Tualagbitjern (Paridae) san en fögelfamile uun det order faan a sjongfögler (Passeriformes). Diar hiar 14 sköölen mä son 50 slacher tu. Baeolophus – Cephalopyrus – Cyanistes – Lophophanes – Machlolophus – Melaniparus – Melanochlora – Pardaliparus – Parus – Periparus – Poecile – Pseudopodoces – Sittiparus – Sylviparus Müürfink (Cyanistes caeruleus) Tualagbitjer (Parus major) Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Tualagbitjern Wikispecies hää en artiikel tu: Tualagbitjern


Kurnfinken (Prunellidae, Prunella) san en fögelfamile mä man ian skööl Prunella. Diar hiar 13 slacher tu. P. atrogularis - P. collaris - P. fagani - P. fulvescens - P. himalayana - P. immaculata - P. koslowi - P. modularis - P. montanella - P. ocularis - P. rubeculoides - P. rubida - P. strophiata Commonskategorii: Kurnfinken – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Kurnfinken


Maoriglüpern (Acanthisittidae, Acanthisitti) san en famile an en onerorder faan a sjongfögler (Passeriformes). Diar jaft at man muar tau slacher faan. Jo lewe bluas uun Neisialun. Acanthisitta Acanthisitta chloris (Greenglüper) Xenicus Xenicus gilviventris (Stianglüper) Greenglüper LC - least concern (ei trüüwet) Stianglüper EN - endangered (trüüwet) Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Maoriglüpern Wikispecies hää en artiikel tu: Maoriglüpern


Skrikfögler (Tyranni of Suboscines) san en onerorder faan a sjongfögler (Passeriformes). Diar jaft at tau onerdialangen faan: Eurylaimides (Ual-welt-skrikfögler) an Tyrannides (Nei-welt-skrikfögler). Eurylaimides Eurylaimidae Philepittidae Pittidae Tyrannides Furnariida (tracheofoon skrikfögler) Thamnophilidae Conopophagidae Grallariidae Formicariidae Furnariidae Rhinocryptidae Melanopareia Dendrocolaptidae Tyrannida (bronchofoon skrikfögler) Pipridae Oxyruncidae Tyrannidae Cotingidae Tityridae Commonskategorii: Skrikfögler – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Skrikfögler


Zosteropidae (uk: Bralfögler of Witj-uug-fögler) san en fögelfamile an hiar tu a sjongfögler (Passeriformes). Apalopteron – Chlorocharis – Cleptornis – Dasycrotapha – Heleia – Hypocryptadius – Lophozosterops – Megazosterops – Oculocincta – Parayuhina – Rukia – Sterrhoptilus – Speirops – Tephrozosterops – Woodfordia – Zosterornis – Yuhina – Zosterops Commonskategorii: Bralfögler – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Bralfögler


Sömken (Troglodytidae) san en fögelfamile uun det order faan a Sjongfögler (Passeriformes). Campylorhynchus – Cantorchilus – Catherpes – Cinnycerthia – Cistothorus – Cyphorhinus –Ferminia – Henicorhina – Hylorchilus – Microcerculus – Odontorchilus – Pheugopedius – Thryomanes – Thryophilus – Thryorchilus – Thryothorus – Troglodytes – Salpinctes – Uropsila Troglodytes Sömk (Troglodytes troglodytes) Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Sömken Wikispecies hää en artiikel tu: Sömken


A Troglodytes san en skööl faan fögler uun det famile faan a Sömken (Troglodytidae). T. aedon – T. cobbi – T. hiemalis – T. monticola – T. ochraceus – T. pacificus – T. rufociliatus – T. rufulus – T. sissonii – T. solstitialis – T. tanneri – T. troglodytes Sömk (Troglodytes troglodytes) Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Sömken Wikispecies hää en artiikel tu: Sömken


A Fögelkönger (Regulidae, Regulus) san en letj fögelfamile mä man ian skööl Regulus. Diar hiar sääks slacher tu. Jo lewe üüb a nuurdelk eerdheleft. Di latiinsk nööm ment letj könang of prens. R. calendula R. goodfellowi R. ignicapilla (Somerfögelkönang) R. madeirensis R. regulus (Wonterfögelkönang) R. satrapa Commonskategorii: Fögelkönger – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Fögelkönger


Sprianer (Sturnidae) san en grat fögelfamile an hiar tu a Sjongfögler (Passeriformes). Jo lewe üüb a hialer welt an tääl son 120 slacher uun 34 sköölen. Acridotheres – Agropsar – Ampeliceps – Aplonis – Basilornis – Cinnyricinclus – Creatophora – Enodes – Gracula – Gracupica – Grafisia – Hartlaubius – Hylopsar – Lamprotornis – Leucopsar – Mino – Neocichla – Notopholia – Onychognathus – Pastor – Poeoptera – Rhabdornis – Sarcops – Saroglossa – Scissirostrum – Speculipastor – Spodiopsar – Streptocitta – Sturnia – Sturnornis – Sturnus Commonskategorii: Sprianer – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Sprianer


Sylviidae san en fögelfamile uun det order faan a sjongfögler (Passeriformes). Chamaea – Chleuasicus – Cholornis – Chrysomma – Conostoma – Fulvetta – Horizorhinus – Lioparus – Lioptilus – Moupinia – Myzornis – Neosuthora – Paradoxornis – Parophasma – Pseudoalcippe – Psittiparus – Rhopophilus – Sinosuthora – Suthora – Sylvia Enkelt sköölen hiar sant 2008 ei muar tu a Sylviidae, man diarför tu a Acrocephalidae: Acrocephalus – Arundinax – Calamonastides – Hippolais – Iduna – Nesillas A sköölen Seicercus an Phylloscopus haa sant 2006 en aanj famile, det san a Phylloscopidae. Suurnpiiper (Sylvia communis) Näädelkreper (Sylvia atricapilla) Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Syviidae Wikispecies hää en artiikel tu: Sylviidae


Acrocephalidae san en jong fögelfamile uun det order faan a sjongfögler (Passeriformes). Bit 2008 san jodiar sääks sköölen mä muar üs 50 slacher noch mä tu a Sylviidae steld wurden. Acrocephalus (Raidpiipern) – Arundinax – Calamonastides – Hippolais (Spootern) – Iduna – Nesillas Trooselraidpiiper (Acrocephalus arundinaceus) Raidpiiper (Acrocephalus schoenobaenus) Seesje (Hippolais icterina) Commonskategorii: Acrocephalidae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Acrocephalidae


Phylloscopidae san en jong fögelfamile an hiar tu a sjongfögler (Passeriformes). Bit 2006 san jo mä tu a Sylviidae tääld wurden. Seicercus, 12 slacher Phylloscopus, ~ 75 slacher Tjiftjaf (Phylloscopus collybita) Letj Fleegenbitjer (Phylloscopus trochilus) Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Phylloscopidae Wikispecies hää en artiikel tu: Phylloscopidae


Wat menst dü? Ketsal, di fögel Quetzal (münt), det münt faan Guatemaala


Di Ketsal (Pharomachrus mocinno) as en fögel uun det famile faan a Trogonidae. Hi lewet uun Madelameerikoo an as di natsionaalfögel faan Guatemaala. Commonskategorii: Ketsal – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Ketsal Quetzal (münt)


Di Quetzal (ütjspreegen: ketsal) as det münt faan Guatemaala. Di nööm komt faan di guatemalteesk natsionaalfögel, di Ketsal. Diar san jilstaken mä: 1, 5, 10, 25, 50 Centavos, 1 Quetzal, jilskiiner mä 1, 5, 10, 20, 50, 100 an 200 Quetzales. Commonskategorii: Jil faan Guatemaala – Saamlang faan bilen of filmer


En Centavo (faan latiinsk centum „hunert“, spoonsk an portugiisk cento) as uun föl lunen, huar spoonsk of portugiisk snaaket woort, di hunertst dial faan det münt. Tu tidj (2006) woort di Centavo uun jodiar lunen brükt: Argentiinien (Argentiinsk Peeso) Boliiwien (Boliviano) Brasiilien (Brasiliaans Real) Chiile (Chileens Peeso) Dominikaans Republiik (Dominikaans Peeso) El Salvador (Colón) Guatemaala (Quetzal) Honduuras (Lempira) Kap Verde (Escudo) Kolumbien (Kolumbiaans Peeso) Kuuba (Kubaans Peeso) Meksiko (Meksikaans Peeso) Mosambik (Metical) Nikaraagua (Córdoba Oro) Filipiinen (Filipiinsk Peeso) Do jaft at uk noch diar Centavos, huar mä US-Dooler betaalet woort, huar's oober aanj jilstaken haa: Uast-Tiimor, Ekwadoor. Cent Centime Céntimo Helmut Kahnt, Bernd Knorr: Alte Maße, Münzen und Gewichte. Ein Lexikon. Bibliographisches Institut, Leipzig 1986, ISBN 3-411-02148-9, S. 375–378.


A Dodo (Raphus cucullatus) wiar en graten düüwenfögel, diar bluas üüb Mauritsius lewet hää, an ei flä küd. Hi as wel so am 1690 ütjstürwen. Diar woort ferteld, di fögel wiar so määk, dat hi ei baang för minsken wiar, an so as hi stak för stak ufskööden wurden. Ööder grünjer för't ütjsterwen wiar faan sialidj iinslebet rooten an swin, diar a nees ütjruuwet haa. Eftermaaget Dodo, Oxford University Museum of Natural History Radiarang faan George Edwards (1760) Dodo-skrook uun't Natural History Museum (London, Ingelun) Commonskategorii: Dodo – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Dodo


A Sunda-Eilunen san a waastelk eilunen faan Indoneesien. Jo wurd noch ans widjer iindiald tu a Grat an Letj Sunda-Eilunen. Bütj a Sunda-Eilunen hiar tu Indoneesien uk a Molukken an di waastelk dial faan Nei-Guinea. Grat Sunda-Eilunen Letj Sunda-Eilunen Maden troch a Sunda-Eilunen ferlääpt det Wallace-Liinje. Det as det biogeograafisk grens tesken a kontinenten Aasien an Austraalien. Hat as näämd efter Alfred Russel Wallace (1823-1913), di det regiuun uun a juaren 1854 bit 1862 onersoocht hää. Hi foonj ütj, dat diarten, diar normoolerwiis uun Austraalien lewe, ei widjer efter nuurden föörkem üs bit tu detdiar grens. Commonskategorii: Grat Sunda-Eilunen – Saamlang faan bilen of filmer Commonskategorii: Letj Sunda-Eilunen – Saamlang faan bilen of filmer


Kakaduun (Cacatuidae) san en fögelfamile an hiar tu a popegein (Psittaciformes). Jo haa aaltumaal en aparte hüüw üüb't hood. Kakaduun lewe uun Austraalien, üüb Nei-Guinea, a Sunda-Eilunen an üüb a Filipiinen. Cacatuinae Cacatua – Callocephalon – Eolophus – Lophochroa – Probosciger Calyptorhynchinae Calyptorhynchus Nymphicinae Nymphicus Commonskategorii: Kakaduun – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Kakaduun


Waastelk Popegein (Psittacidae) san en fögelfamile uun det order faan a Popegein (Psittaciformes). Alipiopsitta – Amazona – Anodorhynchus – Ara – Aratinga – Bolborhynchus – Brotogeris – Cyanoliseus – Cyanopsitta – Deroptyus – Diopsittaca – Enicognathus – Eupsittula – Forpus – Graydidascalus – Guaruba – Hapalopsittaca – Leptosittaca – Myiopsitta – Nannopsittaca – Ognorhynchus – Orthopsittaca – Pionites – Pionopsitta – Pionus – Poicephalus – Primolius – Psilopsiagon – Psittacus – Pyrilia – Pyrrhura – Rhynchopsitta – Touit – Triclaria Commonskategorii: Waastelk Popegein – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Waastelk Popegein


Uastelk Popegein (Psittaculidae) san en fögelfamile uun det order faan a Popegein (Psittaciformes). Agapornis – Alisterus – Aprosmictus – Barnardius – Bolbopsittacus – Chalcopsitta – Charmosyna – Coracopsis – Cyanoramphus – Cyclopsitta – Eclectus – Eos – Eunymphicus – Geoffroyus – Glossopsitta – Lathamus – Loriculus – Lorius – Melopsittacus – Micropsitta – Neophema – Neopsephotus – Neopsittacus – Northiella – Oreopsittacus – Parvipsitta – Pezoporus – Phigys – Platycercus – Polytelis – Prioniturus – Prosopeia – Psephotellus – Psephotus – Pseudeos – Psittacella – Psittacula – Psittaculirostris – Psitteuteles – Psittinus – Psittrichas – Purpureicephalus – Tanygnathus – Trichoglossus – Vini Commonskategorii: Uastelk Popegein – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Uastelk Popegein


Neisialun-Popegein san en fögelfamile faan a Popegein (Psittaciformes) mä sjauer slacher uun tau sköölen. Jo lewe uun Neisialun an diar ambi. Nestor N. meridionalis (Kaka) N. meridionalis meridionalis (Süüdeilun-Kaka) N. meridionalis septentrionalis (Nuurdeilun-Kaka) N. notabilis (Kea) Strigops Strigops habroptila (Kakapo) Süüdeilun-Kaka EN - endangered (trüüwet) Nuurdeilun-Kaka EN - endangered (trüüwet) Kea EN - endangered (trüüwet) Kakapo CR - critically endangered (uun grat gefoor) Commonskategorii: Neisialun-Popegein – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Neisialun-Popegein


Strausenfögler (Struthioniformes) san en order faan fögler, huar daalang bluas noch ian famile mä tau slacher tu tääld woort, a Strausen (Struthionidae). Strausen (Struthio) Afrikoonsk Straus (Struthio camelus) Somaalistraus (Struthio molybdophanes) Afrikoonsk Straus LC - least concern (ei trüüwet) Somaalistraus, mantje VU - vulnerable (uun gefoor) Iar san uun det order Struthioniformes aal a fögler fersaamelt wurden, diar enööder like, det wiar a Luupfögler. Daalang witj am, dat jodiar familin ei alt nai mäenööder san: Strausen (Struthionidae) Nanduun (Rheidae) Kasuaaren (Casuariidae) Eemus (Dromaiidae) Kiiwis (Apterygidae) † Moas (Dinornithidae) † Elefantenfögler (Aepyornithidae) Jodiar familin wurd daalang tuup mä a Tinamuun üs Palaeognathae betiakent, det ment uur-tjaap-fögler. Commonskategorii: Strausenfögler – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Strausenfögler


Strausen (Struthionidae) san det iansagst fögelfamile uun det order faan a Strausenfögler (Struthioniformes). Diar hiart daalang bluas noch ian skööl mä tau slacher tu. - Palaeotidinae - Palaeotis † Palaeotis weigelti † - Struthioninae - Strausen (Struthio) Struthio asiaticus † Struthio brachydactylus † Afrikoonsk Straus (Struthio camelus) Struthio camelus syriacus † Struthio coppensi † Struthio karatheodoris † Somaalistraus (Struthio molybdophanes) Struthio novorossicus † Struthio orlovi † Afrikoonsk Straus LC - least concern (ei trüüwet) Somaalistraus, mantje VU - vulnerable (uun gefoor) Commonskategorii: Strausen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Strausen


Palaeognathae ment so föl üs uur-tjaap-fögler. Jo san en onerklas faan a fögler. Diar hiar son 60 slacher uun 6 familin tu. Iar wiar jodiar fögler tuupfaadet tu't order faan a luupfögler (Struthioniformes). Daalang witj'am, dat jo ei alt nai mäenööder san. Aal a ööder fögler san Neognathae (nei-tjaap-fögler). Elefantenfögler (Aepyornithiformes) † †Aepyornithidae †Mullerornithidae (?) Kiiwifögler (Apterygiformes) Kiiwis (Apterygidae) Apteryx Casuariiformes Kasuaaren (Casuariidae) Casuarius Eemus (Dromaiidae) Dromaius Moafögler (Dinornithiformes) † †Dinornithidae †Emeidae †Megalapterygidae Nandufögler (Rheiformes) Nanduun (Rheidae) Rhea Strausenfögler (Struthioniformes) Strausen (Struthionidae) Struthio Tinamufögler (Tinamiformes) Tinamuun (Tinamidae) Crypturellus – Eudromia – Nothocercus – Nothoprocta – Nothura – Rhynchotus – Taoniscus – Tinamotis – Tinamus Commonskategorii: Palaeognathae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Palaeognathae


Nanduun (Rhea) san en fögelskööl uun Süüdameerikoo mä trii slacher. Nanduun san det iansagst skööl uun't famile Rheidae, det iansagst famile uun't order Rheiformes. Iar san Nanduun mä tu a Luupfögler tääld wurden, daalang tääl jo üs aanj order. (Grat) Nandu (Rhea americana) R. a. albescens – R. a. americana – R. a. araneipes – R. a. intermedia – R. a. nobilis Darwin-Nandu (Rhea pennata) R. p. garleppi – R. p. pennata – R. p. tarapacensis Puna-Nandu (Rhea tarapacensis) Rhea mesopotamica † Rhea americana NT - near threatened (nai bi trüüwet) Rhea pennata LC - least concern (ei trüüwet) Rhea tarapacensis LC - least concern (ei trüüwet) Commonskategorii: Nanduun – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Nanduun


Kiiwis (Apteryx) san en fögelskööl uun Neisialun mä fiiw slacher. A Kiiwis san det iansagst skööl uun det famile Apterygidae, det iansagst famile uun det order Apterygiformes. Kiiwis kön ei flä, an san miast am naachtem uun a gang. Di Kiiwi as di natsionaalfögel faan Neisialun. A minsken diar wurd uk Kiiwis näämd. A. mantelli VU - vulnerable (uun gefoor) A. rowi VU - vulnerable (uun gefoor) A. australis VU - vulnerable (uun gefoor) A. haastii VU - vulnerable (uun gefoor) A. owenii NT - near threatened (nai bi trüüwet) Commonskategorii: Kiiwis – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Kiiwis


Wat menst dü? Kiiwis, a fögler Kiiwi (plaant) Kiiwi (frücht) Kiiwiplaanten, plaantenfamile


Tinamuun (Tinamidae) san det iansagst fögelfamile uun det order faan a Tinamiformes. Jo lewe uun Madel- an Süüdameerikoo. Jo san wel nai mä a luupfögler, stun oober likes uun en aanj order. Rhynchotinae Eudromia - Nothoprocta - Nothura - Rhynchotus - Taoniscus - Tinamotis Tinaminae Crypturellus - Nothocercus - Tinamus Commonskategorii: Tinamuun – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Tinamuun


Casuariiformes san en order faan fögler. Diar hiar tau familin tu. Casuariiformes san nai mä a luupfögler, stun oober uun en aanj order. Kasuaaren (Casuariidae) Casuarius Eemus (Dromaiidae) Dromaius Commonskategorii: Casuariiformes – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Casuariiformes


Kasuaaren (Casuarius) san det iansagst fögelskööl uun det famile Casuariidae, ian faan tau familin uun't order Casuariiformes. Jo kön ei flä an lewe fööraal uun Nei-Guinea, dialwiis uk uun Nuurdaustraalien. C. bennetti C. casuarius C. unappendiculatus Casuarius bennetti LC - least concern (ei trüüwet) Casuarius casuarius LC - least concern (ei trüüwet) Casuarius unappendiculatus LC - least concern (ei trüüwet) Commonskategorii: Kasuaaren – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Kasuaaren


Eemus (Dromaiidae, Dromaius) san en fögelfamile an en skööl, huar't daalang man muar ään slach faan jaft, di Grat Eemu (Dromaius novaehollandiae). Eemus kön ei flä an lewe uun Süüdaustraalien. Commonskategorii: Eemus – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Eemus


At Karimata-Struat (indoneesk: Selat Karimata) as en siaengde tesken a eilunen Sumatra an Borneo uun Indoneesien. Diar leit uk en skööl faan eilunen, a Karimata-Eilunen. Det san fööraal det eilun Karimata salew mä 179 km² an do noch en hialer rä letjen mä en grate faan mäenööder 222 km². Efter nuurden tu leit at Süüdsjineesk Sia, efter süüden at Jaawa-Sia. Commonskategorii: Karimata Eilunen – Saamlang faan bilen of filmer


At Flores-Sia as en weederflaak uun a Malaiisk Archipeel. Hat as sowat 240.000 km² grat. At Flores-Sia ferbanjt at Jaawa-Sia uun't waasten mä't Banda-Sia uun't uasten. Tesken Flores-Sia an Banda-Sia leit det keed faan a Selayar-Eilunen. Uun't nuurden leit Sulawesi an uun't süüden a Letj Sunda-Eilunen mä det eilun Flores, huar di nööm faan komt. -7119.66666666667Koordinaaten: 7° 0′ S, 119° 40′ O


A Selayar-Eilunen (indoneesk: Kepulauan Selayar) san en keed faan eilunen an en regiuun (Kabupaten) uun't prowins Sulawesi Selatan faan Indoneesien. Diar lewe gud 120.000 minsken. Jo eilunen lei tesken at Flores-Sia uun't waasten an at Banda-Sia uun't uasten. Commonskategorii: Selayar-Eilunen – Saamlang faan bilen of filmer


Sulawesi Selatan, det ment: Süüd Sulawesi as en prowins üüb Sulawesi uun Indoneesien. Diar wene gud aacht miljuun minsken. Tu det prowins hiart uk det regiuun faan a Selayar-Eilunen tesken at Flores-Sia uun't waasten an at Banda-Sia uun't uasten. Dön tjiin gratst stääden uun't prowins san: Commonskategorii: Süüd-Sulawesi – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Sulawesi Selatan (sjiisk) -5119.5Koordinaaten: 5° 0′ S, 119° 30′ O Indonesia: South Sulawesi Province, citypopulation.de


Wat menst dü? Flores (eilun) uun Indoneesien Flores-Sia uun Indoneesien Flores (Department) uun Uruguay Flores, at hoodstääd faan't Petén (Department) uun Guatemaala Flores, en stääddial faan Buenos Aires Flores, en eilun faan a Atsooren Flores Creek, en spriakwiis faan't Coquille spriak Juan José Flores, en stootspresident faan Ekwadoor Carlos Flores dos Santos, en enkeldring faan Jann Hinrich Andresen


Flores (portugiisk för „bluumen“; uk Floris; indoneesk Pulau Flores – Eilun Flores) as ian faan a Letj Sunda-Eilunen. Det eilun as 15.175 km² grat an hää 1.831.000 iinwenern (2010). Flores hiart tu't indoneesk prowins Uast-Nusa Tenggara. Uun't nuurden leit at Flores-Sia, uun't süüden at Sawu-Sia. Commonskategorii: Flores – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Flores (sjiisk)


Kārlis Ulmanis (* 23. August jul./ 4. September 1877 greg. uun Bērze, Guwernement Kurlun, Keiserrik Rüslun; † 20. September 1942 uun Krasnowodsk, Sowjetunioon) wiar en letisk poliitiker. Hi wiar muarsis minister-president faan Letlun (1918–1921, 1925–1926, 1931, 1934–1940) an faan 1936 uk president faan't lun. Commons: Kārlis Ulmanis – Saamling faan biljen of filmer


Konstantin Päts ([ˈkons.tɑnʲ.tin ˈpætʲs]; * 11. Febrewoorejul./ 23. Febrewoore 1874greg. uun Tahkuranna, Eestlun Guwernement, Keiserrik Rüslun; † 18. Janewoore 1956 uun Buraschewo, Kalinin Distrikt, Sowjetunioon) wiar en eestnisk poliitiker. Hi wiar muarsis twesken 1921 an 1934 minister-president an faan 1938 tu 1940 president faan't lun. Presidenten faan Eestlun: Konstantin Päts (1938-1940), Lennart Meri (1992-2001), Arnold Rüütel (2001-2006), Toomas Hendrik Ilves (2006-2016), Kersti Kaljulaid (2016-). Commons: Konstantin Päts – Saamling faan biljen of filmer


Leenin, Wladimir Leenin of Wladimir Iljitsch Leenin (üüb Rüs: Ле́нин Lénin, Влади́мир Ле́нин Vladímir Lénin of Влади́мир Ильи́ч Ле́нин Vladímir Il'íč Lénin; bäären Wladimir Iljitsch Uljanow, üüb Rüs: Влади́мир Ильи́ч Улья́нов Vladímir Il’íč Ul’jánov; * 10.jul./ 22. April 1870greg. uun Simbirsk, Simbirsk Guwernement; † 21. Janewoore 1924 uun Gorki bi Moskau), wiar en rüs komunistisk poliitiker an rewolutsioneer an uk marxistisk theoreetiker, föörmaan faan det Bolschewiki-Partei (lääder det Komunistisk Partei faan Rüslun) faan 1912 tu 1924, föörmaan faan't regiaring faan det Rüs SFSR faan 1917 tu 1924, an faan't Sowjetunioon faan 1922 tu 1924, diarfaan hi a begrünjiger wiar. Wladimir Uljanow san aatj wiar Ilja Nikolajewitsch Uljanow (1831-1886), diar matemaatik- an füüsikskuulmääster wiar. Sin mam wiar Maria Aleksandrowna Blank (1835-1916), diar faan tjiisk ufkemst wiar. Efter san bruler, Aleksander Uljanow (1866-1887), auer ein ploonet atentaat üüb de rüs keiser henrachtet wurden wiar, slood ham hi tu dön marxistisk sosiaaldemokraaten uun an lewet för't onergrünjwerk för en komunistisk rewolutsion uun Rüslun. Muarsis moost hi iin uun't eksiil ütjwaanre, det miast tidj uun't Sweits. Hi lai 1903 en aanj frakschuun uun det sosiaaldemokraatisk werkerpartei faan Rüslun, a bolschewiken, grünj, wat lääder det kommunistisk partei faan Rüslun wurd. Efter't monarchii in Rüslun Marts


Leonid Iljitsch Breschnjew (üüb Rüs: Леони́д Ильи́ч Бре́жнев Leoníd Il'íč Bréžnev; * 6.jul./ 19.greg. Deetsember 1906 uun Kamenskoje, Jekaterinoslaw Guwernement, Keiserrik Rüslun (daaling Kamjanske, Dnipropetrowsk Prowins, Ukraine); † 10. Nofember 1982 uun Moskau) wiar en sowjetisk poliitiker. Hi wiar faan 1964 tu 1982 generoolsekreteer faan det komunistisk partei faan't Sowjetunioon, faan 1977 tu 1982 üüs föörmaan faan't Presidium faan det Boowenst Sowjet stootsbaas faan't lun. Hi wiar uk faan 1955 tu 1956 generoolsekreteer faan det Komunistisk Partei faan det Kasachs SSR. Hoodmaaner faan't Sowjetunioon: Wladimir Leenin (1917-1922), Joosef Staalin (1922-1953), Georgi Malenkow (1953), Nikita Chruschtschow (1953-1964), Leonid Breschnjew (1964-1982), Juri Andropow (1982-1984), Konstantin Tschernjenko (1984-1985), Michail Gorbatschow (1985-1991)


Georgi Maksimilianowitsch Malenkow (üüb Rüs: Гео́ргий Максимилиа́нович Маленко́в Geórgij Maksimiliánovič Malenkóv; * 26. Deetsember 1901jul./ 8. Janewoore 1902greg. uun Orenburg; † 14. Janewoore 1988 uun Moskau) wiar en sowjetisk poliitiker an faan 1953 tu 1955 üüs föörmaan faan a ministerriad föörmaan faan't regiaring faan't Sowjetunioon. Hoodmaaner faan't Sowjetunioon: Wladimir Leenin (1917-1922), Joosef Staalin (1922-1953), Georgi Malenkow (1953), Nikita Chruschtschow (1953-1964), Leonid Breschnjew (1964-1982), Juri Andropow (1982-1984), Konstantin Tschernjenko (1984-1985), Michail Gorbatschow (1985-1991) Commons: Georgi Malenkow – Saamling faan biljen of filmer


Joosef Bessarionowitsch Staalin (üüb Rüs: Иосиф Виссарионович Сталин Iosif Vissarionovič Stalin; bäären Iosseb Bessarionis dse Dschughaschwili, üüb Georgisk: იოსებ ბესარიონის ძე ჯუღაშვილი, üüb Rüs Иосиф Виссарионович Джугашвили Iosif Vissarionovič Džugašvili; * 6.jul./ 18. Deetsember 1878greg. uun Gori, Keiserrik Rüslun, daaling Georgien; † 5. Marts 1953 uun Kuntsewo bi Moskau) wiar en komunistisk poliitiker faan georgisk ufkemst an diktaatöör faan't Sowjetunioon faan 1927 tu 1953. Faan 1922 tu 1953 wiar hi generoolsekreteer faan't sentraalkomitee faan det Komunistisk Partei faan't Sowjetunion, faan 1941 föörmaan faan a Riad faan a Folkskomisaaren, faan 1946 föörmaan faan a Ministerriad faan't UfdSSR an uun a juaren 1941 tu 1945 üüs Generoolisimus Boowenst Komandöör faan det Ruad Armee. Uun sin regiaringstidj saat Staalin en tutooliteer diktatüür ap, leet uun a raam faan poliitisk „Rianmaagungen“ muar miljuunen fermentelk an rocht jiner ferhaftin, uun schau- an gehiamprusesen tu twangswerk feruurdialin of henrachten an uk miljuunen faan öler sowjetbürgern an hial folkssköölen iin uun Gulag-stroofwerkslaager deportiarin. Föl wurd do ambroocht of kaam troch dön ünmenskelk leewentsamstanter am't leewent. Hoodmaaner faan't Sowjetunioon: Wladimir Leenin (1917-1922), Joosef Staalin (1922-1953), Georgi Malenkow (1953), Nikita Chruschtschow (1953-1964), Leonid Breschnjew (1964-1982), Juri Andropow (1982-1984), Konstantin Tschernjenko (1984-1985), Michail Gorbatschow (1985-1991) Leo Trotski Uun det Rüs


Det Stawropol Guwernement (üüb Rüs: Ставропо́льская губе́рния Stavropól'skaja gubérnija) wiar faan 1847 tu 1924 ian faan dön guwernementen faan det Rüs Keiserrik an det Rüs SFSR. Det hed 873.805 lidj (1897). At hoodsteed faan't guwernement wiar Stawropol. Stawropol Regiuun Meyers Großes Konversations-Lexikon, Band 18. Leipzig 1909, S. 878.


A Raawen, (mo.) rååwen (Corvus corax) as en fögel uun't famile faan a Raawenfögler (Corvidae). A Raawen rooftet. Di raawen "Hans Huckebein" faan Wilhelm Busch. Commonskategorii: Raawener – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Raawener


Det Stawropol Regiuun (üüb Rüs: Ставропо́льский край Stavropól'skyj kraj [stəvrɐˈpolʲskʲɪj kraj]) as ian regiuun uun de Nuurdkaukasus Bundesdistrikt faan Rüslun. Det hee 2.795.243 lidj (2019). At hoodsteed faan't regiuun as Stawropol. Dön tjiin gratst steeden uun't republiik san: Juri Andropow (1914-1984), hoodmaan faan det Sowjetunioon faan 1982 tu 1984. Michail Gorbatschow (* 1931), hoodmaan faan det Sowjetunioon faan 1985 tu 1991. Stawropol Guwernement Russia: Northern Caucasus Federal District, citypopulation.de Wetter und Klima - Klima in Stawropol (rüs). Wetter und Klima (Погода и климат), ufrepen de 11. Oktuuber 2020. Russia: Stavropol Krai, citypopulation.de


Det Jenisejsk Guwernement (üüb Rüs: Енисе́йская губе́рния Jeniséjskaja gubérnija) wiar faan 1822 tu 1925 ian faan a guwernementen faan det Rüs Keiserrik an det Rüs SFSR. At guwernement lai uun Sibiirien. Det hed 559.902 lidj (1897). At hoodsteed faan't guwernement wiar Krasnojarsk. Konstantin Tschernjenko (1911-1985), hoodmaan faan det Sowjetunioon (1984-1985) Meyers Großes Konversations-Lexikon, Band 10. Leipzig 1907, S. 226.


Det Jekaterinoslaw Guwernement (üüb Rüs: Екатериносла́вская губе́рния Jekaterinoslávskaya gubérnija) wiar faan 1802 tu 1925 ian faan a guwernementen faan det Rüs Keiserrik an det Ukraine SSR. Det hed 2.112.651 lidj (1897). At hoodsteed faan't guwernement wiar Jekaterinoslaw. Leonid Breschnjew (1906-1982), hoodmaan faan det Sowjetunioon (1964-1982). Dnipropetrowsk Prowins Meyers Großes Konversations-Lexikon, Band 10. Leipzig 1907, S. 218-219


De Kassalaa Bundesstoot (üüb Araabsk: ولاية كسلا Wilāyat Kassalā) as en bundesstoot uun Sudaan. Det hee 2.519.100 lidj (2018). At hoodsteed faan a bundesstoot as Kassalaa. Sudan, citypopulation.de


Valentin Louis Georges Eugène Marcel Proust ([pru:st]; * 10. Jüüle 1871 uun Pariis; † 18. Nofember 1922 uk diar) wiar en fraansöösk skriiwer an sosiaalkriitiker. Sin hoodwerk as a romoon Üüb a schük efter det ferleesen tidj (üüb Fraansöösk: À la recherche du temps perdu), wat uun sööwen binjer twesken 1913 an 1927 ütjden wurd. Commons: Marcel Proust – Saamling faan biljen of filmer


Aleksander II. Nikolajewitsch (üüb Rüs: Алекса́ндр II Никола́евич Aleksándr II Nikolájevič; * 17.jul./ 29. greg. April 1818 uun Moskau; † 1.jul./ 13.greg. Marts 1881 uun Sankt Petersburg) wiar 1855 tu 1881 keiser faan Ruslun. Auer dön so neemd „Grat Reformen“, fööraal auer det 1861 ufskaafing faan't lifeegenskap, al uun't tidj faan sin regiaring ded ham lidj a binööm „Keiser-Befreier“ (üüb Rüs: царь-освободи́тель car-osvobodítel’). Hi wurd 1881 uun en atentaat ambroocht. Keiser faan Ruslun uun dön 19. an 20. juarhunerten: Paul I. (1796-1801), Aleksander I. (1801-1825), Nikolaus I. (1825-1855), Aleksander II. (1855-1881), Aleksander III. (1881-1894), Nikolaus II. (1894-1917).


Nikolaus I. Pawlowitsch (üüb Rüs: Никола́й I Па́влович Nikoláj I Pávlovič; * 25. Jüünejul./ 6. Jüüle 1796greg. uun Tsarskoje Selo bi Sankt Petersburg; † 18. Febrewoorejul./ 2. Martsgreg. 1855 uun Sankt Petersburg) wiar faan 1825 tu 1855 keiser faan Ruslun an faan 1825 tu 1830 köning faan Poolen. Hi wiar keiser faan't lun uun a Krimkrich. Keiser faan Ruslun uun dön 19. an 20. juarhunerten: Paul I. (1796-1801), Aleksander I. (1801-1825), Nikolaus I. (1825-1855), Aleksander II. (1855-1881), Aleksander III. (1881-1894), Nikolaus II. (1894-1917).


Aleksander I. Pawlowitsch Romanow (üüb Rüs: Алекса́ндр I Па́влович Aleksándr I Pávlovič; * 12.jul./ 23.greg. Deetsember 1777 uun Sankt Petersburg; † 19. Nofemberjul./ 1. Deetsembergreg. 1825 uun Taganrog) wiar faan 1801 tu 1825 keiser faan Ruslun, faan 1815 tu 1825 köning faan Poolen, faan 1809 tu 1825 iarst gratfürst faan Finlun an faan 1801 tu 1807 an uk faan 1813 tu 1818 her faan Jever. Hi wiar keiser faan't lun uun a kriiger jin Napoleon Bonaparte. Keiser faan Ruslun uun dön 19. an 20. juarhunerten: Paul I. (1796-1801), Aleksander I. (1801-1825), Nikolaus I. (1825-1855), Aleksander II. (1855-1881), Aleksander III. (1881-1894), Nikolaus II. (1894-1917).


Paul I. Petrowitsch (üüb Rüs: Па́вел I Петро́вич Pável I Petróvič; * 20. Septemberjul./ 1. Oktuubergreg. 1754 uun Sankt Petersburg; † 11.jul./ 23.greg. Marts 1801 uk diar) wiar 1762 tu 1773 hertooch faan Holstian-Gottorf an faan 1796 tu 1801 keiser faan Ruslun an her faan't Herskap Jever. Keiser faan Ruslun uun dön 19. an 20. juarhunerten: Paul I. (1796-1801), Aleksander I. (1801-1825), Nikolaus I. (1825-1855), Aleksander II. (1855-1881), Aleksander III. (1881-1894), Nikolaus II. (1894-1917).


Boris Nikolajewitsch Jeltsin (üüb Rüs: Бори́с Никола́евич Е́льцин Borís Nikolájewitsch Jél'cin [bɐˈrʲis nʲɪkɐˈlaɪvʲɪtɕ ˈjelʲtsɨn]; * 1. Febrewoore 1931 uun Butka, Ural-Oblast (daaling Rajon Talitsa, Oblast Swerdlowsk); † 23. April 2007 uun Moskau) wiar en sowjetisk an rüs poliitiker. Hi wiar faan 1991 tu 1999 de iarst president faan Rüslun. Presidenten faan Rüslun: Boris Jeltsin (1991-1999), Wladimir Putin (2000–2008), Dmitry Medwedjew (2008–2012), Wladimir Putin (2012-)


Wladimir Wladimirowitsch Putin (üüb Rüs: Влади́мир Влади́мирович Пу́тин Vladímir Vladímirovič Pútin [vɫɐˈdʲimʲɪr vɫɐˈdʲimʲɪrəvʲɪtɕ ˈputʲɪn]; * 7. Oktuuber 1952 uun Leeningrad, Rüs SFSR, Sowjetunioon) as en rüs poliitiker. Hi as sant Mei 2000 (mä ian ütjnoom faan 2008 tu 2012) president faan Rüslun. Faan August 1999 tu Mei 2000 an uk faan Mei 2008 tu san welerwool üüs stootspresident 2012 wiar hi minister-president faan't lun. Presidenten faan Rüslun: Boris Jeltsin (1991-1999), Wladimir Putin (2000–2008), Dmitry Medwedjew (2008–2012), Wladimir Putin (2012-)


Boris III. (bäären Boris Klemens Robert Maria Pius Ludwig Stanislaus Xaver Sakskoburggotski, üüb Bulgaars: Борис Клемент Роберт Мария Пий Луи Станислав Ксавие Сакскобургготски;* 30. Janewoore 1894 uun Sofia; † 28. August 1943 uk diar) wiar faan 1918 tu 1943 keiser faan Bulgaarien.


Sir Robert Gordon Menzies ([ˈmɛnziːz], * 20. Deetsember 1894 uun Jeparit, Victoria; † 15. Mei 1978 uun Melbourne) wiar faan 1939 tu 1941 an faan 1949 tu 1966 premier-minister faan Austraalien. Hi wiar faan det United Australia Party (UAP). Hi lai 1945 det Liberal Party of Australia (Liberaal Partei faan Austraalien), det efterfulger faan det UAP, grünj.


Kleopatra VII. Philopator (üüb Greks: Κλεοπάτρα Θεά Φιλοπάτωρ Kleopátra Theá Filopátōr; * 69 f. Kr. uun Aleksandria; † 12. August 30 f.Kr. uk diar) wiar faan 51 f.Kr. tu 30 f. Kr. det letst köning faan det matsedoons Ptolemaois-dünastii faan Egypten an tu salew tidj det letst wiifelk Pharao. Uun dön iarst fjauer juar regiaret hat mä san bruler Ptolemaios XIII., diar 47 f.Kr. uun't ääler faan fjauertanj juar stoorew, do tu 44 f.Kr. mä san öler bruler Ptolemaios XIV. an tuletst tu 30 f.Kr. mä san dring Ptolemaios XV.. Hat wul sin rik konsolidiare an ütjbag, küd detheer mual ei jin at wäältmeecht faan det Röömsk Republiik trochsaat. Diaram woon hat dön tau meechtigst röömern faan hör tidj, tu iarst Julius Cäsar an efter san duas Marcus Antonius, tu geliibten an küd mä hör halep för hög tidj at meechtsteling faan't rik faan a Ptolemäer dütelk ferbeedre. Antonius sin deellaag jin Oktavian, de leeder keiser Augustus, wiar at aanj faan sin reegiment. Kleopatra an Antonius ded jo tu kurt, an Egypten wurd tu't röömsk prowins Aegyptus.


Aegyptus (üüb Latiinsk: Provincia Aegypti; üüb Ualgreks: Ἐπαρχία Αἰγύπτου Eparchía Aigýptou) wiar faan 30 f.Kr. tu 642 e. Kr. ian prowins faan det Röömsk Rik an det Uaströömsk Rik. Auer de grat rikdoom faan Egypten naam det oner dön röömsk prowinsen en was, iar man fölsis auerschetset sanersteling iin, hat wiar det kurnkoomer faan't rik.


Kleopatra VII., köningin an pharao faan Ual Egypten († 30 f.Kr.) Hyeokgeose, grünjleier faan det Silla köningrik uun Korea († 4) Octavia de Jonger, Julius Cäsar sin gratnichte († 11 f.Kr.) Wang Zhengjun, keiserin faan det Waast-Han Dynastii († 13)


Egypt wurd dial faan det Röömsk Rik üüs at prowins Aegyptus. Gaius Cornelius Gallus wurd de iarst guwernöör. 01. August: Marcus Antonius, röömsk konsul an generool (* 83 f.Kr.) 12. August: Kleopatra VII., köningin an pharao faan Ual Egypten (* 69 f.Kr.) August 23 Markus Antonius Antyllus, Marcus Antonius an Fulvia hör dring (* 47 f.Kr.) Cäsarion, Julius Cäsar an Kleopatra VII. faan Egypt hör dring (* 47 f.Kr.) Ünbekäänd Dootem Hyrkanos II., köning faan Judea. Marcus Aemilius Lepidus Minor, röömsk poliitiker. Farnawas II., köning faan't köningrik Ibeerien (Georgien faan nü). Publius Canidius Crassus, röömsk generool an poliitiker.


Tartu (üüb Tjiisk an Sweedsk: Dorpat, iar tjiisk uk Dörpt; üüb Rüs: Дерпт Derpt (faan det 11. tu det 17. juarhunert), Юрьев Jur'jev (faan 1893 tu 1918)) as det naistgratst steed uun Eestlun. At steed leit uun a uast faan't lun. Det hee 103.865 lidj (2011). Det as at hoodsteed faan de Tartu Lunkreis. 2024 skal at steed, bitu faan Bad Ischl uun Uasterrik an Bodø uun Noorweegen, ian faan dön trii Europeeisk Kultüürhoodsteeden wees. At steed wiar lasmaat faan a Hanse. Estonia: Settlements, citypopulation.de


Di Võrtsjärv (sjiisk nööm: Wirzsee) as di gratst sia uun Eestlun an di öödergratst uun't Baltikum. Trinjam lei a lunkreiser Tartumaa, Valgamaa an Viljandimaa. Hi as 270 km² grat (34,8 km mool 14,8 km). Det jipst steed as 6 m jip, uun't madel as hi oober man 2,8 m jip. Uun di sia lewe amanbi 30 ünlik slacher fask. An trinjam bräät en hialer rä waanerfögler (Sjongswaan, Kraanek, Smen an öödern). Di Võrtsjärv as stark beläästet mä fosfaaten, diar mä konstelk ged diar iin luup. Commonskategorii: Võrtsjärv – Saamlang faan bilen of filmer Stiftang Võrtsjärv (eestnisk an ingelsk)


Emajõgi (det ment: „mam-struum“, sjiisk nööm: Embach; rüsk Эмайыги) as di lingst struum uun Eestlun. Hi begant üs Väike Emajõgi lääpt iin uun a Võrtsjärv an diar üs (Suur) Emajõgi (Grat Emajõgi) weder ütj. Do ferlääpt hi widjer troch det stääd Tartu an hää san müs uun a Peipus-Sia üüb a grens tesken Eestlun an Ruslun. Artikel Emajõgi uun't Grat Sowjetisk Ensiklopedii (BSE), 3. aplaag 1969–1978 (rüsk) Commonskategorii: Emajõgi – Saamlang faan bilen of filmer


Det Birštonas Gemeend (üüb Liitauisk: Birštono savivaldybė) as ian faan dön gemeenden uun Liitauen. At gemeend leit uun a süüd faan't lun. Det hee 4069 lidj (2020). At hoodsteed faan't gemeend as Birštonas. Lithuania: Administrative Division, citypopulation.de


Det Akmenė Lungemeend (üüb Liitauisk: Akmenės rajono savivaldybė) as ian faan dön lungemeenden uun Liitauen. At lungemeend leit uun a nuurdwaast faan't lun. Uun a nuurd leit Letlun, uun a uast det Joniškis Lungemeend, uun a süüduast det Šiauliai Lungemeend, uun a süüdwaast det Telšiai Lungemeend an uun a waast det Mažeikiai Lungemeend. Det hee 18.764 lidj (2020). At hoodsteed faan't lungemeend as Naujoji Akmenė. Akmenė Kruopiai Naujoji Akmenė Lun Naujoji Akmenė Steed Papilė Venta Lithuania: Administrative Division, citypopulation.de


Enver Hoxha ([ɛnˈvɛɾ ˈhodʒa]; * 16. Oktuuber 1908 uun Gjirokastër; † 11. April 1985 uun Tirana) wiar en komunistisk albaans poliitiker. Faan 1944 tu 1985 wiar hi a diktaatöör faan det Sosiaalistisk Folksrepubliik Albaanien.


Det Druskininkai Gemeend (üüb Liitauisk: Druskininkų savivaldybė) as ian faan dön gemeenden uun Liitauen. At gemeend leit uun a süüd faan't lun. Det hee 19.109 lidj (2020). At hoodsteed faan't gemeend as Druskininkai. Lithuania: Administrative Division, citypopulation.de


Det Ualkurisk Spriik, uk Kurisk Spriik (üüb Letisk: kuršu valoda; üüb Litauisk: kuršių kalba), wiar ian faan dön Baltisk Spriiken. Det wurd uun Kurlun (uun a waast faan Letlun) an uun nuurd faan Uastpreussen faan a Kuren snaaket. Det stoorew uun det 16. juarhunert ütj.


Det Elektrėnai Gemeend (üüb Liitauisk: Elektrėnų savivaldybė) as ian faan dön gemeenden uun Liitauen. At gemeend leit uun a süüduast faan't lun. Det hee 23.992 lidj (2020). At hoodsteed faan't gemeend as Elektrėnai. Lithuania: Administrative Division, citypopulation.de


Det Kalvarija Gemeend (üüb Liitauisk: Kalvarijos savivaldybė) as ian faan dön gemeenden uun Liitauen. At gemeend leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 10.190 lidj (2020). At hoodsteed faan't gemeend as Kalvarija. Lithuania: Administrative Division, citypopulation.de


Det Kazlų Rūda Gemeend (üüb Liitauisk: Kazlų Rūdos savivaldybė) as ian faan dön gemeenden uun Liitauen. At gemeend leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 11.337 lidj (2020). At hoodsteed faan't gemeend as Kazlų Rūda. Lithuania: Administrative Division, citypopulation.de


Det Marijampolė Gemeend (üüb Liitauisk: Marijampolės savivaldybė) as ian faan dön gemeenden uun Liitauen. At gemeend leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 53.772 lidj (2020). At hoodsteed faan't gemeend as Marijampolė. Lithuania: Administrative Division, citypopulation.de


Det Pagėgiai Gemeend (üüb Liitauisk: Pagėgių savivaldybė) as ian faan dön gemeenden uun Liitauen. At gemeend leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 7288 lidj (2020). At hoodsteed faan't gemeend as Pagėgiai. Lithuania: Administrative Division, citypopulation.de


Det Rietavas Gemeend (üüb Liitauisk: Rietavo savivaldybė) as ian faan dön gemeenden uun Liitauen. At gemeend leit uun a waast faan't lun. Det hee 7258 lidj (2020). At hoodsteed faan't gemeend as Rietavas. Lithuania: Administrative Division, citypopulation.de


At internet (faan ingelsk:inter tesken an net näät, uk näät of wääb) as en weltwidj ferbinjang faan enkelt autonoom need. Auer't internet luup ünlik siinsten üs WWW, E-Mail, Telnet, SSH, XMPP, MQTT of FTP. Am dat a kompjuutern uun't näät mäarkööder dooten skaft kön, brük jo en fäästlaanj internet-protokol. At internet hää üüs welt sant amanbi 1989 böös feranert, auer dooten nü ianfach an uun sekunden fersjüürd wurd kön. 1969 - 1983: Arpanet. Det wiar en ferbinjang faan enkelt grat reegnern uun uniwersiteeten. Amdat jo reegnern mäenööder dooten ütjbütje küd, skul a dooten iarst ans kodiaret wurd an küd do üüb en fäästlaanj oort an wiis (det protokol) wechsjüürd wurd. Uun a juaren 1973/74 as diarför det TCP-protokol ütjsoocht wurden. Di wichtagst nat wir uun jodiar juaren det E-Mail. 1981 - 1993: TCP/IP an DNS. Arke reegner uun't näät füng nü en internet-protokol-adres (IP) efter di standard IPv4. Det siig do t.b. so ütj: 207.142.131.235. Üüb detdiar oort an wiis küd auer 4 miljaarden adresen so üs tilefoonnumern fäästlaanj wurd, an am mend doomols, det lingt för iiwaghaiden. An am ei leewen mä sok ünhanag lung numern tu werkin, küd sant 1984 uk nöömer för adresen fäästlaanj wurd, t.b. www.wikipedia.org.


Di Kuul Kriich wiar di stridj tesken a NATO (di waasten) an a Warschauer Pakt (di uasten) uun a juaren 1947 bit 1989. Tu en direkten militeerisken kriich as't lokelkerwiis ei kimen, man jo tau blöög strääd diarför uun ööder lunen am at auermäächt, so uun Korea, uun Wjetnam an Afghaanistaan. Di Waasten wurd uunfeerd faan a USA an di Uasten faan a Sowjetunion, an jo tau supermäächten wul bewise, dat hör politisk süsteem det beeder wiar. Iarst üs George H.W. Bush för a Amerikoonern an Michail Gorbatschow för a Rusen 1989 mäenööder ferhaneld, begand det Perestroika, di ambau. Det grens tesken a Waasten an a Uasten ging maden troch Sjiisklun, an mä't Perestroika ging a DDR oner, an uk a Sowjetunion. Commonskategorii: Kuul Kriich – Saamlang faan bilen of filmer


Kärdla (üüb Sweedsk: Kärrdal, üüb Tjiisk: Kertel) as en steed üüb't eilun Hiiumaa, uun a waast faan Eestlun. Det hee 3169 lidj (2011). Det as at hoodsteed faan de Hiiu Lunkreis. Estonia: Settlements, citypopulation.de


Jõhvi (üüb Rüs: Йыхви Jyxvi) as en steed uun Eestlun. At steed leit uun a nuurduast faan't lun. Det hee 11.245 lidj (2011). Det as at hoodsteed faan de Ida-Viru Lunkreis. Estonia: Settlements, citypopulation.de


Jõgeva (üüb Tjiisk: Laisholm) as en steed uun Eestlun. At steed leit uun a uast faan't lun. Det hee 6281 lidj (2011). Det as at hoodsteed faan de Jõgeva Lunkreis. Estonia: Settlements, citypopulation.de


Paide (üüb Tjiisk: Weissenstein) as en steed uun Eestlun. At steed leit uun a maden faan't lun. Det hee 8247 lidj (2011). Det as at hoodsteed faan de Järva Lunkreis. Estonia: Settlements, citypopulation.de


Haapsalu (üüb Tjiisk an Sweedsk: Hapsal, üüb Finsk uk: Haapsalo of Haapasalo, üüb Rüs: Хаапсалу Chaapsalu of Гапсаль Gapsal’) as en steed uun Eestlun. At steed leit uun a waast faan't lun. Det hee 11.591 lidj (2011). Det as at hoodsteed faan de Lääne Lunkreis. Estonia: Settlements, citypopulation.de


Det Eestlun Guwernement (üüb Rüs: Эстля́ндская губе́рния Èstljándskaja gubérnija, üüb Tjiisk: Estländisches Gouvernement, Esthländisches Gouvernement of Ehstländisches Gouvernement, üüb Eestnisk: Eestimaa kubermang) wiar faan 1721 tu 1917 ian faan dön guwernementen faan det Rüs Keiserrik. Det bested ütj at nuurddial faan Eestlun faan nü. Uun a nuurd lai a Golf faan Finlun, uun a uast det Sankt Petersburg Guwernement, uun a süüd det Liiflun Guwernement an uun a waast at Uastsia. Det het 413.724 lidj (1897). At hoodsteed faan't guwernement wiar Reval. At guwernement hed fjauer kreiser: Uun't guwernement wurd at lifeegenskap 1816 ufskaafet. At lun wurd man ei oner a büüren ferdiald an det Corvée-werk bleew tu 1876 behäälen. Uastsia Guwernementen faan det Rüs Keiserrik: Eestlun, Kurlun, Liiflun Esthland uun Meyers Großes Konversations-Lexikon, Band 6., Leipzig 1906, S. 130-131. Vezenbergskij ujezd, demoscope.ru Vejsenštejnskij ujezd, demoscope.ru Revel'skij ujezd, demoscope.ru Gapsal'skij ujezd, demoscope.ru


Gustav II. Adolf (* 9. jul./ 19.greg. Deetsember 1594 uun Stockholm; † 6.jul./ 16.greg. Nofember 1632 bi Lützen, kurfürstendoom Sachsen) wiar 1611 tu 1632 köning faan Sweeden an een faan dön wichtigst figüüren faan det sweedsk histoore an de Dörtigjuarig Krich. Hi stoorew uun a slacht bi Lützen.


Det Amhaara Regiuun (üüb Amhaarisk: አማራ ክልል ʾÄmara Käläl) as ian faan dön njüügen regiuun faan Etioopien. At regiuun leit uun a nuurdwaast faan't lun. Det hee 20.401.000 lidj (2015). At hoodsteed faan't regiuun as Bahir Dar. Ethiopia, citypopulation.de


Ju Örebro Prowins is en prowins foon Sweeden. Dat heet 302.252 jude (2018). E häädstää foon e prowins is Örebro. Örebro is ju njugentmanst prowins öön Sweeden. Öön e söö foont prowins lait dial foon di Vättern-Sii, di tweedgrotste sii öön Sweeden. Dä tiin grotste stäänge öön e prowins sän: Ju prowins heet 12 komuune (kommuner): E taol foon e jude, dir foon 1970 to 2020 öön e prowins woneden: Sweden: Administrative Division, citypopulation.de Sweden: Örebro, citypopulation.de Örebro: County in Sweden, citypopulation.de Statistiska centralbyrån: Statistikdatabasen


Ju Östergötland Prowins is en prowins foon Sweeden. Dat heet 461.583 jude (2018). E häädstää foon e prowins is Linköping. Öön e wäst foont prowins lait dial foon di Vättern-Sii, di tweedgrotste sii öön Sweeden. Dä tiin grotste stäänge öön e prowins sän: Ju prowins heet 13 komuune (kommuner): E taol foon e jude, dir foon 1970 to 2020 öön e prowins woneden: Ju Euroopastraot 4 foon Helsingborg to Tornio öön Finlöön laapt döör e prowins. Sweden: Administrative Division, citypopulation.de Sweden: Östergötland, citypopulation.de Östergötland: County in Sweden, citypopulation.de Statistiska centralbyrån: Statistikdatabasen


Ju Skåne Prowins is en prowins foon Sweeden. Dat heet 1.362.164 jude (2018). E häädstää foon e prowins is Malmö. Skåne is ju tiintgrotst prowins öön Sweeden. Dä tiin grotste stäänge öön e prowins sän: Ju prowins heet 33 komuune (kommuner): Feer 1658 waos Skåne dial foon Däänemark. Ju Euroopastraot 4 foon Helsingborg to Tornio öön Finlöön laapt döör e prowins. Ju Euroopastraot 6 foon Trelleborg to Kirkenes öön Norwäägen laapt döör e prowins. Sweden: Administrative Division, citypopulation.de Sweden: Skåne, citypopulation.de Skåne: County in Sweden, citypopulation.de Arlöv is en dial foon e stää Malmö.


Ju Södermanland Prowins is en prowins foon Sweeden. Dat heet 294.695 jude (2018). E häädstää foon e prowins is Nyköping. Södermanland is ju fuftmanst prowins öön Sweeden. siie: Mälaren, Hjälmaren Dä tiin grotste stäänge öön e prowins sän: Ju prowins heet 9 komuune (kommuner): Ju Euroopastraot 4 foon Helsingborg to Tornio öön Finlöön laapt döör e prowins. Sweden: Administrative Division, citypopulation.de Sweden: Södermanland, citypopulation.de Södermanland: County in Sweden, citypopulation.de


Ju Stockholm Prowins is en prowins foon Sweeden. E prowins lait öön e söö'uust foont löön. Öön e uust is e Uustsii, öön e nöördwäst Uppsala än öön e sööwäst Södermanland. Dat heet 2.344.124 jude (2018). E häädstää foon e prowins is Stockholm. Stockholm is ju seekstmanst prowins öön Sweeden. Et nöörddial foon e prowins is dial foon e Löönskap (histoorisk prowins) Uppland än et söödial is dial foon e Löönskap Södermanland. Dä tiin grotste stäänge öön e prowins sän: Ju prowins heet 26 komuune (kommuner): Ju Euroopastraot 4 foon Helsingborg to Tornio öön Finlöön laapt döör e prowins. Sweden: Administrative Division, citypopulation.de Sweden: Stockholm, citypopulation.de Stockholm: County in Sweden, citypopulation.de


Ju Uppsala Prowins is en prowins foon Sweeden. Dat heet 376.354 jude (2018). E häädstää foon e prowins is Uppsala. Uppsala is ju säämtmanst prowins öön Sweeden. Di Mälar-Sii lait öön e söö foont prowins. Dä tiin grotste stäänge öön e prowins sän: Ju prowins heet 8 komuune (kommuner): Ju Euroopastraot 4 foon Helsingborg to Tornio öön Finlöön laapt döör e prowins. Sweden: Administrative Division, citypopulation.de Sweden: Uppsala, citypopulation.de Uppsala: County in Sweden, citypopulation.de


Ju Värmland Prowins is en prowins foon Sweeden. E prowins lait öön e söö'uust foont löön. Dat heet 281.482 jude (2018). E häädstää foon e prowins is Karlstad. Värmland is ju aachtgrotst prowins öön Sweeden. Öön e söö foont prowins lait dial foon di Vänern-Sii, di grotste sii öön Sweeden. Dä tiin grotste stäänge öön e prowins sän: Ju prowins heet 16 komuune (kommuner): Selma Lagerlöf (1858-1940), skriwer, wud öön Mårbacka öön ju Sunne Komuun tolaid. Sweden: Administrative Division, citypopulation.de Sweden: Värmland, citypopulation.de Värmland: County in Sweden, citypopulation.de


Ju Västerbotten Prowins is en prowins foon Sweeden. Dat heet 270.154 jude (2018). E häädstää foon e prowins is Umeå. Västerbotten is ju tweedgrotst prowins öön Sweeden. Dä tiin grotste stäänge öön e prowins sän: Ju prowins heet 15 komuune (kommuner): Ju Euroopastraot 4 foon Helsingborg to Tornio öön Finlöön laapt döör e prowins. Sweden: Administrative Division, citypopulation.de Sweden: Västerbotten, citypopulation.de Västerbotten: County in Sweden, citypopulation.de


Ju Västernorrland Prowins is en prowins foon Sweeden. Dat heet 245.453 jude (2018). E häädstää foon e prowins is Härnösand. Västernorrland is ju seekstgrotst prowins öön Sweeden. Dä tiin grotste stäänge öön e prowins sän: Ju prowins heet 7 komuune (kommuner): Ju Euroopastraot 4 foon Helsingborg to Tornio öön Finlöön laapt döör e prowins. Sweden: Administrative Division, citypopulation.de Sweden: Västernorrland, citypopulation.de Västernorrland: County in Sweden, citypopulation.de


Ju Västmanland Prowins is en prowins foon Sweeden. Dat heet 273.929 jude (2018). E häädstää foon e prowins is Västerås. Västmanland is ju treedmanst prowins öön Sweeden. Dä tiin grotste stäänge öön e prowins sän: Ju prowins heet 10 komuune (kommuner): Sweden: Administrative Division, citypopulation.de Sweden: Västmanland, citypopulation.de Västmanland: County in Sweden, citypopulation.de


Ju Västra Götaland Prowins is en prowins foon Sweeden. Dat heet 1.709.814 jude (2018). E häädstää foon e prowins is Göteborg. Västra Götaland is ju fuftgrotst prowins öön Sweeden. Öön e wäst laie et Kattegat änt Skagerrak, wat e Uustsii to e Nöördsii ferbine. Öön e nöörd foont prowins lait dial foon di Vänern-Sii, di grotste sii öön Sweeden. Öön e uust lait dial foon di Vättern-Sii, di tweedgrotste sii öönt löön. Ailööne: Björkö. Dä tiin grotste stäänge öön e prowins sän: Ju prowins heet 49 komuune (kommuner): Ju Euroopastraot 6 foon Trelleborg to Kirkenes öön Norwäägen laapt döör e prowins. Sweden: Administrative Division, citypopulation.de Sweden: Västragötaland, citypopulation.de Västra Götaland: County in Sweden, citypopulation.de


Det Madelfinlun Lunskap (üüb Finsk: Keski-Suomi, üüb Sweedsk: Mellersta Finland) as ian faan dön njüügentanj lunskapen uun Finlun. Det hee 276.031 lidj (2017). At hoodsteed faan’t lunskap as Jyväskylä. Dön tjiin gratst steeden an taarpen uun't lunskap san: Finland: Administrative Division citypopulation.de Finland: Central Finland, citypopulation.de


Det Madelösterbotten Lunskap (üüb Finsk: Keski-Pohjanmaa, üüb Sweedsk: Mellersta Österbotten) as ian faan dön njüügentanj lunskapen uun Finlun. Det hee 68.780 lidj (2017). At hoodsteed faan’t lunskap as Kokkola. Dön tjiin gratst steeden an taarpen uun't lunskap san: Finland: Administrative Division citypopulation.de Finland: Central Ostrobothnia, citypopulation.de


Det Nuurdkareelien Lunskap (üüb Finsk: Pohjois-Karjala, üüb Sweedsk: Norra Karelen) as ian faan dön njüügentanj lunskapen uun Finlun. Det hee 162.986 lidj (2017). At hoodsteed faan’t lunskap as Joensuu. Dön tjiin gratst steeden an taarpen uun't lunskap san: Finland: Administrative Division citypopulation.de Finland: North Karelia, citypopulation.de


Det Nuurdösterbotten Lunskap (üüb Finsk: Pohjois-Pohjanmaa, üüb Sweedsk: Norra Österbotten) as ian faan dön njüügentanj lunskapen uun Finlun. Det hee 411.856 lidj (2017). At hoodsteed faan’t lunskap as Oulu. Dön tjiin gratst steeden an taarpen uun't lunskap san: Finland: Administrative Division citypopulation.de Finland: North Ostrobothnia, citypopulation.de


Det Nuurdsavo Lunskap (üüb Finsk: Pohjois-Savo, üüb Sweedsk: Norra Savolax) as ian faan dön njüügentanj lunskapen uun Finlun. Det hee 246.653 lidj (2017). At hoodsteed faan’t lunskap as Kuopio. Dön tjiin gratst steeden an taarpen uun't lunskap san: Finland: Administrative Division citypopulation.de Finland: North Savonia, citypopulation.de


Det Österbotten Lunskap as ian faan dön njüügentanj lunskapen uun Finlun. Det hee 180.945 lidj (2017). At hoodsteed faan’t lunskap as Vaasa. Dön tjiin gratst steeden an taarpen uun't lunskap san: Finland: Administrative Division, citypopulation.de Finland: Ostrobothnia, citypopulation.de


Missouri ([mɪˈzɜːri] of [mɪˈzɜːrə]) as en diiljstoot foon da Feriind Stoote. E diiljstoot läit önj e mal foon't lönj. Dåt heet 6.137.428 manschne (2019). E hoodstää foon e diiljstoot as Jefferson City. De Mississippi Struum as för't miast at uastgrens faan a bundesstoot. Da tiin grutst stääse önj e diiljstoot san: Missouri heet 114 counties: Kiik uk deer: List foon counties önj Missouri Atchi- son Holt Nodaway Worth Harrison Mercer Putnam Schuyler Scotland Clark Lewis Knox Adair Sullivan Grundy Daviess Gentry DeKalb Andrew Buchanan Platte Clinton Cald- well Living- ston Linn Macon Shelby Marion Ralls Monroe Ran- dolph Chariton Carroll Ray Clay Jackson Lafayette Saline Howard Boone Audrain Pike Lincoln St. Charles Warren Mont- gomery Callaway Cole Moni- teau Cooper Pettis Johnson Cass Bates Henry Benton Morgan Miller Maries Osage Gas- con- ade Franklin St. Louis Jefferson Ste. Genevieve St. Francois Wash- ington Craw- ford Dent Phelps Pulaski Camden Hickory St. Clair Vernon Cedar Polk Dallas Laclede Texas Shannon Rey- nolds Iron Madi- son Boll- inger Perry Cape Girar- deau Scott Missis- sippi New Madrid Pemi- scot Dun- klin Stoddard Wayne Butler Carter Ripley Oregon Howell Ozark Douglas Wright Web- ster Greene Christian Taney Stone Barry Law- rence Dade Barton


A Raidiarn, Guuseniarn ??, (mo.) ånertetiif, räidefalke, brüne hånetiif (Circus aeruginosus) as en fögel uun't famile faan a Hanjügern (Accipitridae). Raidiarn, en mantje Aier faan Circus aeruginosus - MHNT Iarner Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Raidiarner Wikispecies hää en artiikel tu: Raidiarner


Det Päijät-Häme Lunskap as ian faan dön njüügentanj lunskapen uun Finlun. Det hee 201.228 lidj (2017). At hoodsteed faan’t lunskap as Lahti. Dön tjiin gratst steeden an taarpen uun't lunskap san: Finland: Administrative Division citypopulation.de Finland: Päijänne Tavastia, citypopulation.de


Det Lüttich Prowins as en prowins uun a uast faan Belgien. Uun a nuurd lei det Limborig Prowins (Belgien) an a Neederlunen, uun a uast leit Tjiisklun (Nuurdrhein-Waastfaalen an Rheinlun-Pfalz), uun a süüd lei at Grathertoochdoom Luksemborig an det Luksemborig Prowins, uun a süüdwaast leit det Namur Prowins an uun a nuurdwaast lei dön Waloonisk-Brabant an Fleemisk-Brabant Prowinsen. At prowins hee 1.102.531 lidj (2017). At hoodsteed faan’t prowins as Lüttich. Dön tjiin grat steeden uun't prowins san: At prowins hee fjauer arrondissementen: Uun jodiar fjauer arrondissementen lei 84 gemeenden: Amay Amel Ans Anthisnes Aubel Awans Aywaille Baelen Bassenge Berloz Beyne-Heusay Blégny Braives Büllingen Burdinne Burg-Reuland Bütgenbach Chaudfontaine Clavier Comblain-au-Pont Crisnée Dalhem Dison Donceel Engis Esneux Eupen Faimes Ferrières Fexhe-le-Haut-Clocher Flémalle Fléron Geer Grâce-Hollogne Hamoir Hannut Héron Herstal Herve Huy Jalhay Juprelle Kelmis Lüttich Lierneux Limbourg Lincent Lontzen Malmedy Marchin Modave Nandrin Neupré Olne Oreye Ouffet Oupeye Pepinster Plombières Raeren Remicourt Saint-Georges-sur-Meuse Saint-Nicolas Sankt Vith Seraing Soumagne Spa Sprimont Stavelot Stoumont Theux Thimister-Clermont Tinlot Trois-Ponts Trooz Verlaine Verviers Villers-le-Bouillet Visé Waimes Wanze Waremme Wasseiges Welkenraedt Dön miast lidj uun't prowins snaake Fraansöösk. At Gemianskap faan Tjiisk-Spreegern (üüb Tjiisk: Deutschsprachige Gemeinschaft) leit uun a uast faan't prowins, bi't grens tu Tjiisklun. Belgium:


Det Luksemborig Prowins (üüb Fraansöösk: Province de Luxembourg; üüb Holuns: Provincie Luxemburg; üüb Luksemborgisk: Provënz Lëtzebuerg) as en prowins uun a süüduast faan Belgien. Uun a nuurd leit det Lüttich Prowins, uun a uast at Grathertoochdoom Luksemborig, uun a süüd Frankrik an uun a waast det Namur Prowins. At prowins hee 288.722 lidj (2021). At hoodsteed faan’t prowins as Arlon. Struumer: Semois, Sûre, Lesse, Ourthe an Ton. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: At prowins hee fiiw arrondissementen: Uun jodiar fiiw arrondissementen lei 44 gemeenden: Arlon Attert Aubange Bastogne Bertogne Bertrix Bouillon Chiny Daverdisse Durbuy Érezée Étalle Fauvillers Florenville Gouvy Habay Herbeumont Hotton Houffalize La Roche-en-Ardenne Léglise Libin Libramont-Chevigny Manhay Marche-en-Famenne Martelange Meix-devant-Virton Messancy Musson Nassogne Neufchâteau Paliseul Rendeux Rouvroy Sainte-Ode Saint-Hubert Saint-Léger Tellin Tenneville Tintigny Vaux-sur-Sûre Vielsalm Virton Wellin Dön miast lidj uun't prowins snaake Fraansöösk. Luksemborgisk wurd bi't grens tu Luksemborig snaaket. Föör 1839 wiar at prowins dial faan't Grathertoochdoom Luksemborig. Belgium: Administrative Division, citypopulation.de Belgium: Luxembourg, citypopulation.de Commonskategorii: Luksemborig (Belgien) – Saamlang faan bilen of filmer


Det Namur Prowins (üüb Fraansöösk: Province de Namur, üüb Holuns: Provincie Namen) as en prowins uun a süüduast faan Belgien. At prowins hee 497.073 lidj (2021). At hoodsteed faan’t prowins as Namur. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: At prowins hee trii arrondissementen: Uun jodiar trii arrondissementen lei 38 gemeenden: Andenne Anhée Assesse Beauraing Bièvre Cerfontaine Ciney Couvin Dinant Doische Éghezée Fernelmont Floreffe Florennes Fosses-la-Ville Gedinne Gembloux Gesves Hamois Hastière Havelange Houyet Jemeppe-sur-Sambre La Bruyère Mettet Namur Ohey Onhaye Philippeville Profondeville Rochefort Sambreville Sombreffe Somme-Leuze Viroinval Vresse-sur-Semois Walcourt Yvoir Dön miast lidj uun't prowins snaake Fraansöösk. Belgium: Administrative Division, citypopulation.de Belgium: Namur, citypopulation.de Commonskategorii: Namur (Prowins) – Saamlang faan bilen of filmer


Det Uastflandern Prowins (üüb Holuns: Provincie Oost-Vlaanderen; üüb Fraansöösk: Province de Flandre-Orientale) as en prowins uun a waast faan Belgien. At prowins hee 1.531.745 lidj (2017). At hoodsteed faan’t prowins as Gent. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: At prowins hee seeks arrondissementen: Uun jodiar seeks arrondissementen lei 60 gemeenden: Aalst Aalter Assenede Berlare Beveren Brakel Buggenhout De Pinte Deinze Denderleeuw Dendermonde Destelbergen Eeklo Erpe-Mere Evergem Gavere Gent Geraardsbergen Haaltert Hamme Herzele Horebeke Kaprijke Kluisbergen Kruibeke Kruisem Laarne Lebbeke Lede Lierde Lievegem Lochristi Lokeren Maarkedal Maldegem Melle Merelbeke Moerbeke Nazareth Ninove Oosterzele Oudenaarde Ronse Sint-Gillis-Waas Sint-Laureins Sint-Lievens-Houtem Sint-Martens-Latem Sint-Niklaas Stekene Temse Waasmunster Wachtebeke Wetteren Wichelen Wortegem-Petegem Zele Zelzate Zottegem Zulte Zwalm Dön miast lidj uun't prowins snaake Fleemisk. Belgium: Administrative Division, citypopulation.de Belgium: Oost-Vlaanderen, citypopulation.de Commonskategorii: Uastflandern – Saamlang faan bilen of filmer


Det Waloonisk-Brabant Prowins (üüb Fraansöösk: Province du Brabant wallon; üüb Holuns: Provincie Waals-Brabant) as en prowins uun a maden faan Belgien. At prowins hee 407.397 lidj (2021). At hoodsteed faan’t prowins as Wavre. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: At prowins hee bluat een arrondissement: Nivelles. Det hee 27 gemeenden: Beauvechain Braine-l’Alleud Braine-le-Château Chastre Chaumont-Gistoux Court-Saint-Etienne Genappe Grez-Doiceau Hélécine Incourt Ittre Jodoigne La Hulpe Lasne Mont-Saint-Guibert Nivelles Orp-Jauche Ottignies-Louvain-la-Neuve Perwez Ramillies Rebecq Rixensart Tubize Villers-la-Ville Walhain Waterloo Wavre Dön miast lidj uun't prowins snaake Fraansöösk. At prowins wurd 1995 grünjlaanjen. Tuföören wiar det at süüddial faan det Brabant Prowins (föör 1830 Süüdbrabant). Belgium: Administrative Division, citypopulation.de Belgium: Brabant Wallon, citypopulation.de Commonskategorii: Waloonisk-Brabant – Saamlang faan bilen of filmer


Republiik Irlun Det Republiik Irlun (üüb Iirsk: Poblacht na hÉireann, üüb Ingels: Republic of Ireland) as en lun uun a nuurdwaast faan Euroopa an leit üüb't eilun Irlun. Uun a nuurd leit Nuurdirlun, wat tu det Ferianigt Köningrik hiart. Uun a uast leit det Iirsk Sia an uun a süüd an waast de Atlantik. Det hee 4.761.865 lidj (2016). At hoodsteed faan't lun as Dublin. Dön tjiin gratst steeden uun't lun san: At lun hee trii steeden, diar uk graafskapen san: Galway City (26), Dublin City (2) an Cork City (19), an aachtantwuntig graafskapen muar: Föör 1922 wiar't lun dial faan det Ferianigt Köningrik. At wiar uun det leed 19. juarhunert an det ääder 20. juarhunert föörslacher för autonomii (Home Rule). Uun detheer tidj entsted organisatschuunen, wat för suwereniteet wiar (Irish Volunteers, Irish Citizen Army an Fianna Eireann). Föörslacher för autonomii wurd auer de Iarst Wäältkrich apsköwen. Dön Irish Volunteers, Irish Citizen Army an Fianna Eireann startet puask 1916 en staheu, wat feelsluch, man liaset det hög juaren en guerillakrich (1919-1921) för suwereniteet ütj. Wichtig persöönelkhaiden uun a staheu an a krich wiar Patrick Pearse (1879–1916), Michael Collins (1890–1922), Roger Casement (1864-1916) an Éamon de Valera (1882–1975). A resultoot faan


Det Fingal Graafskap as ian faan dön graafskapen uun det Republiik Irlun. At graafskap leit uun a uast faan't lun. Det hee 296.020 lidj (2016). At hoodsteed faan't graafskap as Swords. At graafskap wurd 1. Janewoore 1994 grünjlaanjen. Ireland: Administrative Division, citypopulation.de Fingaalisk


Akureyri (['aːkʏˌrɛiˑrɪ]; amtelk üüb Isluns: Akureyrarkaupstaður) as en steed an gemeend uun Islun. At steed leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 18.925 lidj (2019). Det as at hoodsteed faan det Norðurland eystra Regiuun. Iceland: Division, citypopulation.de


Det Pirkanmaa Lunskap as ian faan dön njüügentanj lunskapen uun Finlun. At lunskap leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 512.081 lidj (2017). At hoodsteed faan’t lunskap as Tampere. Dön tjiin gratst steeden an taarpen uun't lunskap san: Finland: Administrative Division, citypopulation.de Finland: Pirkanmaa, citypopulation.de


Det Satakunta Lunskap as ian faan dön njüügentanj lunskapen uun Finlun. At lunskap leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 220.398 lidj (2017). At hoodsteed faan’t lunskap as Pori. Dön tjiin gratst steeden an taarpen uun't lunskap san: Finland: Administrative Division, citypopulation.de Finland: Satakunta, citypopulation.de


Det Süüdkareelien Lunskap (üüb Finsk: Etelä-Karjala, üüb Sweedsk: Södra Karelen) as ian faan dön njüügentanj lunskapen uun Finlun. At lunskap leit uun a süüduast faan't lun. Det hee 129.865 lidj (2017). At hoodsteed faan’t lunskap as Lappeenranta. Dön tjiin gratst steeden an taarpen uun't lunskap san: Finland: Administrative Division, citypopulation.de Finland: South Karelia, citypopulation.de Joutseno hiart sant 2009 tu't komuun Lappeenranta


Det Süüdösterbotten Lunskap (üüb Finsk: Etelä-Pohjanmaa, üüb Sweedsk: Södra Österbotten) as ian faan dön njüügentanj lunskapen uun Finlun. At lunskap leit uun a waast faan't lun. Det hee 190.910 lidj (2017). At hoodsteed faan’t lunskap as Seinäjoki. Dön tjiin gratst steeden an taarpen uun't lunskap san: Finland: Administrative Division, citypopulation.de Finland: South Ostrobothnia, citypopulation.de


Det Süüdsavo Lunskap (üüb Finsk: Etelä-Savo, üüb Sweedsk: Södra Savolax) as ian faan dön njüügentanj lunskapen uun Finlun. At lunskap leit uun a süüduast faan't lun. Det hee 147.194 lidj (2017). At hoodsteed faan’t lunskap as Mikkeli. Dön tjiin gratst steeden an taarpen uun't lunskap san: Finland: Administrative Division, citypopulation.de Finland: South Savonia, citypopulation.de


Det Eegentelk Finlun Lunskap as ian faan dön njüügentanj lunskapen uun Finlun. At lunskap leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 477.677 lidj (2017). At hoodsteed faan’t lunskap as Turku. Dön tjiin gratst steeden an taarpen uun't lunskap san: Finland: Administrative Division, citypopulation.de Finland: Southwest Filand, citypopulation.de


De Alba Kreis (üüb Rumeens: Județul Alba) as een faan a kreiser uun Rumeenien. A kreis leit uun a waast faan't lun. Det hee 342.376 lidj (2011). At hoodsteed faan a kreis as Alba Iulia. Romania, citypopulation.de


De Arad Kreis (üüb Rumeens: Județul Arad) as een faan a kreiser uun Rumeenien. A kreis leit uun a waast faan't lun. Det hee 430.629 lidj (2011). At hoodsteed faan a kreis as Arad. Romania, citypopulation.de


De Argeș Kreis (üüb Rumeens: Județul Argeș) as een faan a kreiser uun Rumeenien. A kreis leit uun a süüd faan't lun. Det hee 612.431 lidj (2011). At hoodsteed faan a kreis as Pitești. Romania, citypopulation.de


De Bacău Kreis (üüb Rumeens: Județul Bacău) as een faan a kreiser uun Rumeenien. A kreis leit uun a nuurduast faan't lun. Det hee 616.168 lidj (2011). At hoodsteed faan a kreis as Bacău. Romania, citypopulation.de


De Bihor Kreis (üüb Rumeens: Județul Bihor) as een faan a kreiser uun Rumeenien. A kreis leit uun a nuurdwaast faan't lun. Det hee 575.398 lidj (2011). At hoodsteed faan a kreis as Oradea. Romania, citypopulation.de


De Bistrița-Năsăud Kreis (üüb Rumeens: Județul Bistrița-Năsăud) as een faan a kreiser uun Rumeenien. A kreis leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 286.225 lidj (2011). At hoodsteed faan a kreis as Bistrița. Romania, citypopulation.de


De Botoșani Kreis (üüb Rumeens: Județul Botoșani) as een faan a kreiser uun Rumeenien. A kreis leit uun a nuurduast faan't lun. Det hee 412.626 lidj (2011). At hoodsteed faan a kreis as Botoșani. George Enescu (1881-1955), komponist, wurd uun't taarep Liveni-Vârnav bäären. Romania, citypopulation.de


De Brăila Kreis (üüb Rumeens: Județul Brăila) as een faan a kreiser uun Rumeenien. A kreis leit uun a süüduast faan't lun. Det hee 321.212 lidj (2011). At hoodsteed faan a kreis as Brăila. Romania, citypopulation.de


De Brașov Kreis (üüb Rumeens: Județul Brașov) as een faan a kreiser uun Rumeenien. A kreis leit uun a maden faan't lun. Det hee 549.217 lidj (2011). At hoodsteed faan a kreis as Brașov. Romania, citypopulation.de


De Buzău Kreis (üüb Rumeens: Județul Buzău) as een faan a kreiser uun Rumeenien. A kreis leit uun a süüduast faan't lun. Det hee 451.069 lidj (2011). At hoodsteed faan a kreis as Buzău. Romania, citypopulation.de


De Călărași Kreis (üüb Rumeens: Județul Călărași) as een faan a kreiser uun Rumeenien. A kreis leit uun a süüduast faan't lun. Det hee 306.691 lidj (2011). At hoodsteed faan a kreis as Călărași. Romania, citypopulation.de


De Caraș-Severin Kreis (üüb Rumeens: Județul Caraș-Severin) as een faan a kreiser uun Rumeenien. A kreis leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 295.579 lidj (2011). At hoodsteed faan a kreis as Reșița. Romania, citypopulation.de


De Cluj Kreis (üüb Rumeens: Județul Cluj) as een faan a kreiser uun Rumeenien. A kreis leit uun a nuurdwaast faan't lun. Det hee 691.106 lidj (2011). At hoodsteed faan a kreis as Cluj-Napoca. Romania, citypopulation.de


De Constanța Kreis (üüb Rumeens: Județul Constanța) as een faan a kreiser uun Rumeenien. A kreis leit uun a süüduast faan't lun. Det hee 684.08 lidj (2011). At hoodsteed faan a kreis as Constanța. Romania, citypopulation.de


De Covasna Kreis (üüb Rumeens: Județul Covasna) as een faan a kreiser uun Rumeenien. A kreis leit uun a maden faan't lun. Det hee 210.177 lidj (2011). At hoodsteed faan a kreis as Sfântu Gheorghe. Romania, citypopulation.de


De Dâmbovița Kreis (üüb Rumeens: Județul Dâmbovița) as een faan a kreiser uun Rumeenien. A kreis leit uun a süüd faan't lun. Det hee 518.745 lidj (2011). At hoodsteed faan a kreis as Târgoviște. Romania, citypopulation.de


De Dolj Kreis (üüb Rumeens: Județul Dolj) as een faan a kreiser uun Rumeenien. A kreis leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 660.544 lidj (2011). At hoodsteed faan a kreis as Craiova. Romania, citypopulation.de


De Galați Kreis (üüb Rumeens: Județul Galați) as een faan a kreiser uun Rumeenien. A kreis leit uun a uast faan't lun. Det hee 536.167 lidj (2011). At hoodsteed faan a kreis as Galați. Romania, citypopulation.de


De Giurgiu Kreis (üüb Rumeens: Județul Giurgiu) as een faan a kreiser uun Rumeenien. A kreis leit uun a süüd faan't lun. Det hee 281.422 lidj (2011). At hoodsteed faan a kreis as Giurgiu. Romania, citypopulation.de


De Gorj Kreis (üüb Rumeens: Județul Gorj) as een faan a kreiser uun Rumeenien. A kreis leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 341.594 lidj (2011). At hoodsteed faan a kreis as Târgu Jiu. Romania, citypopulation.de


Kalmükien, amtelk at Republiik Kalmükien (üüb Kalmükisk: Хальмг Таңһч Xälmıg Tangghtsch, üüb Rüs: Калмы́кия Kalmýkija of Респу́блика Калмы́кия Respúblika Kalmýkija) as sant 1992 en autonoom republiik uun a süüd faan det europeeisk dial faan Rüslun. Det hiart tu det Süüdrüslun regiuun. Det hee 272.647 lidj (2019). At hoodsteed faan't republiik as Elista. Det as det iansig regiuun uun Euroopa, huar Buddhismus en wichtig religiuun as. Uun a süüduast faan't republiik leit det Kaspisk Sia. Dön trii gratst steeden uun't republiik san: At republiik hee ian steedkreis (Elista) an 13 distrikten: Gorodowikowsk (1) Iki-Burul (2) Jaschalta (12) Jaschkul (13) Justa (11) Kettschenery (3) Lagan (4) Malyje Derbety (5) Oktjabrski (6) Prijutnoje (7) Sarpinski (8) Tschernosemelski (10) Tselinny (9) A Kalmüken bekeen jo fööraal tu a Buddhismus. Russia: Southern Federal District, citypopulation.de Russia: Republic of Kalmykia, citypopulation.de


A Daoismus (üüb Schineesk: 道家 dàojiā ‚liar faan a wai‘) as en schineesk filosofii an wäältuunluking an wurt üüs det aanj an autentisk religiuun faan Schiina käänd. Sin histoorisk uursprungen lei uun det 4. juarhunert f.Kr., üüs Laozi sin Daodejing (üüb Schineesk: 道德經 dàodéjīng) skreew. At buk hanelt ham faan a wai an't dögen, huarbi det am't ferbinjing faan't Dao tu't leewent faan a lidj, fööraal faan a regiarern, gungt. Wat at Dao as, efter Laozi sin meening, leet ham uun't spriik ei uunbroocht ütjtrak. Det as ei en nööm för en ding, man det natüürelk order faan't uniwersum an sin letstentelk weesen swaar tu beskriiwen as, auer det ei begripelk as, man uun't labenhaid faan a lidj klaar keenboor as. Commons: Daoismus – Saamling faan biljen of filmer


Immanuel Kant (* 22. April 1724 uun Königsberg, Preussen; † 12. Febrewoore 1804 uk diar) wiar en tjiisk filosoof faan't Apkleering. Hi wiar een faan dön bedüüdenst fertreedern faan det injluns filosofii. Sin werk Kritiik faan det rian fernonft wiar en anringponkt uun't histoore faan't filosofii an a began faan det neimuuds filosofii. Persöönelkhaiden faan't Apkleering: (uun Frankrik) Jean-Jacques Rousseau, Voltaire; (uun't Ferianigt Köningrik) Thomas Hobbes, David Hume, John Locke; (uun Holun) Baruch de Spinoza, (uun Tjiisklun) Henriette Herz, Marcus Herz, Immanuel Kant, Gottfried Wilhelm Leibniz. Commons: Immanuel Kant – Saamling faan biljen of filmer


De Hunedoara Kreis (üüb Rumeens: Județul Hunedoara) as een faan a kreiser uun Rumeenien. A kreis leit uun a waast faan't lun. Det hee 418.565 lidj (2011). At hoodsteed faan a kreis as Deva. Romania, citypopulation.de


De Harghita Kreis (üüb Rumeens: Județul Harghita) as een faan a kreiser uun Rumeenien. A kreis leit uun a nuurduast faan't lun. Det hee 310.867 lidj (2011). At hoodsteed faan a kreis as Miercurea Ciuc. Romania, citypopulation.de


De Ialomița Kreis (üüb Rumeens: Județul Ialomița) as een faan a kreiser uun Rumeenien. A kreis leit uun a süüduast faan't lun. Det hee 274.148 lidj (2011). At hoodsteed faan a kreis as Slobozia. Romania, citypopulation.de


De Iași Kreis (üüb Rumeens: Județul Iași) as een faan a kreiser uun Rumeenien. A kreis leit uun a nuurduast faan't lun. Det hee 772.348 lidj (2011). At hoodsteed faan a kreis as Iași. Romania, citypopulation.de


De Ilfov Kreis (üüb Rumeens: Județul Ilfov) as een faan a kreiser uun Rumeenien. A kreis leit uun a süüd faan't lun. Det hee 388.738 lidj (2011). At hoodsteed faan a kreis as Bukarest, uk wan at steed nian dial faan a kreis as. Romania, citypopulation.de


De Maramureș Kreis (üüb Rumeens: Județul Maramureș) as een faan a kreiser uun Rumeenien. A kreis leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 478.659 lidj (2011). At hoodsteed faan a kreis as Baia Mare. Romania, citypopulation.de


De Mehedinți Kreis (üüb Rumeens: Județul Mehedinți) as een faan a kreiser uun Rumeenien. A kreis leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 265.390 lidj (2011). At hoodsteed faan a kreis as Drobeta-Turnu Severin. Romania, citypopulation.de


De Mureș Kreis (üüb Rumeens: Județul Mureș) as een faan a kreiser uun Rumeenien. A kreis leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 550.846 lidj (2011). At hoodsteed faan a kreis as Târgu Mureș. Romania, citypopulation.de


De Neamț Kreis (üüb Rumeens: Județul Neamț) as een faan a kreiser uun Rumeenien. A kreis leit uun a nuurduast faan't lun. Det hee 470.766 lidj (2011). At hoodsteed faan a kreis as Piatra Neamț. Romania, citypopulation.de


De Olt Kreis (üüb Rumeens: Județul Olt) as een faan a kreiser uun Rumeenien. A kreis leit uun a süüd faan't lun. Det hee 436.400 lidj (2011). At hoodsteed faan a kreis as Slatina. Romania, citypopulation.de


De Prahova Kreis (üüb Rumeens: Județul Prahova) as een faan a kreiser uun Rumeenien. A kreis leit uun a süüd faan't lun. Det hee 762.886 lidj (2011). At hoodsteed faan a kreis as Ploiești. Romania, citypopulation.de


De Sălaj Kreis (üüb Rumeens: Județul Sălaj) as een faan a kreiser uun Rumeenien. A kreis leit uun a nuurdwaast faan't lun. Det hee 224.384 lidj (2011). At hoodsteed faan a kreis as Zalău. Romania, citypopulation.de


De Satu Mare Kreis (üüb Rumeens: Județul Satu Mare) as een faan a kreiser uun Rumeenien. A kreis leit uun a nuurdwaast faan't lun. Det hee 344.360 lidj (2011). At hoodsteed faan a kreis as Satu Mare. Romania, citypopulation.de


De Sibiu Kreis (üüb Rumeens: Județul Sibiu) as een faan a kreiser uun Rumeenien. A kreis leit uun a maden faan't lun. Det hee 397.322 lidj (2011). At hoodsteed faan a kreis as Sibiu (tjiisk: Hermannstadt). Romania, citypopulation.de


De Suceava Kreis (üüb Rumeens: Județul Suceava) as een faan a kreiser uun Rumeenien. A kreis leit uun a süüduast faan't lun. Det hee 634.810 lidj (2011). At hoodsteed faan a kreis as Suceava. Romania, citypopulation.de


De Teleorman Kreis (üüb Rumeens: Județul Teleorman) as een faan a kreiser uun Rumeenien. A kreis leit uun a süüd faan't lun. Det hee 380.123 lidj (2011). At hoodsteed faan a kreis as Alexandria. Romania, citypopulation.de


De Timiș Kreis (üüb Rumeens: Județul Timiș) as een faan a kreiser uun Rumeenien. A kreis leit uun a waast faan't lun. Det hee 683.540 lidj (2011). At hoodsteed faan a kreis as Timișoara. Romania, citypopulation.de


De Tulcea Kreis (üüb Rumeens: Județul Tulcea) as een faan a kreiser uun Rumeenien. A kreis leit uun a uast faan't lun bi't Suart Sia. Det hee 213.083 lidj (2011). At hoodsteed faan a kreis as Tulcea. Romania, citypopulation.de


De Vâlcea Kreis (üüb Rumeens: Județul Vâlcea) as een faan a kreiser uun Rumeenien. A kreis leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 371.714 lidj (2011). At hoodsteed faan a kreis as Râmnicu Vâlcea. Romania, citypopulation.de


De Vaslui Kreis (üüb Rumeens: Județul Vaslui) as een faan a kreiser uun Rumeenien. A kreis leit uun a uast faan't lun. Det hee 395.499 lidj (2011). At hoodsteed faan a kreis as Vaslui. Romania, citypopulation.de


De Vrancea Kreis (üüb Rumeens: Județul Vrancea) as een faan a kreiser uun Rumeenien. A kreis leit uun a uast faan't lun. Det hee 340.310 lidj (2011). At hoodsteed faan a kreis as Focșani. Romania, citypopulation.de


Jean-Jacques Rousseau [ʒɑ̃'ʒak ʁu'so] (* 28. Jüüne 1712 uun Genf; † 2. Jüüle 1778 uun Ermenonville bi Pariis) wiar en genfer skriiwer, filosoof, pedagoog, natüürforsker an komponist faan't Apkleering. Sin hoodwerk wiar Faan a Seelskapsferdrach of Prinsiipien faan't Stootsrocht (Du contrat social ou principes du droit politique; 1762). Hi naam en auergungssteling faan't Apkleering tu't Romantik iin. Hi saat en frei natüürtustant faan a lidj föörütj. Uun deheer lewet a mensk üüs stark ianselgunger hial uun't natüürelk order. Hi kön ham tutool üüb sin gefüül ferleet. Rousseau sin wichtig werken san: Persöönelkhaiden faan't Apkleering: (uun Frankrik) Jean-Jacques Rousseau, Voltaire; (uun't Ferianigt Köningrik) Thomas Hobbes, David Hume, John Locke; (uun Holun) Baruch de Spinoza, (uun Tjiisklun) Henriette Herz, Marcus Herz, Immanuel Kant, Gottfried Wilhelm Leibniz. Commons: Jean-Jacques Rousseau – Saamling faan biljen of filmer De uursprüngelk tiitel wiar Lettres de deux amans, Habitans d'une petite ville au pied des Alpes („Briaw faan tau Geliibtin faan en Letj Steed bi a Fut faan a Alpen“).


Voltaire [vɔltɛːʀ] (bäären François-Marie Arouet [fʀɑ̃swa maʀi aʀwɛ], * 21. Nofember 1694 uun Pariis; † 30. Mei 1778 uk diar) wiar en fraansöösk filosoof an skriiwer. Hi as een faan dön miastleesen an iinflöödrikst autooren faan't Apkleering. Hi skreew satiiren, romoonen, draamen, histoorisk werken an briaw. Troch sin publisistisk an poliitisk engagement ded hi tu't toochtergud faan't Apkleering grat wirking. 1750 wurd hi faan Köning Friedrich de Grat tu Preussen nuadiget. Hi wenet do tau juaren. Do wenet hi nai bi Genf. Uun sin filosofii naam hi elementen faan det ingels geistesleewent auer: uun dön Ingels Briaw (üüb Fraansöösk: Lettres anglaises, 1733) spruch hi det ingels politiik an filosofii ap. Hi fuligt stark John Locke an Isaac Newton hör toochter. Hi naam a stridj jin dogmatismus an för't freihaid faan a lidj ap. Mä sin ingels föörbiljen bekempet hi fööruurdialen, fööraal dön faan det ratschunaalistisk filosofii. Fööraal skarep greeb hi det dogmatisk faan a religiuunen uun: heer siig hi a rut faan intolerans, ferfuligung an üngerochtighaid tjüüget. At gratdial faan a religiuunen siig Voltaire üüs auergluuwen uun. Efter sin meening san jo faan en fernünftig religiuun, wat at moraal fördert, beeder tu maagin. Voltaire roket iin uun't naite faan en


Edvard Munch [ɛdvɒ:rt muŋk] (* 12. Deetsember 1863 uun Løten, Hedmark, Noorweegen; † 23. Janewoore 1944 üüb Ekely uun Oslo) wiar en noorsk konstmooler an graafiker. Bitu faan muar üüs 1700 moolet werken maaget hi föl graafiken an teekningen. Sin bekäändst werk as A Skrei (1893-1910), wat a tiitel faan fjauer moolet werken an ian litografii as. Ian faan sin werken, Muunskiin I., as uun't Museeum Konst faan a Waasteeg uun Aalkersem. Ekspresionismus Commons: Edvard Munch – Saamling faan biljen of filmer Highlights der Sammlung, en apsteling faan 28. Febrewoore 2010 tu 16. Janewoore 2011, Museum Kunst der Westküste.


At Museeum Konst faan a Waasteeg as en gemiannatig stiftermuseeum uun Aalkersem üüb Feer. At museeum saamelt, erforsket an fermadelt konst, wat ham mä't teema „sia an eeg“ ütjenölersaat. At museeum wurd faan Frederik Paulsen grünjlaanjen. Det hee werken faan Edvard Munch, Emil Nolde, Max Liebermann, Max Beckmann, Anna Ancher, Michael Ancher, Johan Christian Clausen Dahl, Peder Severin Krøyer, Christian Krohg, Hendrik Willem Mesdag, Jozef Israëls an Andreas Schelfhout. At weebsidj faan't museeum


Det Győr-Moson-Sopron Komitaat (üüb Ungaars: Győr-Moson-Sopron megye) as ian faan dön njüügentanj komitaaten uun Ungarn. At komitaat leit uun a nuurdwaast faan't lun. Det hee 467.144 lidj (2019). At hoodsteed faan't komitaat as Győr. Hungary, citypopulation.de


Det Hajdú-Bihar Komitaat (üüb Ungaars: Hajdú-Bihar megye) as ian faan dön njüügentanj komitaaten uun Ungarn. At komitaat leit uun a uast faan't lun. Det hee 527.989 lidj (2019). At hoodsteed faan't komitaat as Debrecen. Hungary, citypopulation.de


Det Heves Komitaat (üüb Ungaars: Heves megye) as ian faan dön njüügentanj komitaaten uun Ungarn. At komitaat leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 294.609 lidj (2019). At hoodsteed faan't komitaat as Eger. Hungary, citypopulation.de


Det Jász-Nagykun-Szolnok Komitaat (üüb Ungaars: Jász-Nagykun-Szolnok megye) as ian faan dön njüügentanj komitaaten uun Ungarn. At komitaat leit uun a uast faan't lun. Det hee 370.007 lidj (2019). At hoodsteed faan't komitaat as Szolnok. Hungary, citypopulation.de


Det Komárom-Esztergom Komitaat (üüb Ungaars: Komárom-Esztergom megye) as ian faan dön njüügentanj komitaaten uun Ungarn. At komitaat leit uun a nuurdwaast faan't lun. Det hee 299.207 lidj (2019). At hoodsteed faan't komitaat as Tatabánya. Hungary, citypopulation.de


Det Nógrád Komitaat (üüb Ungaars: Nógrád megye) as ian faan dön njüügentanj komitaaten uun Ungarn. At komitaat leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 189.304 lidj (2019). At hoodsteed faan't komitaat as Salgótarján. Hungary, citypopulation.de


Mongoolisk spriaken san en spriakfamile uun a Mongolei, uun Sjiina an Ruslun, ferenkelt uk uun ööder lunen. Diar hiar 15 spriaken tu, diar temelk nai mäenööder san. Bluas uun a Mongolei woort det mongoolisk skraft brükt, uun ööder lunen kyrilisk. Mongoolisk spriaken mä muar üs 100.000 spreegern: Wikipedia üüb Mongoolisk Commonskategorii: Mongoolisk spriaken – Saamlang faan bilen of filmer


Burjaatien, amtelk Republiik Burjaatien (üüb Burjaatisk: Буряад Улас Burjaad Ulas [bʊˈrʲɑːt ʊˈlɑs], üüb Rüs: Респу́блика Буря́тия Respúblika Burjátija [rʲɪsˈpublʲɪkə bʊˈrʲætʲɪjə]) as en republiik uun Rüslun. At republiik leit sant 2018 uun de Fiaruastrüslun Bundesdistrikt. Uun a nuurd leit det Irkutsk Prowins, uun a uast an süüduast det Transbaikaalien Regiuun, uun a süüdwaast at Mongolei an uun a waast Tuwa. Det hee 983.273 lidj (2019). At hoodsteed faan't republiik as Ulan-Ude. A Baikalsia leit uun a waast faan't republiik. En letjer sia, de Gusinojesia, leit nai bi Ulan-Ude. Berger A huuchst ponkt faan't republiik as de Munku-Sardyk Berig (3491 m). Struumer Bargusin, Irkut, Kitoj, Oka, Selenga, Uda, Boower Angara, Witim. Burjaatien hee en kontinentaalkliima mä warem somern an lung, kul wontern. Twesken somer an wonter as en ferskeel faan amanbi föftig graad. Froostfrei as't sowat faan maden April bit maden Oktuuber. Dön tjiin gratst steeden uun't republiik san: Öler steeden: Babuschkin, Jantschukan, Kitschera. Steeddistrikten: Sewerobaikalsk (I) Ulan-Ude (II) Distrikten: Bargusin (1) Baunt-Ewenki (2) Bitschura (3) Chorinsk (21) Dschida (4) Iwolginsk (8) Jerawna (5) Kabansk (9) Kischinga (10) Kjachta (12) Kurumkan (11) Muchorschibir (14) Muja (13) Oka (15) Pribaikalski (16) Saigrajewo (6) Sakamensk (7) Selenginsk (18) Nuurd-Baikal (17) Tarbagatai (19) Tunka (20)


Tuwa, amtelk Republiik Tuwa (üüb Tuwiinisk: Тыва Tyva an Тыва Республика Tyva Respublika, üüb Rüs: Тыва́ Tyvá an Респу́блика Тыва́ Respúblika Tyvá) as en republiik uun Rüslun. At republiik leit uun a süüd faan de Sibiirien Bundesdistrikt. Det hee 324.423 lidj (2019). At hoodsteed faan't republiik as Kysyl. Dön seeks gratst steeden faan't republiik san: Steeden: I - Kysyl II - Ak-Dowurak Distrikten: 02 - Barun-Chemtschiksky 01 - Baj-Tajginsky 15 - Tschaa-Cholsky 16 - Tschedi-Cholsky 03 - Dsun-Chemtschiksky 17 - Ersinsky 04 - Kaa-Chemsky 05 - Kysyl 06 - Mongun-Tajginsky 07 - Owjursky 08 - Pij-Chemsky 09 - Sut-Cholsky 10 - Tandinsky 11 - Tere-Cholsky 12 - Tes-Chemsky 13 - Todschinsky 14 - Ulug-Chemsky A Tuwiinern bekeen jo fööraal tu a Buddhismus. Faan 1921 tu 1944 wiar Tuwa, üüs Tannu Tuwa, en suwereen lun. Russsia: Siberian Federal District, citypopulation.de Russia: Tuva Republic, citypopulation.de Tuwiinisk spriak Commons: Tuwa – Saamling faan biljen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Tuwa (tjiisk)


Det Baner Mongolei, amtelk det Autonoom Regiuun Baner Mongolei (üüb Mongoolisk: ᠥᠪᠦᠷ ᠮᠣᠩᠭᠣᠯ Öbür Mongghol an ᠥᠪᠦᠷ ᠮᠣᠩᠭᠣᠯ ᠤᠨ ᠥᠪᠡᠷᠲᠡᠭᠡᠨ ᠵᠠᠰᠠᠬᠤ ᠣᠷᠤᠨ Öbür Mongghol-un öbertegen jasaqu orun, üüb Schineesk: 內蒙古 / 內蒙古 Nèi Měnggǔ an 內蒙古自治區 / 內蒙古自治区 Nèi Měnggǔ Zìzhìqū) as en autonoom regiuun uun Schiina. Det leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 25.286.000 lidj (2017). At hoodsteed faan't regiuun as Hohhot. China: Administrative Division, citypopulation.de


Det Auckland Regiuun (üüb Māori: Tāmaki-makau-rau) as ian faan dön seekstanj regiuunen faan Nei-Sialun. At regiuun leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 1.642.800 lidj (2019). At hoodsteed faan't regiuun as Auckland. New Zealand: Main Islands and Regions, citypopulation.de


Det Pest Komitaat (üüb Ungaars: Pest megye) as ian faan dön njüügentanj komitaaten uun Ungarn. At komitaat leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 1.278.874 lidj (2019). At hoodsteed faan't komitaat as Budapest, uk wan't steed nian dial diarfaan as. Hungary, citypopulation.de


Det Somogy Komitaat (üüb Ungaars: Somogy megye) as ian faan dön njüügentanj komitaaten uun Ungarn. At komitaat leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 301.429 lidj (2019). At hoodsteed faan't komitaat as Kaposvár. Hungary, citypopulation.de


Det Szabolcs-Szatmár-Bereg Komitaat (üüb Ungaars: Szabolcs-Szatmár-Bereg megye) as ian faan dön njüügentanj komitaaten uun Ungarn. At komitaat leit uun a nuurduast faan't lun. Det hee 552.964 lidj (2019). At hoodsteed faan't komitaat as Nyíregyháza. Hungary, citypopulation.de


Det Tolna Komitaat (üüb Ungaars: Tolna megye) as ian faan dön njüügentanj komitaaten uun Ungarn. At komitaat leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 217.463 lidj (2019). At hoodsteed faan't komitaat as Szekszárd. Hungary, citypopulation.de


Det Vas Komitaat (üüb Ungaars: Vas megye) as ian faan dön njüügentanj komitaaten uun Ungarn. At komitaat leit uun a waast faan't lun. Det hee 253.551 lidj (2019). At hoodsteed faan't komitaat as Szombathely. Hungary, citypopulation.de


Det Veszprém Komitaat (üüb Ungaars: Veszprém megye) as ian faan dön njüügentanj komitaaten uun Ungarn. At komitaat leit uun a waast faan't lun. Det hee 341.317 lidj (2019). At hoodsteed faan't komitaat as Veszprém. Hungary, citypopulation.de


A Raidpiiper, (mo.) räidepiiper, räideschungster, (go.) roidepiiper (Acrocephalus schoenobaenus) as en fögel ütj at famile faan a Acrocephalidae. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Raidpiipern Wikispecies hää en artiikel tu: Raidpiipern


Det Zala Komitaat (üüb Ungaars: Zala megye) as ian faan dön njüügentanj komitaaten uun Ungarn. At komitaat leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 268.648 lidj (2019). At hoodsteed faan't komitaat as Zalaegerszeg. Hungary, citypopulation.de


Guangxi (sjineesk 廣西 / 广西, Pinyin Guǎngxī ‚waastelk widjens‘; Zhuang Gvangjsih) as sant 1958 en autonoom regiuun uun Süüdsjiina. Diar wene gud 48 miljuun minsken üüb 236.700 km². Hoodstääd as Nanning, ööder grat stääden diar san Guilin, Liuzhou, Wuzhou an Beihai. Uun Guangxi lewe bütj Han-Sjineesen uk twaalew manertaalen, fööraal a Zhuang, man uk Yao, Miao, Dong, Mulam, Maonan, Hui, Gin, Yi, Sui an Gelao. Diaram täält Guangxi üs autonoom regiuun. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Guangxi Wikivoyage Raisfeerer: Guangxi (sjiisk)


Níngxià (sjineesk 寧夏 / 宁夏) as en autonoom regiuun uun Nuurdsjiina. Di folstendag sjineesk nööm as Níngxià Huízú Zìzhìqū 宁夏回族自治区, Autonoom Regiuun Ningxia faan a Hui-Sjineesen. Uun Ningxia skeelt det kliima fiks. Uun't süüden faal noch 670 mm rin, uun't nuurden san't man muar 200 mm. Uun't nuurden lääpt a Güül Struum troch't regiuun. Ningxia as iindiald tu fiiw "stääden": Yinchuan (银川市), 9.555 km², 1,38 Mio. iinwenenern, hoodstääd; Shizuishan (石嘴山市), 5.213 km², 730.000; Wuzhong (吴忠市), 20.395 km², 1,1 Mio.; Guyuan (固原市), 14.413 km², 1,51 Mio.; Zhongwei (中卫市), 16.824 km², 1,02 Mio.. Yinchuan 银川 Guyuan 固原 Shizuishan 石嘴山 Wuzhong 吴忠 Zhongwei 中卫 Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Ningxia Wikivoyage Raisfeerer: Ningxia (sjiisk)


Tianjin (sjineesk 天津市, Pinyin Tiānjīn shì, W.-G. T’ien-chin ‚hemelswai stääd‘, iar uk: Tientsin) as en wichtag huuwenstääd uun Sjiina naibi Peking. Diar wene knaap 13 miljuun iinwenern üüb 11.943 kwadrootkilomeetern. Tianjin as en prowinsfrei gratstääd. Trinjam Tianjin an Peking leit det prowins Hebei. Uun Tianjin haa's uastsidjenkliima mä hiat somern an kuul wontern. China Meteorological Administration Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Tianjin Wikivoyage Raisfeerer: Tianjin (sjiisk)


Xinjiang (sjineesk 新疆, Pinyin Xīnjiāng, W.-G. Hsin-chiang; uiguurisk شینجاڭ, iar uk: Sinkiang) as det autonoom regiiun faan a Uiguuren uun Nuurdwaast-Sjiina. Diar wene bütj Uiguuren oober uk Han-Sjineesen an Mongoolen. Hoodstääd as Ürümqi, ööder grat stääden diar san Kaxgar, Gulja, Gaochang, Shihezi, Karamay, Altay, Korla, Yizhou, Manas, Aksu an Hotan. Uun Xinjiang lewe (2015) gud 23 miljuun minsken üüb 1.640.320 km². Trinjam lei Indien, Pakistaan, Afghanistaan, Tadschikistaan, Kirgistaan, Kasachstaan, Ruslun an a Mongolei. Naiberprowinsen uun Sjiina san Gansu an Qinghai, an det Autonoom Regiuun Tiibet uun't süüden. A Uiguuren san musliimen, an jo raage flooksis mä't sjineesk regiarang tuup. An Sjiina gongt hard jin a Uiguuren föör. Commonskategorii: Xinjiang – Saamlang faan bilen of filmer Wikimedia Atlas: Xinjiang – Geograafisk an histoorisk koorden Wikivoyage Raisfeerer: Xinjiang (sjiisk)


13. Deetsember: Mä keiser Friedrich II. san duas kaam at bloostidj faan det tjiisk keiserdoom faan det madeläälerns tu aanj. Det wiar a began faan det Interregnum (at tidj, üüs det neen keiser wiar) uun det Halig Röömsk Rik an det wiar en turaggung faan det sentraalmeecht tu dön lunsfürsten an steeden. 10. August : Erik IV. (Denemark) (* 1216)


Otto I. (de Grat * 23. Nofember 912; † 7. Mei 973 uun Memleben) wiar faan 936 Hertooch faan Saksen an Köning faan det Uastfrankenrik (regnum francorum orientalium), faan 951 Köning faan Itaalien an faan 962 röömsk-tjiisk Kaiser. Oner Otto I. san flook europeesk köningriken tupslööden wurden, diaram het'er "de Grat". Commons: Otto I. – Saamling faan biljen of filmer Karl de Grat Kaarl IV.


15. Nofember: Justin II. wurd keiser faan det Uaströömsk Rik. 14. Nofember: Justinian I., keiser faan det Uaströömsk Rik (* amanbi 462).


01. April: Justinian I. wurd mäkeiser faan det Uaströömsk Rik. 01. August: Justinian I. wurd alian keiser faan det Uaströömsk Rik. 09. April: Keitai, keiser faan Jaapaan (* amanbi 485) 01. August: Justin I., keiser faan det Uaströömsk Rik (* 450)


10. August: A Waastgooten naam Room. 25. Marts: Murong Chao, keiser faan det Süüd Yan.


05. Oktuuber: Tiberios I. wurd keiser faan det Uaströömsk Rik. 05. Oktuuber: Justin II., keiser faan det Uaströömsk Rik (* 520)


600 wiar det letst juar faan at 6. juarhunert.


500 wiar det letst juar faan at 5. juarhunert. amanbi 500: Theudebert I., merowingisk köning faan't Frankenrik († 547 of 548) Üünbekäänd dootem Zu Chongzhi, schineesk matemaatiker an astronoom (* 429)


400 wiar det letst juar faan at 4. juarhunert. Ünbekäänd dootem Richū wurd keiser faan Jaapaan.


300 wiar det letst juar faan at 3. juarhunert.


200 wiar det letst juar faan at 2. juarhunert. Ünbekäänd dootem Zheng Xuan, schineesk filosoof (* 127)


1301 wiar det iarst juar faan't 14. juarhunert.


1201 wiar det iarst juar faan't 13. juarhunert.


1101 wiar det iarst juar faan't 12. juarhunert. 12. Febrewoore: Dao Zong, keiser faan Schina (* 1032) 24. April: Wseslaw, fürst faan Polotsk an Kiew. 16. Mei: Liemar, ertsbaskop faan Breemen. 27. Jüüle: Konrad III., röömsk-tjiisk köning an köning faan Itaalien (* 1074) 24. August: Su Shi, schineesk stootsmaan an dachter (* 1037) 30. September: Anselm IV., ertsbaskop faan Mailand. 05. Oktuuber: Uicheon, koreaans buddhistisk mönk (* 1055) 06. Oktuuber: Bruno faan Köln, grünjleier faan a Orden faan a Kartüsern. 06. Nofember: Welf I., hertooch faan Bayern. 15. Nofember: Elvira faan Toro, prinsesin faan León. 12. Deetsember: Al-Musta'lii, kaliif faan a Fatimiiden (* 1074)


901 wiar det iarst juar faan't 10. juarhunert.


601 wiar det iarst juar faan't 7. juarhunert.


501 wiar det iarst juar faan't 6. juarhunert. Ünbekäänd dootem Fergus I., köning faan det skots köningrik Dalriada.


401 wiar det iarst juar faan't 5. juarhunert. 10. April: Theodosius II., keiser faan det Uaströömsk Rik († 450)


201 wiar det iarst juar faan't 3. juarhunert.


Ünbekäänd dootem Abgar IX. wurd köning faan Osrhoene. Ünbekäänd dootem Köning Abgar VIII. faan Osrhoene.


ünbekäänd dootem: Aschot I. wurd köning faan Armeenien. 6. of 12. Detsember: Karlmann (Frankrik), Könang faan't Waastfrankenrik (* 866)


Ünbekäänd dootem Sembat I. wurd köning faan Armeenien. Ünbekäänd dootem Aschot I., köning faan Armeenien.


Ünbekäänd dootem Aschot II. wurd köning faan Armeenien. Ünbekäänd dootem Sembat I., köning faan Armeenien.


17. April: Knut IV. wurd köning faan Denemark. Ünbekäänd dootem Ruben I. wurd fürst faan Letj Armeenien, üüs at lun suwereen faan det Uaströömsk Rik wurd. 17. April: Harald Hen, köning faan Denemark (* 1041)


23. Deetsember: Chlothar I. wurd köning faan a Frankenrik. 23. Deetsember: Childebert I., köning faan't Frankenrik (* amanbi 497)


Albaanien Albaanien [alˈba:ni̯ən], åmtlik Republiik foon Albaanien (üüb Albaanisch: Shqipëria [ʃcipəˈɾia] än Republika e Shqipërisë), as en stoot önjt söödååsten foon Euroopa, awt Balkanhuulewailönj. Önjt norden lade Monteneegro än Kosowo, önjt ååsten Nord-Matsedoonien, önjt sööden Griikenlönj än önj't weesten läit dåt Adriaatisch Siie än Ioonisch Siie. Et lönj heet 3.195.000 lidj (2016). E hoodstää foon't lönj as Tirana. Da tiin grutste stääse önjt lönj san: Albaanien as sunt di 14de önj e Jülmoune 1955 lasmoot foon e Feriind Nasjoone. Et lönj as sunt di 1ste önj e Gjarsmoune 2009 lasmoot foon NATO. Albania: Prefectures and Major Cities, citypopulation.de


Det Carlow Graafskap as ian faan dön graafskapen uun det Republiik Irlun. At graafskap leit uun süüduast faan't lun uun't regiuun Leinster. Det hee 56.932 lidj (2016). At hoodsteed faan't graafskap as Carlow. Ireland: Administrative Division, citypopulation.de


Det Wexford Graafskap as ian faan dön graafskapen uun det Republiik Irlun. At graafskap leit uun süüduast faan't lun uun't regiuun Leinster. Det hee 149.722 lidj (2016). At hoodsteed faan't graafskap as Wexford. Det Yola Spriik wurd tu det 19. juarhunert uun a süüduast faan detheer graafskap snaaket. Ireland: Administrative Division, citypopulation.de


Det Armeensk Skraft of Armeensk Alfabeet (üüb Armeensk: Հայոց գրեր Hajots grer of Հայոց այբուբեն Hajots ajbuben) as at skraft, diar det Armeensk Spriik mä skrewen wurt. Commons: Armeensk Alfabeet – Saamling faan biljen of filmer Wikibooks: Armeensk Alfabeet (tjiisk)


Almaty as det gratst steed an steed mä apartig staatus uun Kasachstaan. Det leit uun a süüduast faan't lun. Det hee 1.854.556 lidj (2019). Distrikten faan't steed: Alatau Almaly Äuesow Bostandyq Schetisu Medeu Naurysbai Türksib Det wiar faan 1991 tu 1997 at hoodsteed faan Kasachstaan. Kazakhstan, citypopulation.de


Kiiwiplaanten (Actinidiaceae) san en plaantenfamile uun det order faan a Ericales. Bekäänd as di slach Actinidia deliciosa, huar a kiiwis bi waaks. Actinidia Clematoclethra Saurauia Commonskategorii: Kiiwiplaanten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Kiiwiplaanten


Actinidia as en skööl faan plaanten uun det famile Actinidiaceae. Faan enkelt slacher woort det frücht Kiiwi aptaanj, fööraal faan Actinidia deliciosa. A. arguta – A. callosa – A. chengkouensis – Actinidia chinensis – Actinidia deliciosa – A. chrysantha – A. cylindrica – A. eriantha – A. farinosa – A. fasciculoides – A. fortunatii – A. fulvicoma – A. glaucocallosa – A. globosa – A. grandiflora – A. hemsleyana – A. henryi – A. holotricha – A. hubeiensis – A. hypoleuca – A. indochinensis – A. kolomikta – A. laevissima – A. lanceolata – A. latifolia – A. liangguangensis – A. lijiangensis – A. linguiensis – A. longicarpa – A. macrosperma – A. melanandra – A. melliana – A. obovata – A. persicina – A. petelotii – A. pilosula – A. polygama – A. rongshuiensis – A. rubricaulis – A. rubus – A. rudis – A. rufa – A. rufotricha – A. sabiifolia – A. sorbifolia – A. stellatopilosa – A. strigosa – A. styracifolia – A. suberifolia – A. tetramera – A. trichogyna – A. ulmifolia – A. umbelloides – A. valvata – A. venosa – A. vitifolia – A. zhejiangensis Kiiwi frücht Commonskategorii: Actinidia – Saamlang faan bilen


Actinidia deliciosa as en onerslach faan Actinidia chinensis (Actinidia chinensis var. hispida) an wel muar bekäänd üs Kiiwi. Hat as aptaanj wurden an komt ei uun a natüür föör. Iarst sant 1984 täält hat üs aanj slach. Früchten, hial an apskäären Kiiwifrüchten, skelet an apskäären Kiiwibloos, noch slööden Kiiwibloos, bal eeben Menelk bloosen Wiifelk bloosen Commonskategorii: Actinidia chinensis var. hispida – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Actinidia chinensis var. hispida


Actinidia chinensis as en plaantenslach uun det famile Actinidiaceae. Di onerslach Actinidia chinensis var. hispida as gud bekäänd för sin früchten, a kiiwis. Man uk faan A. chinensis jaft at suurten, diar för kiiwis aptaanj wurd. Früchten faan't suurt Ashoka Suurt Hort 16 A mä glääd skel an güül früchtflääsk Commonskategorii: Actinidia chinensis – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Actinidia chinensis


De Niil Struum Bundesstoot (üüb Araabsk: ولاية نهر النيل Wilāyat Naḥr an-Nīl) as en bundesstoot uun Sudaan. Det hee 1.511.400 lidj (2018). At hoodsteed faan a bundesstoot as ad-Damir. Sudan, citypopulation.de Niil (struum)


De Nuurd Bundesstoot (üüb Araabsk: ولاية الشمالية Wilāyat aš-Šamāliyah) as en bundesstoot uun Sudaan. Det hee 936.300 lidj (2018). At hoodsteed faan a bundesstoot as Dunqula. Sudan, citypopulation.de


De Nuurd Daarfuur Bundesstoot (üüb Araabsk: ولاية شمال دارفور Wilāyat Šamāl Dārfūr) as en bundesstoot uun Sudaan. Det hee 2.305.000 lidj (2018). At hoodsteed faan a bundesstoot as al-Faschir. Sudan, citypopulation.de


De Nuurd Kurdufaan Bundesstoot (üüb Araabsk: ولاية شمال كردفان Wilāyat Šamāl Kurdufān) as en bundesstoot uun Sudaan. Det hee 2.216.200 lidj (2018). At hoodsteed faan a bundesstoot as al-Ubayyid. Sudan, citypopulation.de


De Sannaar Bundesstoot (üüb Araabsk: ولاية سنار Wilāyat Sannār) as en bundesstoot uun Sudaan. Det hee 1.918.700 lidj (2018). At hoodsteed faan a bundesstoot as Sannaar. Sudan, citypopulation.de


De Sentraal Daarfuur Bundesstoot (üüb Araabsk: ولاية وسط دارفور Wilāyat Wasaṭ Dārfūr) as en bundesstoot uun Sudaan. Det hee 751.400 lidj (2018). At hoodsteed faan a bundesstoot as Salingei. Sudan, citypopulation.de


De Süüd Daarfuur Bundesstoot (üüb Araabsk: ولاية جنوب دارفور Wilāyat Janūb Dārfūr) as en bundesstoot uun Sudaan. Det hee 3.765.800 lidj (2018). At hoodsteed faan a bundesstoot as Nyala. Sudan, citypopulation.de


De Süüd Kurdufaan Bundesstoot (üüb Araabsk: ولاية جنوب كردفان Wilāyat Janūb Kurdufān) as en bundesstoot uun Sudaan. Det hee 1.300.700 lidj (2018). At hoodsteed faan a bundesstoot as Kaduqli. Sudan, citypopulation.de


De Uast Daarfuur Bundesstoot (üüb Araabsk: ولاية شرق دارفور Wilāyat Šarq Dārfūr) as en bundesstoot uun Sudaan. Det hee 1.587.200 lidj (2018). At hoodsteed faan a bundesstoot as ad-Du'ain. Sudan, citypopulation.de


De Waast Daarfuur Bundesstoot (üüb Araabsk: ولاية غرب دارفور Wilāyat Gharb Dārfūr) as en bundesstoot uun Sudaan. Det hee 1.024.500 lidj (2018). At hoodsteed faan a bundesstoot as Al-Dschunaina. Sudan, citypopulation.de


De Waast Kurdufaan Bundesstoot (üüb Araabsk: ولاية غرب كردفان Wilāyat Gharb Kurdufān) as en bundesstoot uun Sudaan. Det hee 1.764.800 lidj (2018). At hoodsteed faan a bundesstoot as Al-Fulah. Sudan, citypopulation.de


Det Gabès Guwernement (üüb Araabsk: ولاية ڨابس Wilāyat Qābis; üüb Fraansöösk: Le Gouvernorat de Gabès) as ian faan dön fjauer-an-twuntig guwernementen faan Tuneesien. Det hee 374.300 lidj (2014). At hoodsteed faan’t guwernement as Gabès. At guwernement hee tjiin lunkreiser (üüb Fraansöösk: délégations): Gabès Médina Gabès Ouest Gabès Sud Ghannouch El Hamma Matmata Mareth Menzel El Habib Métouia Nouvelle Matmata Tunisia, citypopulation.de


Sir Timothy John Berners-Lee, OM, KBE, FRS, FRSA (* 8. Jüüne 1955 uun London) as en britisken füüsiker an informaatiker. Hi hää det HTML (Hypertext Markup Language) ütjfünjen an as en grünjleier faan't World Wide Web. Hi as baas faan't World Wide Web Consortium (W3C), profesor bi't Massachusetts Institute of Technology (MIT) an't Uniwersiteet Oxford. Commonskategorii: Tim Berners-Lee – Saamlang faan bilen of filmer Wikiquote: Tim Berners-Lee (sjiisk)


w:de:ORCID Detdiar sidj skal di (iarst ans) widjer feer.