Nuussuaq Tasiusaq Upernavik Upernavik Kujalleq Diar wiar trii öler siidlungen, wat nü ferleet san: Illulik Kuuk Tussaaq


De Uummannaq Distrikt as sant 2009 en distrikt uun a waast faan Greenlun. Sant 1. Janewoore 2018 as a distrikt dial faan de Avannaata Komuun. At hoodsteed as Uummannaq. Faan 18. Nofember 1950 ap tu 2009 wiar de Uummannaq Distrikt en gemeend faan de Waastgreenlun Amt. Faan 2009 ap tu 2018 wiar a distrikt dial faan de Qaasuitsup Komuun. A distrikt hee aacht siidlungen: Ikerasak Illorsuit Niaqornat Nuugaatsiaq Qaarsut Saattut Ukkusissat Uummannaq Diar wiar fjauer öler siidlungen, wat nü ferleet san: Appat Maamorilik Nuusaq Sermiarsuit


Wyk (Platdütsk: De Wiek of De Wyk)es en Stat üp dat nuurđfriisk Ailön Föör. Tö Wyk jert uk Bualigsem en Süđerströn. Wyk liit ön't Süđuasterjen fan Föör. Di Stat heer 4.500 Iinuuners; ön di Somer kum ombi 17.000 Baarigasten diartö. Ön Wyk jeft et fuar di Feringers masi, wat et hurüđers ek jeft, sa üs Bechstofkraamer, en Zentrum fuar iintökoopi, Dochters,Bokerii, Post, en sa förter. Dat Amt Föör-Aamrem en dat Sozialzentrum set uk ön Wyk. Wyk lewit fuar't miist fan di Baarilir. Gans Föör heer elev Gimiinden muar, en diar uuni 4.200 Mensken. 1704 fing Wyk di "Hafengerechtigkeit" en uur en "Flecken", wat fuar hömsalev staan kür. Em wel ek muar me di üđer Gimiinden fan Föör töhop aarberi. 1819 uur Wyk "Seebad", dat jerst ön Sleeswig-Holstiin. Bi di Uastersee wiar al Heiligendamm (1794) en ön Uastfriislön Norderney (1797) "Seebäder" uuren. Dat Gisjeft me di Baarilir wukseti man laangsem. Hat waariti twuntig Jaaren, bit dat diar muar üs 200 Gasten henkām. Köning Christian VIII. faart fan 1842 bit 1847 ön di Somer hentö Föör fuar höm diar tö fuarhaali. Des maakit Föör wat bikeenter, en diar kām muar Gasten. 1844 es Hans-Christian Andersen diar wesen. Hi sair aur Föör sa


De Nanortalik Distrikt as sant 2009 en distrikt faan de Kujalleq Komuun uun a süüd faan Greenlun. At hoodsteed as Nanortalik. A distrikt hee aacht siidlungen: Aappilattoq Alluitsup Paa Ammassivik Nanortalik Tasiusaq Narsarmijit Qallimiut Qorlortorsuaq Hi hee uk seekstanj öler siidlungen, wat nü ferleet san: Akuliaruseq Alluitsoq Anorliuitsoq Icecan Ikerasassuaq Kangikitsoq Nalasut Nalunaq Narsarsuaq Niaqornaarsuk Nuugaarsuk Nuussuaq Qunnermiut Saputit Sermilik Tuapaat


De Narsaq Distrikt as sant 2009 en distrikt faan de Kujalleq Komuun uun a süüd faan Greenlun. At hoodsteed as Narsaq. A distrikt hee fiiw siidlungen: Igaliku Narsaq Narsarsuaq Qassiarsuk Igaliku Kujalleq Hi hee uk trii-an-twuntig öler siidlungen, wat nü ferleet san: Angisoq Arnannguit Atarnaatsoq Eqaluit Ilua Inneruulalik Isormiut Iterlak Itilleq Itilleq Killeq Kangerlua Kiattuut Narsarsuaaraq Niaqornaq Nunataaq Qimarnuffik Qinngua Qinngua Kangilleq Qorlortoq Qorlortup Itinnera Sillisit Tasiusaq Timerliit Uummannartuuaraq


De Qaqortoq Distrikt as sant 2009 en distrikt faan de Kujalleq Komuun uun a süüd faan Greenlun. At hoodsteed as Qaqortoq. A distrikt hee fiiw siidlungen: Eqalugaarsuit Qaqortoq Qassimiut Saarloq Upernaviarsuk Hi hee uk seekstanj siidlungen, wat nü ferleet san: Eqaluit Akia Illorpaat Illorsuit Isortoq Kangerluarsorujuk Kangerluarsorujuup Qinngua Kingitooq Qaasutsiaq Qanisartuut Qaqortukulooq Qeqertarsuaaraq Qunnermiut Saqqamiut Tasilikulooq Tasiluk Tatsip Ataa


Salliaruseq Eilun (üüb Deensk: Storøen of det Grat Eilun) as en eilun uun de Uummannaq Fjord uun a nuurdwaast faan Greenlun. Det leit uun a süüdwaast faan de Avannaata Komuun tu a uast faan det Uummannaq Eilun.


De Maniitsoq Distrikt as sant 2009 en distrikt faan de Qeqqata Komuun uun a süüdwaast faan Greenlun. At hoodsteed as Maniitsoq. A distrikt hee fjauer siidlungen: Atammik Kangaamiut Maniitsoq Napasoq Hi hee uk trii öler siidlungen, wat nü ferleet san: Ikkamiut Kangerluarsuk Toqqusaq


De Sisimiut Distrikt as sant 2009 en distrikt faan de Qeqqata Komuun uun a süüdwaast faan Greenlun. At hoodsteed as Sisimiut. A distrikt hee fjauer siidlingen: Itilleq Kangerlussuaq Sarfannguit Sisimiut Hi hee uk seeks öler siidlingen, wat nü ferleet san: Assaquttaq Camp Lloyd Ikeraarsuk Saqqaq Saqqarliit Uummannaarsuk


De Bumthang Distrikt (üüb Bhuutoons: བུམ་ཐང་རྫོང་ཁག་ Bum-thang rdzong-khag) as ian faan dön twuntig distrikten faan Bhuutaan. Det hee 19.000 lidj (2015). At hoodsteed faan a distrikt as Jakar. A distrikt hee fjauer blöög: Chhoekhor Chhume Tang Ura Bhutan: Districts, citypopulation.de


De Chukha Distrikt (üüb Bhuutoons: ཆུ་ཁ་རྫོང་ཁག་ Chu-kha rdzong-khag) as ian faan dön twuntig distrikten faan Bhuutaan. At hoodsteed faan a distrikt as Phuentsholing. A distrikt hee elwen blöög: Bjachho Bongo Chapcha Darla Dungna Geling Getana Lockhina Metakha Phuentsholing Sampheling


Dzongkha (tibeetisk skriiwwiis: ཇོང་ཁ, uk wel at Bhuutaansk spriak, Jonkha, Bhotia, Zongkhar, Drukke) as det amtspriak faan Bhuutaan an woort uk uun Indien snaaket, diar fööraal uun Sikkim. 130.000 spreegern lewe uun Bhuutaan an 3.000 uun Indien. Dzongkha woort mä't Tibeetisk Skraft skrewen. Uun't waasten (laachtgüül) faan Bhuutaan as Dzongkha mamenspriak. Wikipedia üüb Dzongkha Sikkimeesk


De Dagana Distrikt (üüb Bhuutoons: དར་དཀར་ན་རྫོང་ཁག་ Dar-dkar-na rdzong-khag) as ian faan dön twuntig distrikten faan Bhuutaan. At hoodsteed faan a distrikt as Daga. A distrikt hee fjauertanj blöög: Dorona Drujegang Gesarling Goshi Kana Karmaling Khebisa Lajab Lhamoi Nichula Trashiding Tsangkha Tsendagang Tseza


De Gasa Distrikt (üüb Bhuutoons: མགར་ས་རྫོང་ཁག་ Mgar-sa rdzong-khag) as ian faan dön twuntig distrikten faan Bhuutaan. At hoodsteed faan a distrikt as Gasa Dzong.


De Haa Distrikt (üüb Bhuutoons: ཧཱ་རྫོང་ཁག་ Haa rdzong-khag) as ian faan dön twuntig distrikten faan Bhuutaan. At hoodsteed faan a distrikt as Haa.


De Lhuntse Distrikt (üüb Bhuutoons: ལྷུན་རྩེ་རྫོང་ཁག་ Lhun-rtse rdzong-khag) as ian faan dön twuntig distrikten faan Bhuutaan. At hoodsteed faan a distrikt as Lhuntse.


De Mongar Distrikt (üüb Bhuutoons: མོང་སྒར་རྫོང་ཁག་ Mong-sgar rdzong-khag) as ian faan dön twuntig distrikten faan Bhuutaan. At hoodsteed faan a distrikt as Mongar.


De Paro Distrikt (üüb Bhuutoons: སྤ་རོ་རྫོང་ཁག་ Spa-ro rdzong-khag) as ian faan dön twuntig distrikten faan Bhuutaan. At hoodsteed faan a distrikt as Paro.


De Pemagatshel Distrikt (üüb Bhuutoons: པད་མ་དགའ་ཚལ་རྫོང་ཁག་ Pad-ma dgaa-tshal rdzong-khag) as ian faan dön twuntig distrikten faan Bhuutaan. At hoodsteed faan a distrikt as Pemagatshel.


Nord-Fraschlönj (tjüsch: Nordfriesland; dånsch: Nordfrisland) as ma Weest-Fraschlönj, prowints Groningen än Ååst-Fraschlönj en diilj foon Fraschlönj. Nordfraschlönj as uk en kris foon Slaswik-Holstiinj (Tjüschlönj). Da grutste stääse san Hüsem, Naibel, Bräist än Leek. Åål da stääse än gemiinde koost dü heer fine. Hålilönj hiirt kultuuräl uk bai Nord-Fraschlönj ouerdåt e nordfrasche spräke deer snååked wårt. Da oudere ailönje än gebiite foon Nord-Fraschlönj san Sal, Oomram, Feer, e Hålie, Pälweerm, Nordströnj, e Wisinghiird, e Böökinghiird, e Gooshiirde, e Kårhiird än Ääderstää. Theodor Mommsen - liirer än profäser Friedrich Paulsen - filosoof än pedagoog Theodor Storm - schriwster Ferdinand Tönnies - sosjoloog än ökonoom Histoori foon Nordfraschlönj Kris Nordfraschlönj Inga Werth: Nordfraschlönj aw Frasch. 2017. Nordfriisk Instituut, Bräist ISBN 978-3880074125.


De Punakha Distrikt (üüb Bhuutoons: སྤུ་ན་ཁ་རྫོང་ཁག་ Spu-na-kha rdzong-khag) as ian faan dön twuntig distrikten faan Bhuutaan. At hoodsteed faan a distrikt as Punakha. Punakha (Distrikt)


De Samdrup Jongkhar Distrikt (üüb Bhuutoons: བསམ་གྲུབ་ལྗོངས་མཁར་རྫོང་ཁག་ Bsam-grub ljongs-mkhar rdzong-khag) as ian faan dön twuntig distrikten faan Bhuutaan. At hoodsteed faan a distrikt as Samdrup Jongkhar.


De Samtse Distrikt (üüb Bhuutoons: བསམ་རྩེ་རྫོང་ཁག་ Bsam-rtse rdzong-khag) as ian faan dön twuntig distrikten faan Bhuutaan. At hoodsteed faan a distrikt as Samtse.


De Sarpang Distrikt (üüb Bhuutoons: གསར་སྤང་རྫོང་ཁག་ Gsar-spang rdzong-khag) as ian faan dön twuntig distrikten faan Bhuutaan. At hoodsteed faan a distrikt as Sarpang.


De Thimphu Distrikt (üüb Bhuutoons: ཐིམ་ཕུ་རྫོང་ཁག་ Thim-phu rdzong-khag) as ian faan dön twuntig distrikten faan Bhuutaan. At hoodsteed faan a distrikt as Thimphu.


De Trashigang Distrikt (üüb Bhuutoons: བཀྲ་ཤིས་སྒང་རྫོང་ཁག་ Bkra-shis-sgang rdzong-khag) as ian faan dön twuntig distrikten faan Bhuutaan. At hoodsteed faan a distrikt as Trashigang.


De Trashiyangtse Distrikt (üüb Bhuutoons: བཀྲ་ཤིས་གྱང་ཙེ་རྫོང་ཁག་ Bkra-shis gyang-tse rdzong-khag) as ian faan dön twuntig distrikten faan Bhuutaan. At hoodsteed faan a distrikt as Trashiyangtse.


De Trongsa Distrikt (üüb Bhuutoons: ཀྲོང་གསར་རྫོང་ཁག་ Krong-gsar rdzong-khag) as ian faan dön twuntig distrikten faan Bhuutaan. At hoodsteed faan a distrikt as Trongsa.


De Tsirang Distrikt (üüb Bhuutoons: རྩི་རང་རྫོང་ཁག་ Rtsi-rang rdzong-khag) as ian faan dön twuntig distrikten faan Bhuutaan. At hoodsteed faan a distrikt as Damphu.


De Wangdue Phodrang Distrikt (üüb Bhuutoons: དབང་འདུས་ཕོ་བྲང་རྫོང་ཁག་ Dbang-'dus pho-brang rdzong-khag) as ian faan dön twuntig distrikten faan Bhuutaan. At hoodsteed faan a distrikt as Wangdue Phodrang.


De Zhemgang Distrikt (üüb Bhuutoons: གཞམས་སྒང་རྫོང་ཁག་ Gzhams-sgang rdzong-khag) as ian faan dön twuntig distrikten faan Bhuutaan. At hoodsteed faan a distrikt as Zhemgang.


Hebei (üüb Schiineesk: 河北省 Héběi Shěng harke tu?/i) as en prowins uun det Folksrepubliik faan Schiina. At prowins leit uun a nuurduast faan't lun. Uun a nuurduast leit Liaoning, uun a uast a Golf faan Bohai, uun a süüduast Shandong, uun a süüd Henan, uun a waast Shanxi an uun a nuurdwaast Baner Mongolei. A steeden Beijing an Tianjin san enklaawen banen't prowins an en eksklaaw faan Hebei leit twesken döndeer tau steeden. Det hee 71.854.210 lidj (2010). At hoodsteed faan't prowins as Shijiazhuang. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: China: Provinces and Major Cities, citypopulation.de China: Hebei, citypopulation.de


Heilongjiang (üüb Schiineesk: 黑龙江省/黑龍江省 Hēilóngjiāng Shěng harke tu?/i) as en prowins uun det Folksrepubliik faan Schiina. At prowins leit uun a nuurduast faan't lun. Uun a nuurd an uast leit Rüslun, uun a süüd Jilin an uun a waast Baner Mongolei. Det hee 38.313.991 lidj (2010). At hoodsteed faan't prowins as Harbin. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: China: Provinces and Major Cities, citypopulation.de China: Heilongjiang, citypopulation.de


Henan (üüb Schiineesk: 河南省 Hénán Shěng harke tu?/i) as en prowins uun det Folksrepubliik faan Schiina. At prowins leit uun a uast faan't lun. Uun a nuurd leit Hebei, uun a nuurduast Shandong, uun a uast Anhui, uun a süüd Hubei, uun a waast Shaanxi an uun a nuurdwaast Shaanxi. Det hee 94.029.939 lidj (2010). At hoodsteed faan't prowins as Zhengzhou. De Güül Struum leept troch't prowins. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: China: Provinces and Major Cities, citypopulation.de China: Henan, citypopulation.de


Hubei (üüb Schiineesk: 湖北省 Húběi Shěng harke tu?/i) as en prowins uun det Folksrepubliik faan Schiina. Det hee 57.237.727 lidj (2010). At hoodsteed faan't prowins as Wuhan. De Jangtse Struum leept troch't prowins. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: China: Provinces and Major Cities, citypopulation.de China: Hubei, citypopulation.de


Hunan (üüb Schiineesk: 湖南省 Húnán Shěng harke tu?/i) as en prowins uun det Folksrepubliik faan Schiina. Det hee 65.700.762 lidj (2010). At hoodsteed faan't prowins as Changsha. De Jangtse Struum leept troch't prowins. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: China: Provinces and Major Cities, citypopulation.de China: Hunan, citypopulation.de


Jiangsu (üüb Schiineesk: 江苏省/江蘇省 Jiāngsū Shěng harke tu?/i) as en prowins uun det Folksrepubliik faan Schiina. Det hee 78.660.941 lidj (2010). At hoodsteed faan't prowins as Nanjing. De Jangtse Struum leept troch't prowins an iin uun det Uastschineesk Sia. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: China: Provinces and Major Cities, citypopulation.de China: Jiangsu, citypopulation.de


Jiangxi (üüb Schiineesk: 江西省 Jiāngxī Shěng harke tu?/i) as en prowins uun det Folksrepubliik faan Schiina. Det hee 44.567.797 lidj (2010). At hoodsteed faan't lun as Nanchang. De Jangtse Struum leept troch't prowins. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: China: Provinces and Major Cities, citypopulation.de China: Jiangxi, citypopulation.de


Jilin (üüb Schiineesk: 吉林省 Jílín Shěng harke tu?/i) as en prowins uun det Folksrepubliik faan Schiina. Det hee 27.452.815 lidj (2010). At hoodsteed as Changchun. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: China: Provinces and Major Cities, citypopulation.de China: Jilin, citypopulation.de


Liaoning (üüb Schiineesk: 辽宁省/遼寧省 Liáoníng Shěng harke tu?/i) as en prowins uun det Folksrepubliik faan Schiina. Det hee 43.746.323 lidj (2010). At hoodsteed as Shenyang. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: China: Provinces and Major Cities, citypopulation.de China: Liaoning, citypopulation.de


Qinghai (üüb Schiineesk: 青海省 Qīnghǎi Shěng harke tu?/i) as en prowins uun det Folksrepubliik faan Schiina. Det hee 5.626.723 lidj (2010). At hoodsteed faan't prowins as Xining. De Güül Struum an de Jangtse Struum hee hör hööd uun't prowins. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: China: Provinces and Major Cities, citypopulation.de China: Qinghai, citypopulation.de


Shaanxi (üüb Schiineesk: 陕西省/陝西省 Shǎnxī Shěng harke tu?/i) as en prowins uun det Folksrepubliik faan Schiina. Det hee 37.327.379 lidj (2010). At hoodsteed faan't prowins as Xi'an. De Güül Struum leept troch't prowins. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: China: Provinces and Major Cities, citypopulation.de China: Shaanxi, citypopulation.de


Shandong (üüb Schiineesk: 山东省/山東省 Shāndōng Shěng harke tu?/i) as en prowins uun det Folksrepubliik faan Schiina. Det hee 95.792.719 lidj (2010). At hoodsteed faan't prowins as Jinan. De Güül Struum leept troch't prowins iin uun a Golf faan Bohai. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: China: Provinces and Major Cities, citypopulation.de China: Shandong, citypopulation.de


Shanxi (üüb Schiineesk: 山西省 Shānxī Shěng harke tu?/i) as en prowins uun det Folksrepubliik faan Schiina. Det hee 35.712.101 lidj (2010). At hoodsteed as Taiyuan. De Güül Struum leept troch't prowins. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: China: Provinces and Major Cities, citypopulation.de China: Shanxi, citypopulation.de


Sichuan (üüb Schiineesk: 四川省 Sìchuān Shěng harke tu?/i) as en prowins uun det Folksrepubliik faan Schiina. Det hee 80.417.528 lidj (2010). At hoodsteed faan't prowins as Chengdu. De Güül Struum an de Jangtse Struum luup troch't prowins. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins: China: Provinces and Major Cities, citypopulation.de China: Sichuan, citypopulation.de


Yunnan (üüb Schiineesk: 云南省/雲南省 Yúnnán Shěng harke tu?/i) as en prowins uun det Folksrepubliik faan Schiina. Det hee 45.966.766 lidj (2010). At hoodsteed as Kunming. De Jangtse Struum leept troch't prowins. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: China: Provinces and Major Cities, citypopulation.de China: Yunnan, citypopulation.de


Zhejiang (üüb Schiineesk: 浙江省 Zhèjiāng Shěng harke tu?/i) as en prowins uun det Folksrepubliik faan Schiina. Det hee 54.426.891 lidj (2010). At hoodsteed as Hangzhou. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: China: Provinces and Major Cities, citypopulation.de China: Zhejiang, citypopulation.de


Assam as en bundesstoot faan Inje. A bundesstoot leit uun a nuurduast faan’t lun. Hi hee 31.205.576 lidj (2011). At hoodsteed faan a bundesstoot as Dispur, wat en steeddial faan Guwahati as. Madendöör a bundesstoot ferleept de struum Brahmaputra. A bundesstoot hee fiiw diwisioonen an 32 distrikten. Diar san fjauer distrikten (Kokrajhar, Chirang, Baksa an Udalguri), wat üüs Bodoland Territorial Area Districts autonoom san: India: States and Major Agglomerations, citypopulation.de


Bihar as en bundesstoot faan Inje. A bundesstoot leit uun a nuurduast faan’t lun. Hi hee 104.099.452 lidj (2011). At hoodsteed faan a bundesstoot as Patna. Bihar hee njüügen diwisioonen an 38 distrikten: India: States and Major Agglomerations, citypopulation.de


Chhattisgarh as en bundesstoot faan Inje. A bundesstoot leit uun a uast faan’t lun. Hi hee 25.545.198 lidj (2011). At hoodsteed faan a bundesstoot as Naya Raipur. A bundesstoot hee fiiw diwisioon an sööwen-an-twuntig distrikten: India: States and Major Agglomerations, citypopulation.de


Uttarakhand as en bundesstoot faan Inje. A bundesstoot leit uun a nuurd faan’t lun. Hi hee 10.086.292 lidj (2011). At tweskenhoodsteed faan a bundesstoot as Dehradun. India: States and Major Agglomerations, citypopulation.de


Uttar Pradesh as en bundesstoot faan Inje. A bundesstoot leit uun a nuurd faan’t lun. Hi hee 199.812.341 lidj (2011). At hoodsteed faan a bundesstoot as Lucknow. India: States and Major Agglomerations, citypopulation.de


Tripura as en bundesstoot faan Inje. A bundesstoot leit uun a nuurduast faan’t lun. Hi hee 3.673.917 lidj (2011). At hoodsteed faan a bundesstoot as Agartala. India: States and Major Agglomerations, citypopulation.de


Tamil Nadu (üüb Tamil: தமிழ் நாடு Tamiḻ Nāṭu ['t̪ʌmɨɻ 'n̪ɑːɖɯ]) as en bundesstoot faan Inje. A bundesstoot leit uun a süüduast faan’t lun. Hi hee 72.147.030 lidj (2011). At hoodsteed faan a bundesstoot as Chennai. Tamil India: States and Major Agglomerations, citypopulation.de


Sikkim as en bundesstoot faan Inje. A bundesstoot leit uun a nuurduast faan’t lun. Hi hee 610.577 lidj (2011). At hoodsteed faan a bundesstoot as Gangtok. India: States and Major Agglomerations, citypopulation.de


Rajasthan as en bundesstoot faan Inje. A bundesstoot leit uun a nuurdwaast faan’t lun. Hi hee 68.548.437 lidj (2011). At hoodsteed faan a bundesstoot as Jaipur. India: States and Major Agglomerations, citypopulation.de


Punjab (ütjspreegen: Pan'djab) as en bundesstoot faan Inje. A bundesstoot leit uun a nuurd faan’t lun. Hi hee 27.743.338 lidj (2011). At hoodsteed faan a bundesstoot as Chandigarh. India: States and Major Agglomerations, citypopulation.de


Odisha as en bundesstoot faan Inje. A bundesstoot leit uun a nuurduast faan’t lun. Hi hee 41.974.218 lidj (2011). At hoodsteed faan a bundesstoot as Bhubaneshwar. Uun Odisha wurt feraal det spriik Oriya spreegen. India: States and Major Agglomerations, citypopulation.de


Nagaland as en bundesstoot faan Inje. A bundesstoot leit uun a nuurduast faan’t lun. Hi hee 1.978.502 lidj (2011). At hoodsteed faan a bundesstoot as Kohima. India: States and Major Agglomerations, citypopulation.de


Mizoram as en bundesstoot faan Inje. A bundesstoot leit uun a nuurduast faan’t lun. Hi hee 1.097.206 lidj (2011). At hoodsteed faan a bundesstoot as Aizawl. Mizoram hee aacht distrikten. India: States and Major Agglomerations, citypopulation.de


Meghalaya as en bundesstoot faan Inje. A bundesstoot leit uun a nuurduast faan't lun. Hi hee 2.966.889 lidj (2011). At hoodsteed faan a bundesstoot as Shillong. Sant 2012 hee Meghalaya elwen distrikten. India: States and Major Agglomerations, citypopulation.de


Telangana (üüb Telugu: తెలంగాణ Telaṅgāṇa) as en bundesstoot faan Inje. A bundesstoot leit uun a süüduast faan’t lun. Hi hee 35.193.978 lidj (2011). At hoodsteed faan a bundesstoot as Hyderabad. Telangana hee 31 distrikten. Telugu India: States and Major Agglomerations, citypopulation.de


Manipur as en bundesstoot faan Inje. A bundesstoot leit uun a nuurduast faan't lun. Hi hee 2.855.794 lidj (2011). At hoodsteed faan a bundesstoot as Imphal. India: States and Major Agglomerations, citypopulation.de


Maharashtra as en bundesstoot faan Inje. A bundesstoot leit uun a maden an waast faan't lun. Hi hee 112.374.333 lidj (2011). At hoodsteed faan a bundesstoot as Mumbai. India: States and Major Agglomerations, citypopulation.de


Gujarat as en bundesstoot faan Inje. A bundesstoot leit uun a nuurdwaast faan't lun. Hi hee 60.439.692 lidj (2011). At hoodsteed faan a bundesstoot as Gandhinagar. Gujarat hee trii-an-dörtig distrikten. India: States and Major Agglomerations, citypopulation.de


Haryana as en bundesstoot faan Inje. A bundesstoot leit uun a nuurd faan't lun. Hi hee 25.351.462 lidj (2011). At hoodsteed faan a bundesstoot as Chandigarh. India: States and Major Agglomerations, citypopulation.de


Himachal Pradesh as en bundesstoot faan Inje. A bundesstoot leit uun a nuurd faan't lun. Hi hee 6.864.602 lidj (2011). A hoodsteeden faan a bundesstoot san Shimla (somer) an Dharamshala (wonter). India: States and Major Agglomerations, citypopulation.de


En Enen- of Fügelkui es es Önlaag, hur Wildfügeln leewendig fungen uur. En Kui staant üp ombi 2,5 ha Lön. Trinjum di Kui es en Weetergraav, dat diar niin üđer Lir üs di Fanger iinkum ken. Des kumt aur en Klapbrüch iin, wat hi hoogtocht, wan hi benen es. Hat jeft uk Fügelkuien, hur di Graav bluat diarfuar es, dat dit Weeter diarhen ken, wan't tö fuul fuar di Kiar uur (Riin, Tauweeter). Diaraur giar da bluat en iinfachi Brüch, wat ek hoogtöklapi giar. Ön di Meren fan di Kui es en Kiar, ombi 3.000 m2 gurt. Fan des Kiar gung fjuur bit soks Fangpipen wech, dit sen Graawer, hur di Enen iinskel. Aur des Graawen giar Meeskenwiir, en bisir diarfan staan Stre-Skeremer, dat di Enen di Fanger ek se ken. Ön't Jen fan ark Fangpip es en Kest fuar di Enen, wat fungen sen. Ön jerer Tiren sen Düüsendi fan Enen fungen uuren, en des wiar mal wichtig fuar di Wertskep. Üp Föör en Aamrem sen Konservenfabriken wesen, wat di Diiren foraarbert. Di Taacht, wat hentö Fügelkuien gair, kām fan di Nederlönen. Diar hee em wat Hunger en wel hol di Enen tö faat haa en iit. En Fügelkui


Jammu an Kashmir wiar bit 2019 en bundesstoot faan Inje. A bundesstoot lai uun a nuurd faan’t lun. Hi hed 12.541.302 lidj (2011). A hoodsteeden faan a bundesstoot wiar Srinagar (somer) an Jammu (wonter). Uun 2019 san widjloftag berag regiuunen faan Pakistaan auernimen wurden an het nü Asad Kaschmir (Frei Kaschmir). Di bundesstoot as apdiald wurden an di indisk dial as nü en unioonsteritoorium mä di salew nööm: Jammu an Kaschmir. Kaschmir India: States and Major Agglomerations, citypopulation.de


Jharkhand as en bundesstoot faan Inje. A bundesstoot leit uun a nuurduast faan't lun. Hi hee 32.988.134 lidj (2011). At hoodsteed faan a bundesstoot as Ranchi. India: States and Major Agglomerations, citypopulation.de


Karnataka (üüb Kannada: ಕರ್ನಾಟಕ Karnāṭaka [kəɾˈnɑːʈəkɑ]) as en bundesstoot faan Inje. A bundesstoot leit uun a süüdwaast faan't lun. Hi hee 61.095.297 lidj (2011). At hoodsteed faan a bundesstoot as Bengaluru. India: States and Major Agglomerations, citypopulation.de Kannada


Kerala (üüb Malayalam: കേരളം Kēraḷaṃ) as en bundesstoot faan Inje. A bundesstoot leit uun a süüdwaast faan't lun. Hi hee 33.406.061 lidj (2011). At hoodsteed faan a bundesstoot as Thiruvananthapuram. India: States and Major Agglomerations, citypopulation.de Malayalam


Madhya Pradesh as en bundesstoot faan Inje. A bundesstoot leit uun a maden faan't lun. Hi hee 72.626.809 lidj (2011). At hoodsteed faan a bundesstoot as Bhopal. India: States and Major Agglomerations, citypopulation.de


Hyderabad ( harke tu?/i, üüb Telugu: హైదరాబాదు Haidarābādu) as at hoodsteed faan de Telangana bundesstoot an at tweskenhoodsteed faan de Andhra Pradesh bundesstoot faan Inje. At steed leit uun a süüd faan Telangana. Det hee 6.809.970 lidj (2011). Commonskategorii: Hyderabad – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Hyderabad (sjiisk)


Goa as en bundesstoot faan Inje. A bundesstoot leit uun a süüdwaast faan’t lun. Hi hee 1.458.545 lidj (2011). At hoodsteed faan a bundesstoot as Panaji. Goa hee tau distrikten: India: States and Major Agglomerations, citypopulation.de


De Changhua Lunkreis (üüb Schineesk: 彰化縣 Jhanghuà Siàn/Zhānghuà Xiàn, üüb Taiwaans: Chiong-hoà-koān, üüb Hakka: Chông-fa-yen) as en lunkreis faan’t Republiik Schiina. A lunkreis leit uun a waast faan't lun. Uun a nuurd leit Taichung, uun a uast de Nantou Lunkreis, uun a süüd de Yunlin Lunkreis an uun a waast at Formosastruat. Det hee 1.277.824 lidj (2018). At hoodsteed faan a lunkreis as Changhua. A lunkreis hee tau steeden (市 shì), seeks steedgemeenden (鎮 zhèn) an aagetanj lungemeenden (鄉 xiāng). Taiwan, citypopulation.de


Fuar di Olersemer Enenkui (Dütsk: Oldsumer Entenkoje) uur di Konzesjoon al 1767 ütdönen. Becht uur di Önlaag man 95 Jaaren leeter, ön't Jaar 1862. Di Seefaarers kām fan Holand töbeek en braacht Forskeligs me: Di Fööring Tracht, masi Jil en dat Printsip fan di Fügelkoojen. Dat Statuut, wat di aacht Bidriiwers jam salev dö, es bit hentö deling blefen. 1864 uur 724 en 1865 al 6129 Enen fungen. Föör wiar tö des Tir rocht arem. Fan dit Fügelfangin uur interesant Aarber fuar hok Lir. Ön Wyk uur en Konservenfabrik fuar Enenprodukti becht, wat jaar Kraam bit hentö Ameerika stjüüri kür. Di Fööringer wiar bliir, dat di nü uk Enenfleesk iit kür. Ön di jerst foftig Jaaren giar dit gans gur, en langsen uur muar Enen fungen. Achter di jerst Warelkrich uur dit man mener, aurdat di Maskiinen fan di Mensken olter gurtem fuar di Enen wiar. Diartö kām, dat fan di fjuur Enenaarten, wat em fuarof fang maast, fan't Gisets bluat di Stoken aurblef, aurdat dat di iinsigst wiar, wat ön hoogi Öntaal fan Nuurđfriislön kām en niin Tochfügel wiar. Ön som Jaaren uur bluat jit 50 Enen fungen, en dat gurt Gisjeft wiar forbi. Ön di Olersemer Enenkui es


De Chiayi Lunkreis (üüb Schineesk: 嘉義縣 Jiayì Siàn/Jiāyì Xiàn, üüb Taiwaans: Ka-gī-koān, üüb Hakka: Kâ-ngi-yen) as en lunkreis faan’t Republiik Schiina. A lunkreis leit uun a süüdwaast faan't lun. Uun a nuurd leit de Yunlin Lunkreis, uun a nuurduast de Nantou Lunkreis, uun a süüduast Kaohsiung, uun a süüd Tainan an uun a waast at Formosastruat. Det hee 507.068 lidj (2018). At hoodsteed faan a lunkreis as Taibao. A lunkreis hee tau steeden (市 shì), tau steedgemeenden (鎮 zhèn) an fjauertanj lungemeenden (鄉 xiāng). Taiwan, citypopulation.de


De Hsinchu Lunkreis (üüb Schineesk: 新竹縣 Sinjhú Siàn/Xīnzhú Xiàn, üüb Taiwaans: Sin-tik-koān, üüb Hakka: Sîn-chuk-yen) as en lunkreis faan’t Republiik Schiina. A lunkreis leit uun a nuurdwaast faan't lun. Uun a nuurduast leit Taoyuan, uun a süüduast de Yilan Lunkreis, uun a süüdwaast de Miaoli Lunkreis, uun a nuurdwaast lei Hsinchu an't Formosastruat. Det hee 557.010 lidj (2018). At hoodsteed faan a lunkreis as Zhubei. A lunkreis hee ian steed (市 shì), trii steedgemeenden (鎮 zhèn), sööwen lungemeenden (鄉 xiāng) an tau beriglungemeenden faan a uuriinwenern. Taiwan, citypopulation.de


De Hualien Lunkreis (üüb Schineesk: 花蓮縣 Hualián Siàn/Huālián Xiàn, üüb Taiwaans: Hoa-liân-koān, üüb Hakka: Fâ-lièn-yen) as en lunkreis faan’t Republiik Schiina. A lunkreis leit uun a uast faan't lun. Uun a nuurd leit Yilan Lunkreis, uun a uast a Pasiifik, uun a süüd de Taitung Lunkreis, uun a süüdwaast Kaohsiung, uun a waast de Nantou Lunkreis an uun a nuurdwaast Taichung. Det hee 327.968 lidj (2018). At hoodsteed faan a lunkreis as Hualien. A lunkreis hee ian steed (市 shì), tau steedgemeenden (鎮 zhèn), sööwen lungemeenden (鄉 xiāng) an trii beriglungemeenden faan a uuriinwenern. Taroko Natschunaalpark Taiwan, citypopulation.de


De Miaoli Lunkreis (üüb Schineesk: 苗栗縣 Miáolì Siàn/Miáolì Xiàn, üüb Taiwaans: Miâu-le̍k-koān, üüb Hakka: Mèu-li̍t-yen) as en lunkreis faan’t Republiik Schiina. A lunkreis leit uun a nuurdwaast faan't lun. Uun a nuurd leit at steed Hsinchu, uun a nuurduast de Hsinchu Lunkreis, uun a süüduast an süüd at steed Taichung an uun a waast at Formosastruat. Det hee 548.863 lidj (2018). At hoodsteed faan a lunkreis as Miaoli. A lunkreis hee tau steeden (市 shì), fiiw steedgemeenden (鎮 zhèn), tjiin lungemeenden (鄉 xiāng) an ian beriglungemeend faan a uuriinwenern. Taiwan, citypopulation.de


De Nantou Lunkreis (üüb Schineesk: 南投縣 Nántóu Siàn/Nántóu Xiàn, üüb Taiwaans: Lâm-tâu-koān, üüb Hakka: Nàm-thèu-yen) as en lunkreis faan’t Republiik Schiina. At lunkreis leit uun a maden faan't lun. Uun a a nuurd leit at steed Taichung, uun a uast de Hualien Lunkreis, uun a süüd lei at steed Kaohsiung an de Chiayi Lunkreis an uun a waast dön Yunlin an Changhua Lunkreiser. Det hee 497.031 lidj (2018). At hoodsteed faan a lunkreis as Nantou. A lunkreis hee ian steed (市 shì), fjauer steedgemeenden (鎮 zhèn), seeks lungemeenden (鄉 xiāng) an tau beriglungemeenden faan a uuriinwenern. A lunkreis wurd 16. August 1950 grünjlaanjen. Taroko Natschunaalpark Taiwan, citypopulation.de


De Penghu Lunkreis (üüb Schineesk: 澎湖縣 Pénghú Siàn/Pénghú Xiàn, üüb Taiwaans: Phêⁿ-ô͘-koān, üüb Hakka: Phàng-fù-yen) as en lunkreis faan’t Republiik Schiina. Det hee 104.440 lidj (2018). At hoodsteed faan a lunkreis as Magong. A lunkreis bestäänt ütj dön Penghu Eilunen, wat uun't Formosastruat lei. Jo het uk Peskadooren (Faskereilunen). A lunkreis hee ian steed (市 shì) an fiiw lungemeenden (鄉 xiāng). Taiwan, citypopulation.de


De Pingtung Lunkreis (üüb Schineesk: 屏東縣 Píngdong Siàn/Píngdōng Xiàn, üüb Taiwaans: Pîn-tong-koān, üüb Hakka: Phìn-tûng-yen) as en lunkreis faan’t Republiik Schiina. A lunkreis leit uun a süüd faan't lun. Uun a nuurd an nuurdwaast leit at steed Kaohsiung, uun a nuurduast de Taitung Lunkreis, uun a süüduast a Pasiifik an uun a süüdwaast at Formosastruat. Det hee 825.406 lidj (2018). At hoodsteed faan a lunkreis as Pingtung. A lunkreis hee ian steed (市 shì), trii steedgemeenden (鎮 zhèn), ian-an-twuntig lungemeenden (鄉 xiāng) an aacht beriglungemeenden faan a uuriinwenern. Taiwan, citypopulation.de


De Taitung Lunkreis (üüb Schineesk: 臺東縣 Táidong Siàn/Táidōng Xiàn, üüb Taiwaans: Tâi-tang-koān, üüb Hakka: Thòi-tûng-yen) as en lunkreis faan’t Republiik Schiina. A lunkreis leit uun a süüduast faan't lun. Uun a nuurd leit de Hualien Lunkreis, uun a uast a Pasiifik, uun a süüd an süüdwaast de Pingtung Lunkreis an uun a nuurdwaast at steed Kaohsiung. Det hee 218.919 lidj (2018). At hoodsteed faan a lunkreis as Taitung. A lunkreis hee ian steed (市 shì), tau steedgemeenden (鎮 zhèn), aacht lungemeenden (鄉 xiāng) an fiiw beriglungemeenden faan a uuriinwenern. Taiwan, citypopulation.de


De Yilan Lunkreis (üüb Schineesk: 宜蘭縣 Yílán Siàn/Yílán Xiàn, üüb Taiwaans: Gî-lân-koān, üüb Hakka: Ngì-làn-yen) as en lunkreis faan’t Republiik Schiina. A lunkreis leit uun a nuurduast faan't lun. Uun a nuurdwaast leit Nei-Taipeh, uun a nuurduast an uast a Pasiifik, uun a süüd de Hualien Lunkreis, uun a süüdwaast at steed Taichung, an uun a waast lei de Hsinchu Lunkreis an't steed Taoyuan. Det hee 455.221 lidj (2018). At hoodsteed faan a lunkreis as Yilan. A lunkreis hee ian steed (市 shì), trii steedgemeenden (鎮 zhèn), seeks lungemeenden (鄉 xiāng) an tau lungemeenden faan a uuriinwenern. Taiwan, citypopulation.de


De Yunlin Lunkreis (üüb Schineesk: 雲林縣 Yúnlín Siàn/Yúnlín Xiàn, üüb Taiwaans: Hûn-lîm-koān, üüb Hakka: Yùn-lìm-yen) as en lunkreis faan’t Republiik Schiina. A lunkreis leit uun a waast faan't lun. Uun a nuurd leit de Changhua Lunkreis, uun a uast de Nantou Lunkreis, uun a süüd de Chiayi Lunkreis an uun a waast at Formosastruat. Det hee 686.022 lidj (2018). At hoodsteed faan a lunkreis as Douliu. A lunkreis hee ian steed (市 shì harke tu?/i), fiiw steedgemeenden (鎮 zhèn) an fjauertanj lungemeenden (鄉 xiāng). Taiwan, citypopulation.de


Det Barishal Diwisioon (üüb Bengaals: বরিশাল বিভাগ Bariśāl Bibhāg [ˈbɔriʃal ˈbibʱag]) as ian faan dön aacht diwisioonen faan Bangladesch. At diwisioon leit uun a süüd faan't lun. Det hee 8.325.666 lidj (2011). At hoodsteed faan’t diwisioon as Barishal. De Meghna Struum bildet det uastgrens faan't diwisioon. En bistruum faan dediar struum, de Tetulia Struum leept troch't diwisioon. At diwisioon hee seeks distrikten: Bangladesh: Divisions and Urban Areas, citypopulation.de Bangladesh: Districts and Cities, citypopulation.de Bangladesh: Districts and Cities, citypopulation.de


Det Chittagong Diwisioon (üüb Bengaals: চট্টগ্রাম বিভাগ Caṭṭagrām Bibhāg [ˈtʃɔʈʈɔgram ˈbibʱag]) as ian faan dön aacht diwisioonen faan Bangladesch. At diwisioon leit uun a süüduast faan't lun. Det hee 28.423.019 lidj (2011). At hoodsteed faan’t diwisioon as Chittagong. At diwisioon hee elwen distrikten: Bangladesh: Divisions and Urban Areas, citypopulation.de Bangladesh: Districts and Cities, citypopulation.de Bangladesh: Districts and Cities, citypopulation.de


Det Dhaka Diwisioon (üüb Bengaals: ঢাকা বিভাগ Ḍhākā Bibhāg [ˈɖʱaka ˈbibʱag]) as ian faan dön aacht diwisioonen faan Bangladesch. At diwisioon leit uun a maden faan't lun. Det hee 36.433.505 lidj (2011). At hoodsteed faan’t diwisioon as Dhaka. At diwisioon hee elwen distrikten: Dön Maimansingh, Kishoreganj, Netrakona, Tangail, Jamalpur, an Sherpur distrikten, wat iar uun a nuurd faan det Dhaka Diwisioon lei, wurd 2015 det Maimansingh Diwisioon. Bangladesh: Divisions and Urban Areas, citypopulation.de Bangladesh: Districts and Cities, citypopulation.de Bangladesh: Districts and Cities, citypopulation.de


Det Khulna Diwisioon (üüb Bengaals: খুলনা বিভাগ Khulnā Bibhāg [ˈkʰulna ˈbibʱag]) as ian faan dön aacht diwisioonen faan Bangladesch. At diwisioon leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 15.687.759 lidj (2011). At hoodsteed faan’t diwisioon as Khulna. At diwisioon hee tjiin distrikten: Bangladesh: Divisions and Urban Areas, citypopulation.de Bangladesh: Districts and Cities, citypopulation.de Bangladesh: Districts and Cities, citypopulation.de


Det Maimansingh Diwisioon (üüb Bengaals: ময়মনসিংহ বিভাগ Maẏmansiṃha Bibhāg [ˈmɔjmɔnsiŋhɔ ˈbibʱag]) as ian faan dön aacht diwisioonen faan Bangladesch. At diwisioon leit uun a nuurduast faan't lun. Det hee 10.990.913 lidj (2011). At hoodsteed faan’t diwisioon as Maimansingh. At diwisioon hee fjauer distrikten. Bangladesh: Divisions and Urban Areas, citypopulation.de Bangladesh: Districts and Cities, citypopulation.de Bangladesh: Districts and Cities, citypopulation.de


Det Rajshahi Diwisioon (üüb Bengaals: রাজশাহী বিভাগ Rājśāhī Bibhāg [ˈradʒʃahi ˈbibʱag]) as ian faan dön aacht diwisioonen faan Bangladesch. At diwisioon leit uun a nuurdwaast faan't lun. Det hee 18.484.858 lidj (2011). At hoodsteed faan’t diwisioon as Rajshahi. At diwisioon hee aacht distrikten: Ap tu 25. Janewoore 2010 hiard uk a distrikten Dinajpur, Gaibandha, Kurigram, Nilphamari, Panchagarh, Rangpur an Thakurgaon tu det Rajshahi Diwisioon. Jo biljet do det Rangpur Diwisioon. Bangladesh: Divisions and Urban Areas, citypopulation.de Bangladesh: Districts and Cities, citypopulation.de Bangladesh: Districts and Cities, citypopulation.de


Det Rangpur Diwisioon (üüb Bengaals: রংপুর বিভাগ Raṃpur Bibhāg [ˈrɔŋpur ˈbibʱag]) as ian faan dön aacht diwisioonen faan Bangladesch. At diwisioon leit uun a nuurd faan't lun. Uun a nuurd, uast an waast leit Inje, uun a süüduast leit det Maimansingh Diwisioon an uun a süüdwaast det Rajshahi Diwisioon. Det hee 15.787.758 lidj (2011). At hoodsteed faan’t diwisioon as Rangpur. At diwisioon hee aacht distrikten: Bangladesh: Divisions and Urban Areas, citypopulation.de Bangladesh: Districts and Cities, citypopulation.de Bangladesh: Districts and Cities, citypopulation.de


Di Bualigsemer Fügelkui (Dütsk: Boldixumer Vogelkoje) liit üp Föör en es 1879 becht uuren. Bualigsem jert deling tö Wyk, jerer wiar't en Tērp fuar hömsalev. Di Forloov fuar di Bidreft es man jerst 1887 wesen, aurdat diar Āriger me di Bidriiwers fan di Oewenemer Fügelkui wiar. Da waanten man jit di Lok-Enen, wat ek wechflö kür, en sa es em 1888 me't Fangin bigent. Wan dit 1888 uk bluat 2 Enen ön't Jaar wiar, sa uur dit bit hentö 1891 dach 2.559 Diiren. Bi Bualigsemer Fügelkui uur bit hentö 1968 bidrewen, bluat fan 1943 bit 1945 ek. Üđer Fügelkuien en Algimiins diaraur.


Det Sylhet Diwisioon (üüb Bengaals: সিলেট বিভাগ Sileṭ Bibhāg [ˈsileʈ ˈbibʱag]) as ian faan dön aacht diwisioonen faan Bangladesch. At diwisioon leit uun a nuurduast faan't lun. Uun a nuurd, uast an süüd leit Inje, uun a süüdwaast det Chittagong Diwisioon, uun a waast det Dhaka Diwisioon an uun a nuurdwaast det Maimansingh Diwisioon. Det hee 9.910.219 lidj (2011). At hoodsteed faan’t diwisioon as Sylhet. At diwisioon heet fjauer distrikten: Bangladesh: Divisions and Urban Areas, citypopulation.de Bangladesh: Districts and Cities, citypopulation.de Bangladesh: Districts and Cities, citypopulation.de


Thailun Thailun (üüb Thai: ประเทศไทย [pratʰêːt tʰaj]), amtelk Köningrik faan Thailun (ราชอาณาจักรไทย [râːt͡ɕʰáʔaːnaːt͡ɕàk tʰaj] of เมืองไทย [mɯːaŋ tʰaj]), as en stoot uun Süüduastaasien. Det hee 67.993.000 lidj (2019). At hoodsteed faan’t lun as Bangkok. Dön tjiin gratst steeden uun't lun san: At lun hee 76 prowinsen. Thailand: Division, citypopulation.de Thailand: Major Cities. Towns and Communes, citypopulation.de


Det Sabaragamuwa Prowins as ian faan dön njüügen prowinsen faan Sri Lanka. At prowins leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 1.928.655 lidj (2012). At hoodsteed faan’t prowins as Ratnapura. At prowins hee tau distrikten: Kegalle Ratnapura Sri Lanka (Democratic Socialist Republic of Sri Lanka): Provinces, citypopulation.de


Det Uva Prowins (üüb Singhaleesk: ඌව පළාත Ūwa Paḷāta, üüb Taamil: ஊவா மாகாணம் Ūvā Mākāṇam) as ian faan dön njüügen prowinsen faan Sri Lanka. Det leit uun a süüduast faan’t lun. Det hee 1.266.463 lidj (2012). At hoodsteed faan’t prowins as Badulla. Uva hee tau distrikten: Badulla Monergala Sri Lanka (Democratic Socialist Republic of Sri Lanka): Provinces, citypopulation.de


Det Nuurd Prowins (üüb Taamil: வட மாகாணம் Vaṭa Mākāṇam, üüb Sinhaleesk: උතුරු පළාත Uturu Paḷāta) as ian faan dön njüügen prowinsen faan Sri Lanka. Det hee 1.061.315 (2012). At hoodsteed faan’t prowins as Jaffna. Sri Lanka (Democratic Socialist Republic of Sri Lanka): Provinces, citypopulation.de


Det Nuurd-Sentraal Prowins (üüb Singhaleesk: උතුරු මැද පළාත Uturu Mæda Paḷāta, üüb Taamil: வட மத்திய மாகாணம் Vaṭa Mattiya Mākāṇam) as ian faan dön njüügen prowinsen faan Sri Lanka. At prowins leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 1.266.663 lidj (2012). At hoodsteed faan’t prowins as Anuradhapura. Sri Lanka (Democratic Socialist Republic of Sri Lanka): Provinces, citypopulation.de


Edirne as en kreisfrei stääd uun a Türkei, an det hoodstääd faan't prowins Edirne. Faan 1365 bit 1453 wiar Edirne hoodstääd faan't Osmaansk Rik. Commonskategorii: Edirne (prowins) – Saamlang faan bilen of filmer www.edirne.gov.tr www.edirne.bel.tr Türkisk instituut för statistik, ufrepen di 29. Janewoore 2014


Di Aamremer Fügelkui "Meeram" es 1866 iinrocht uuren. Jü liit twesken di Tērper Neebel en Nuurđtērp. Grünlair wiar di Önlaag fan en Interesengimiinskep, wat 80 Öndiilen forkooperti. Diarbi pasit em üp, dat sa fuul Lir, üs man giar, diarfan wat of fing. Aurdit kür ark jen bluat tau Loosi fing. Em pasit uk üp, dat bluat Aamringer Öndiilen koopi kür. Ark Tērp fing en Dai fan di Week, hur dit fangi maast. Di Tērps-Kuiengimiinskepen hee Fuarsetendi, wat di Fang fan des Dai ofhualiti. Ön di 70 Jaaren fan 1866 bit 1936 (Diar di techtmaakit uur) sen ombi 420.000 Enen fungen uuren. Des kür man ek sa gau Eier lii üs di Enen wechgair. Di Gurtemhair fan di wuksend Forkiir diar sin Diil diartö, dat dit Fangi nönt muar iinbraacht. Deling ken di Gasten en Iinuuners diar aur't hiili Jaar hengung en biluki di Önlaag, wat jit hiil es. Nü es diar man Ruarwild henbraacht uuren, en Enen en Göös uuni diar uk. Üđer Fügelkuien en Algimiins diaraur. Bidrach üp "Amrum-News" (Dütsk)