Holyhead Holyhead [ˈhɒlihɛd] (waliisk: Caergybi [kɑːɨrˈɡəbi]) as en stääd üüb det eilun Anglesey uun Nuurdwaastwales mä gud 11.000 iinwenern. Eegentelk leit Holyhead üüb det eilun Holy Island, as oober auer en brag mä Anglesey ferbünjen. Holyhead hää en wichtagen huuwen, huar a dampern tu Dublin uun Irlun uflei. För a ütjwaanrern faan Irlun (Paddys efter St. Patrick faan Irlun) wiar Holyhead di iarst straal tu en nei leewent. En sjiisk folk musiik kapel näämd ham salew Paddy Goes to Holyhead. Commonskategorii: Holyhead – Saamlang faan bilen of filmer


Port Talbot Port Talbot as en stääd uun Süüdwales mä gud 37.000 inwenern. Hat as en ferwaltangsteed faan't principal area Neath Port Talbot County Borough. Port Talbot hää en wichtagen huuwen, an diar woort stial produsiaret. Commonskategorii: Port Talbot – Saamlang faan bilen of filmer


Neath (Wales) Neath (waliisk Castell-nedd) as en stääd uun Süüdwales naibi Swansea mä gud 50.000 iinwenern. Hat as en ferwaltangsteed faan't principal area Neath Port Talbot County Borough. Commonskategorii: Neath (Wales) – Saamlang faan bilen of filmer


Llandrindod Wells Llandrindod Wells (waliisk: Llandrindod) as en stääd an en bat maden uun Wales mä gud 5.000 iinwenern. Hat as ferwaltangsteed faan't principal area Powys. Commonskategorii: Llandrindod Wells – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Llandrindod Wells (sjiisk)


Radnorshire (waliisk: Sir Faesyfed) as ian faan 13 traditsionel groofskapen an en weesen ferwaltangsgroofskap uun Wales. Trinjam lei Montgomeryshire, Shropshire, Herefordshire, Brecknockshire an Cardiganshire. 1974 as Radnorshire en district uun't groofskap Powys wurden, an 1996 san a distrikten apliaset wurden. Radnorshire as uun't principal area Powys apgingen. Commonskategorii: Radnorshire – Saamlang faan bilen of filmer


Montgomeryshire (waliisk: Sir Drefaldwyn) as ian faan 13 traditsionel groofskapen an en weesen ferwaltangsgroofskap uun Wales. Trinjam lei Denbighshire, Shropshire, Radnorshire, Cardiganshire an Merionethshire. Sant 1974 as Montgomeryshire en dial faan Powys. Commonskategorii: Montgomeryshire – Saamlang faan bilen of filmer


Brecknockshire (uk: Breconshire, County of Brecon, waliisk: Sir Frycheiniog) as ian faan 13 traditsionel groofskapen an en weesen ferwaltangsgroofskap uun Wales. Trinjam lei Cardiganshire, Carmarthenshire, Glamorgan, Monmouthshire, Herefordshire an Radnorshire. Sant 1974 hiart Brecknockshire tu Powys. Commonskategorii: Brecknockshire – Saamlang faan bilen of filmer


Merionethshire (waliisk: Sir Feirionnydd) as en weesen ferwaltangsgroofskap an ian faan 13 traditsionel groofskapen uun Wales. Trinjam lei Caernarfonshire, Denbighshire, Montgomeryshire an Cardiganshire. Grat dialen faan Merionethshire lei uun a Snowdonia Natsionaalpark. Bit 1974 wiar Merionethshire en Ferwaltangsgroofskap, do wurd det apdiald tu en district Meirionnydd uun't groofskap Gwynedd, an en district Glyndŵr uun't groofskap Clwyd. Sant 1996 hiart hat apdiald tu a principal areas Gwynedd (PA) an Denbighshire. Flag Commonskategorii: Merionethshire – Saamlang faan bilen of filmer


A Eryri Natsionaalpark (faan waliisk: Eryri, det ment 'oodlernääst'), iar: 'Snowdonia Natsionaalpark' as en beragregiuun uun Nuurdwaastwales, an stäänt oner skül üs natsionaalpark. A huuchst berag diar as a Snowdon mä en hööchde faan 1.085 meetern. Sant 2022 het di natsionaalpark Parc Cenedlaethol Eryri, an as mä en grate faan 2.170 km² a traadgratst uun Gratbritanien. Diar lewe 26.000 minsken, diar fööraal büürerei bedriiw. Rhinog Fach Y Llethr Swallow Falls Welsh Highland Railway WHR Commonskategorii: Eryri Natsionaalpark – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Snowdonia (sjiisk)


Tonypandy Tonypandy as en stääd uun Süüdwales mä knaap 18.000 iinwenern. Hat as ferwaltangsteed faan't principal area Rhondda Cynon Taf. Commonskategorii: Tonypandy – Saamlang faan bilen of filmer


Pontypool Pontypool (waliisk: Pont-y-pŵl) as en stääd uun Süüdwales mä gud 36.000 iinwenern. Hat as ferwaltangsteed faan't principal area Torfaen. Commonskategorii: Pontypool – Saamlang faan bilen of filmer


Barry (Wales) Barry (waliisk Y Barri) as en stääd uun Süüdwales naibi Cardiff mä gud 50.000 iinwenern. Hat as ferwaltangsteed faan't principal area Vale of Glamorgan. Commonskategorii: Barry (Wales) – Saamlang faan bilen of filmer


Tintagel Tintagel (kornisk: Dintagell of Tre war Venydh) as en saarep uun Cornwall (Süüd Waast Ingelun). Det saarep as bekäänd för't Tintagel Castle, huar Könang Artus lewet haa skal. Daalang lewe diar gud 1.700 minsken. Commonskategorii: Tintagel – Saamlang faan bilen of filmer


Bath (Somerset) Bath [bɑːθ] as en stääd an en city uun't groofskap Somerset (Süüd Waast Ingelun) mä gud 100.000 iinwenern. Bath as ferwaltangsteed faan't unitary authority Bath and North East Somerset. Uun Bath jaft'at hiat kwelen, det wost al a ual Röömern, an sant di tidj as Bath en bat. Diaram as det stääd uk en UNESCO weltarewdial. Commonskategorii: Bath (Somerset) – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Bath (sjiisk)


Keynsham Keynsham as en stääd tesken Bristol an Bath uun't groofskap Somerset (Süüd Waast Ingelun) mä gud 16.000 iinwenern. Hat as ferwaltangsteed faan't unitary authority Bath and North East Somerset. Uun Keynsham jaft'at daalang noch flook tjüüchnisen faan't Röömsk tidj. Commonskategorii: Keynsham – Saamlang faan bilen of filmer


Blackburn Blackburn as en stääd uun't groofskap Lancashire, Nuurd Waast Ingelun mä knaap 118.000 iinwenern. Hat as ferwaltangsteed faan't unitary authority Blackburn with Darwen. Uun't 19. juarhunert wiar Blackburn en swaarponkt faan't kluaderindustrii. Diar as buumol ferwerket wurden, wat faan Ameerikoo kaam. Uun't 20.juarhunert as diar fööraal maskiinenbau bedrewen wurden. So kaam diar uk flook minsken faan't bütjlun hen, fööraal faan Indien an Pakistaan. Blackburn hää daalang die huuchst uundial faan moslems uun't hialer Könangrik. Commonskategorii: Blackburn – Saamlang faan bilen of filmer


Darwen Darwen as en stääd uun't groofskap Lancashire, Nuurd Waast Ingelun mä gud 36.000 iinwenern. Hat hiart tu't unitary authority Blackburn with Darwen. Commonskategorii: Darwen – Saamlang faan bilen of filmer


Dorchester (Dorset) Dorchester as en stääd uun't groofskap Dorset, Süüd Waast Ingelun mä gud 20.000 iinwenern. Hat as ferwaltangsteed faan't unitary authority Dorset (UA). Commonskategorii: Dorchester (Dorset) – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Dorchester (sjiisk)


Halle as en krisfri stää önj dåt tjüsch bundeslönj Saksen-Anhalt. Jü stää heet 237.865 inboogere (2020). Germany: States and Major Cities, citypopulation.de


Bracknell Bracknell as en stääd uun't groofskap Berkshire, Süüd Uast Ingelun mä gud 77.000 iinwenern. Hat as ferwaltangsteed faan't unitary authority Bracknell Forest. Bracknell as en ploonstääd ("New Town") naibi London, an iarst efter a Ööder Weltkriich grünjlaanj wurden. Daalang haa diar flook internatsionaal onernemen hör kontoor. Commonskategorii: Bracknell – Saamlang faan bilen of filmer


Aylesbury Aylesbury as en stääd uun't groofskap Buckinghamshire, Süüd Uast Ingelun mä gud 80.000 iinwenern. Hat as ferwaltangsteed faan't unitary county Buckinghamshire. Commonskategorii: Aylesbury – Saamlang faan bilen of filmer


Campton and Chicksands Campton and Chicksands as en plak uun't groofskap Bedfordshire, Uasten faan Ingelun mä son 2.000 iinwenern. Hat as ferwaltangsteed faan't unitary authority Central Bedfordshire. Commonskategorii: Campton and Chicksands – Saamlang faan bilen of filmer


Hans Hoeg (16. Januwaari 1917 bit 03. Detsember 2011) wiar en Pleeger fan di Sölring Spraak. Aur lungi Jaaren her Hoeg en Tankstair ön Kairems Weesten, en diarbi wiar uk en Werkstair, fuaral fuar franzk Wainer. Wan höm sin Aarber en bet Tir diarfuar let, nem hi höm fuul Tir fuar Sölring, wat sin Mooderspraak wiar. Hans Hoeg heer di forskeligst Boker ütdönen, sa üs tau Boker me Dechtingen fan Wilhelm Siemens (1981 en 82) of en Bok aur dit, wat Nann Mungard aur sin Leewent āpskrewen her ("Der Schiffer Jan", Autobiografii, 1989). Masi Mait en Aarber heer Hans Hoeg höm me di Dechtingen fan Jens Mungard maaket. Hat uur üs en gurt Wert fuar delings Aarber me di Spraak önsen, dat des Aarbern üs en Bok prentet uur kür. "Ströntistel en Dünemruusen" uur üs en Iaring tö Mungards 100. Gibursdai (Februwaari 1985) ütdönen. Fan di Bigening fan di Soowentiger Jaaren dēr Hoeg aural Biskiir, di Sölring Spraak ek sterewi tö let. Hat jit, dat hi diarbi somtirs uk en rocht Twerthaur wiis kür. Hoeg wiar Meföliger fan di "Natsjonāli Friisen". Ön 2005 snaketi hi uk iin ön di Film "Inselklang", en Dokumentatsjoon, wat üp Söl maaket waar. Tö Duar


Sandbach (Cheshire) Sandbach (ütjspreegen: sændbætʃ, harke tu?/i) as en stääd uun't groofskap Cheshire, Nuurd Waast Ingelun. Hat as ferwaltangsteed faan't unitary authority Cheshire East. Tu Sandbach (civil parish) hiar a siidlangen: Sandbach, Elworth, Ettiley Heath an Wheelock. Trinjam lei grater stääden: Stoke on Trent, Manchester, Chester, Liverpool an Salford. Joseph Thomas, "Lippincott's Gazetteer of the World: A Complete Pronouncing Gazetteer Or Geographical Dictionary of the World", J. B. Lippincott Company, 1902, page 1977 Commonskategorii: Sandbach (Cheshire) – Saamlang faan bilen of filmer


Chester Chester [ˈtʃɛstə] (waliisk: Caer) as en stääd an en city uun't groofskap Cheshire, Nuurd Waast Ingelun mä gud 80.000 iinwenern. Chester as ferwaltangsteed faan't borough an unitary authority Cheshire West and Chester. Madeläälerlik banenstääd Model faan't 2000 juar ual Röömsk looger Castra Devana Commonskategorii: Chester – Saamlang faan bilen of filmer


Truro Truro (kornisk: Truru of Tryverow) as en stääd an en city uun't groofskap Cornwall, Süüd Waast Ingelun mä gud 20.000 iinwenern. Hat as uk ferwaltangsteed faan't unitary authority Cornwall. Commonskategorii: Truro – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Truro (Cornwall) (sjiisk)


Durham Durham [ˈdʌɹəm] as en stääd an en city uun't groofskap County Durham, Nuurd Uast Ingelun mä gud 50.000 iinwenern. Hat as ferwaltangsteed faan't unitary authority County Durham (UA). Commonskategorii: Durham – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Durham (sjiisk)


Carlisle Carlisle [ˈkɑːlaɪl], [kɑːˈlaɪl] as en stääd an en city uun't groofskap Cumbria, Nuurd Waast Ingelun mä son 75.000 iinwenern naibi Skotlun. Hat as ferwaltangsteed faan't unitary authority Cumberland. Carlisle as saterstääd faan Flensborag. Commonskategorii: Carlisle – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Carlisle (sjiisk)


Stockton-on-Tees Stockton-on-Tees as en madelstääd bi a struum Tees, gratendials uun't groofskap County Durham, Nuurd Uast Ingelun mä gud 80.000 iinwenern. Hat as ferwaltangsteed faan't unitary authority Borough of Stockton-on-Tees. Stockton-on-Tees hiart mä Middlesborough tu det metropolregiuun Teesside. Commonskategorii: Stockton-on-Tees – Saamlang faan bilen of filmer


Teesside as en metropolregiuun uun Nuurd Uast Ingelun bi a struum Tees mä a stääden Middlesbrough, Stockton-on-Tees, Redcar an Billingham. Diar wene gud 375.000 minsken. Teesside wiar uk ans en county borough, as daalang oober tu enkelt unitary authorities apdiald. Teesside wiar uun't 20. juarhunert en swaarponkt faan't iisen, stial an chemii industrii, an bekäänd för sin fül amwelt. Detdiar swaarindustrii hää daalang nian grat bedüüdang muar, an so ferlus flook minsken uun Teesside hör werk, an aaremmud kaam ap. Sant 2013 drei föör't küst faan Teesside 27 winjstruumuunlaagen uun en winjpark, an fersurge det regiuun mä struum. Commonskategorii: Teesside – Saamlang faan bilen of filmer 54.591666666667-1.1875Koordinaaten: 54° 36′ N, 1° 11′ W


Beverley Beverley as en stääd naibi Kingston upon Hull uun't groofskap East Riding of Yorkshire, Regiuun Yorkshire an a Humber mä son 30.000 iinwenern. Hat as ferwaltangsteed faan't unitary authority East Riding of Yorkshire (UA). Commonskategorii: Beverley – Saamlang faan bilen of filmer


Yorkshire wiar en grat groofskap uun Ingelun uun't regiuun Yorkshire an a Humber. Auer a juaren as hat tu letjer inahiden apdiald wurden. Hat hää daalang oober noch en kulturel bedüüdang, an woort arke juar mä a Yorkshire Day feiert. Hoodstääd wiar York, huar't uk a nööm faan füng. Trinjam lei County Durham, Westmorland, Lancashire, Cheshire, Derbyshire, Nottinghamshire an Lincolnshire. Grat stääden uun Yorkshire san: Leeds Sheffield Bradford Kingston upon Hull York Commons: Yorkshire – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage raisfeerer: Yorkshire an a Humber (tjiisk)


Westmorland of uk Westmoreland wiar en groofskap uun Nuurd Waast Ingelun. 1974 as hat uun det nei groofskap Cumbria apgingen. Commonskategorii: Westmorland – Saamlang faan bilen of filmer Westmorland and Furness (unitary authority)


York York as en stääd uun't groofskap Yorkshire, Regiuun Yorkshire an a Humber (Ingelun) mä gud 140.000 iinwenern. Hat as ferwaltangsteed faan't city, borough an unitary authority City of York. Commonskategorii: York – Saamlang faan bilen of filmer


Widnes Widnes as en stääd bi a struum Mersey uun't groofskap Cheshire uun Nuurd Waast Ingelun mä gud 60.000 iinwenern. Hat as ferwaltangsteed faan't unitary authority Borough of Halton. Commonskategorii: Widnes – Saamlang faan bilen of filmer


A River Mersey [ˈmɜ:zi] as en struum uun Nuurdwaast Ingelun. Di nööm ment so föl üs grens. Commonskategorii: River Mersey – Saamlang faan bilen of filmer Merseyside


Newport and Carisbrooke Newport and Carisbrooke as en civil parish üüb det Eilun Wight, Süüd Uast Ingelun mä gud 25.000 iinwenern. Hat as ferwaltangsteed faan't unitary authority Eilun Wight. Diar hiar det stääd Newport (Isle of Wight) an flook letjer saarpen tu. Commonskategorii: Newport and Carisbrooke – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Isle of White (sjiisk)


Hugh Town Hugh Town (kornisk Treworenys of Tre Huw) as en saarep üüb det eilun St. Mary's faan a Scilly Eilunen uun Cornwall, Süüd Waast Ingelun mä gud 1.000 iinwenern. Uun Hugh Town sat at ferwaltang faan a Scilly Eilunen. Naibi san en letjen fluuchplaats an en huuwen för a dampern tu fäästääg. Commonskategorii: Hugh Town – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Scilly Eilunen (sjiisk)


Chatham (Kent) Chatham [ˈtʃætəm] as en huuwenstääd uun't groofskap Kent, Süüd Uast Ingelun mä gud 75.000 iinwenern. Hat as ferwaltangsteed faan't unitary authority Borough of Medway. Commonskategorii: Chatham (Kent) – Saamlang faan bilen of filmer


Grimsby Grimsby as en huuwenstääd bi a struum Humber, Nuurdsia uun't groofskap Lincolnshire mä son 90.000 iinwenern. Hat as ferwaltangsteed faan't unitary authority North East Lincolnshire. Commonskategorii: Grimsby – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Grimsby (sjiisk)


Lincoln (Lincolnshire) Lincoln [ˈlɪŋkən] as en stääd an en city uun't regiuun Uast Madlunen (Ingelun) mä gud 120.000 iinwenern. Hat as hoodstääd faan't groofskap Lincolnshire. Commonskategorii: Lincoln (Lincolnshire) – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Lincoln (sjiisk)


Wat menst dü? Lincoln stääd uun Ingelun Lincolnshire, groofskap uun Ingelun Lincoln County (Arkansas) Lincoln County (Colorado) Lincoln County (Georgia) Lincoln County (Maine) Lincoln County (Montana) Lincoln County (Wyoming) Abraham Lincoln


Scunthorpe Scunthorpeas en stääd uun't groofskap Lincolnshire, Regiuun Yorkshire an a Humber (Ingelun) mä son 80.000 iinwenern. Hat as ferwaltangsteed faan't unitary authority North Lincolnshire. Scunthorpe as en swaarponkt faan't stialproduksion uun't Ferianagt Könangrik. Efter Grimsby an Lincoln as Scunthorpe at traadgratst stääd uun Lincolnshire. Commonskategorii: Scunthorpe – Saamlang faan bilen of filmer


Kettering (Northamptonshire) Kettering as en stääd uun't groofskap Northamptonshire, Uast Madlunen (Ingelun) mä gud 56.000 iinwenern. Kettering as ferwaltangsteed faan't unitary authority North Northamptonshire. Commonskategorii: Kettering (Northamptonshire) – Saamlang faan bilen of filmer


iarst skraftelk kwel auer Kettering (Northamptonshire)


Weston-super-Mare Weston-super-Mare as en bat an en stääd uun't groofskap Somerset, Süüd Waast Ingelun mä gud 80.000 iinwenern. Hat as ferwaltangsteed faan't unitary authority North Somerset. Commonskategorii: Weston-super-Mare – Saamlang faan bilen of filmer


Hark Bohm (* 18. Mai 1939 ön Hamborig) es en Dütsk Teaater- en Filmkönstler, sa üs en Skriiwer, Rejisöör an Filmimaaker. Bohm es uk Profesor fuar Film ön Hamborig wesen. Hark Bohm es üp Aamrem āpwukset. 1959 maaketi hi Abituur, en da herr hi Rochtsweetenskepen studiaret. Ön't Jaar 1969 es hi me di Filkonst bigent. Hi heer bi hok Filmi fan R.W.Fassbinder mespölet. 1971 heer Hark Bohm me hok Lir di 'Filmverlag der Autoren' grünlair. Fan des Tir ön aarberti hi uk üs Rejisöör fan kuurt Filmi. Bikeent uur Bohm me Tschetan, der Indianerjunge en Nordsee ist Mordsee. Hi heer me bikeent Rejisööri üs Rainer Werner Fassbinder, Werner Herzog, Volker Schlöndorf of Wim Wenders töhop aarbert. Bohm heer en önnemen Drēng, Uwe Bohm, wat uk bi di Film aarbert. 1973: 'Preis der AG der Filmjournalisten' för Tschetan, der Indianerjunge 1988: 'IFF Chicago': Pris för Yasemin 1989: 'Filmband in Gold' för Yasemin Hark Bohm ön't 'Filmportal' Hark Bohm ön di Dütsk Biografii


Northallerton Northallerton as en stääd uun't groofskap Yorkshire, Regiuun Yorkshire an a Humber (Ingelun) mä gud 16.000 iinwenern. Hat as ferwaltangsteed faan't unitary authority North Yorkshire. Commonskategorii: Northallerton – Saamlang faan bilen of filmer


Morpeth Morpeth as en stääd uun't groofskap Northumberland, Nuurd Uast Ingelun. Hat as ferwaltangsteed faan't unitary authority Northumberland mä son 14.000 iinwenern. Di nööm komt wel faan muur an stegelk (path). Commonskategorii: Morpeth – Saamlang faan bilen of filmer


A Humber [ˈhʌmbə] as en 62 kilomeeter lungen struum bi't uastküst faan Ingelun. Eegentelk as hi muar di müs faan a struumer Ouse an Trent, diar iinenööder luup, an do üs Humber iin uun a Nuurdsia ufluup. Uun a Humber jaft'at ääb an flud, sodenang as hi muar en smääl bocht üs en struum, en estuaar. Huuwner bi a Humber san Kingston upon Hull, Grimsby, Immingham, New Holland an Killingholme. Commonskategorii: Humber – Saamlang faan bilen of filmer Yorkshire an a Humber


Cambridge Cambridge [ˈkeɪmbɹɪdʒ] as en gratstääd an en city uun't groofskap Cambridgeshire, Uasten faan Ingelun mä gud 125.000 iinwenern. Hat as ferwaltangsteed faan't ferwaltangsgroofskap Cambridgeshire. Cambridge as bekäänd för sin uniwersiteet. Commonskategorii: Cambridge – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Cambridge (sjiisk)


West Bridgford West Bridgford as en stääd uun't groofskap Nottinghamshire, Uast Madlunen (Ingelun) mä knaap 50.000 iinwenern. Hat as ferwaltangsteed faan't ferwaltangsgroofskap Nottinghamshire. Commonskategorii: West Bridgford – Saamlang faan bilen of filmer


City of Winchester At City of Winchester as en city an en borough uun't groofskap Hampshire, Süüd Uast Ingelun mä son 125.000 iinwenern. Hat as ferwaltangsteed faan't ferwaltangsgraafskap Hampshire. Tu't City of Winchester hiar det stääd Winchester, an flook letjer stääden trinjam: Alresford, Badger Farm, Bishops Waltham, Denmead, Otterbourne, Twyford an Wickham. Commonskategorii: City of Winchester – Saamlang faan bilen of filmer


Andora as en böös letj lun uun a uastelk Pyrenäen tesken Spoonien an Frankrik. At lun hää sööwen gemeenen: Wikimedia-Atlas: Andora – Geografische än histoorische koorde Commonskategorii: Andora – Saamlang faan bilen of filmer Central Intelligence Agency, 'The World Factbook' 2016 Global Credit Portal: RatingsDirect®, Andorra (Principality of) Human Development Index Andorra: Parish and Major Places, citypopulation.de Andorra: Parish and Major Places, citypopulation.de 42.5583333333331.5552777777778Koordinaaten: 43° N, 2° O


Exeter Exeter [ˈɛksɪtə] as en stääd an en city uun't groofskap Devon, Süüd Waast Ingelun mä knaap 130.000 iinwenern. Hat as ferwaltangsteed faan't ferwaltangsgroofskap Devon. Commonskategorii: Exeter – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Exeter (sjiisk)


Madison County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Georgia. At county leit uun a nuurduast faan a bundesstoot. Det hee 29.880 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Danielsville. USA: Administrative Division. citypopulation.de


Marion County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Georgia. At county leit uun a waast faan a bundesstoot. Det hee 8359 lidj (2019). At hoodsteed faan't county as Buena Vista. USA: Administrative Division. citypopulation.de


Oakham Oakham as en stääd uun't groofskap Rutland, Uast Madlunen (Ingelun) mä gud 10.000 iinwenern. Hat as ferwaltangsteed faan't unitary authority Rutland. Commonskategorii: Oakham – Saamlang faan bilen of filmer


Taunton Taunton as en stääd uun't groofskap Somerset, Süüd Waast Ingelun mä son 60.000 iinwenern. Hat as ferwaltangsteed faan't unitary authority Somerset (UA). Commonskategorii: Taunton – Saamlang faan bilen of filmer


Yate Yate as en stääd uun't groofskap Gloucestershire, Süüd Waast Ingelun mä gud 21.000 iinwenern. Hat as ferwaltangsteed faan't unitary authority South Gloucestershire. Commonskategorii: Yate – Saamlang faan bilen of filmer


i1 i3 i7 i10 i12 i14 Di Flugplaats (Bechning me Kontroltorn) fan Söl liit temelk ön di Meren fan't Ailön: Waien fan Tērpsmeren hentö di Flugplaats: Knap 1 km nuurđuastern fan Weesterlön Knap 800 m nuurđern fan Tinem Knap 3km weestern fan Kairem Knap 2 km süđuastern fan Wonigstair Knap 1 km süđweestern fan Munkmēsk/Brēderep Di Startbaanen gung uasterfuar bit hentö 300 m fuar di Weesterkanten fan Kairem en Munkmēsk, sa üs bit hentö 300 m fuar di Uasterkant fan Woningstair. Sent 2008 jeft et en direkti Fliiger hentö di Fering Flugplaats. Diarfuar es en ual Propelermaskiin önerwai. Di miist Fliigers, wat fan Berlin kum, flö fan Süđuasten direkt aur Muasem-Wal, Ārichsem en Kairem iin en düüsi tö Nuurđweesten aur Woningstair weđer of. Propelermaskiinen flö uk aaftinoch aur Munkmēsk luas en flö da aur di Heef fan Kairem, Ārichsem en Muasem, dat di aur di Baan langs kum. Dit miist Lön, hur niin Fliigers langs kum, es forbecht of staant öner Natuurschuts. Diaraur uur nü uk ön Muasem, List en Hörnem muar omreten en nii becht. Ön Hörnem (Hotels, Hapimag, Haawen) en senerk ön List (Hotels, Haawen, MUEZ, Föri) sen masi Autos önerwai, sa dat et diar üđer Gurtemhairen jeft.


Gloucester Gloucester [ˈɡlɒstər] as en gratstääd uun't groofskap Gloucestershire, Süüd Waast Ingelun mä son 130.000 iinwenern. Hat as ferwaltangsteed faan't ferwaltangsgroofskap Gloucestershire. Commonskategorii: Gloucester – Saamlang faan bilen of filmer


City of Chelmsford Chelmsford as en city an en borough uun't groofskap Essex, Uasten faan Ingelun mä knaap 180.000 iinwenern. Hat as ferwaltangsteed faan't ferwaltangsgroofskap Essex. Tu't City of Chelmsford hiart det stääd Chelmsford, an uk noch letjer stääden an gemeenen: Danbury, Great Baddow, Great Oxney Green, Pleshey, Rettendon, Sandon, Writtle. Commonskategorii: City of Chelmsford – Saamlang faan bilen of filmer


Swindon Swindon as en gratstääd uun't groofskap Wiltshire, Süüd Waast Ingelun mä gud 220.000 iinwenern. Hat as ferwaltangsteed faan't unitary authority Borough of Swindon. Commonskategorii: Swindon – Saamlang faan bilen of filmer


Trowbridge Trowbridge as en stääd uun't groofskap Wiltshire, Süüd Waast Ingelun mä gud 33.000 iinwenern. Hat as ferwaltangsteed faan't ferwaltangsgroofskap Wiltshire. Commonskategorii: Trowbridge – Saamlang faan bilen of filmer


Salisbury Salisbury as en stääd an en city uun't groofskap Wiltshire, Süüd Waast Ingelun mä son 45.000 iinwenern. Salisbury as bekäänd för det katedraal faan't 13. juarhunert. Commonskategorii: Salisbury – Saamlang faan bilen of filmer


Torquay Torquay as en stääd uun't groofskap Devon, Süüd Waast Ingelun mä gud 67.000 iinwenern. Hat as ferwaltangsteed faan't borough an unitary authority Torbay. Commonskategorii: Torquay – Saamlang faan bilen of filmer


Newbury (Berkshire) Newbury as en stääd uun't groofskap Berkshire, Süüd Uast Ingelun mä gud 40.000 iinwenern. Hat as ferwaltangsteed faan't unitary authority West Berkshire. Commonskategorii: Newbury (Berkshire) – Saamlang faan bilen of filmer


Kendal Kendal as en stääd uun't groofskap Cumbria, Nuurd Waast Ingelun mä son 30.000 iinwenern. Hat as ferwaltangsteed faan't unitary authority Westmorland and Furness. Commonskategorii: Kendal – Saamlang faan bilen of filmer


Northampton Northampton as en stääd uun't groofskap Northamptonshire, Uast Madlunen (Ingelun) mä knap 250.000 iinwenern. Hat wiar bit 2021 ferwaltangsteed faan't groofskap Northamptonshire, an nü sant 2021 faan't unitary authority West Northamptonshire. Commonskategorii: Northampton – Saamlang faan bilen of filmer


Wokingham Wokingham as en stääd uun't groofskap Berkshire, Süüd Uast Ingelun mä gud 46.000 iinwenern. Hat as ferwaltangsteed faan't borough an unitary authority Borough of Wokingham. Commonskategorii: Wokingham – Saamlang faan bilen of filmer


City of Bradford At City of Bradford as en metropolitan borough an en city uun't groofskap West Yorkshire, Regiuun Yorkshire an a Humber (Ingelun) mä gud 500.000 iinwenern. A miasten wene uun det stääd Bradford. Ööder grater stääden uun't borough san Addingham, Baildon, Bingley, Burley in Wharfedale, Denholme, Haworth, Ilkley, Keighley, Menston, Oxenhope, Saltaire, Shipley, Silsden an Thornton. Commonskategorii: City of Bradford – Saamlang faan bilen of filmer


City of Canterbury At City of Canterbury as en non-metropolitan borough an en city uun't groofskap Kent, Süüd Uast Ingelun mä gud 150.000 iinwenern. A miasten wene uun det stääd Canterbury. Ööder grater stääden uun't borough san Whitstable, Herne Bay an Fordwich. Commonskategorii: City of Canterbury – Saamlang faan bilen of filmer


Canterbury Canterbury as en stääd uun't groofskap Kent, Süüd Uast Ingelun mä son 60.000 iinwenern. Hat as madelponkt faan't City of Canterbury. Commonskategorii: Canterbury – Saamlang faan bilen of filmer


Chichester At City of Chichester as en stääd an en city uun't groofskap West Sussex, Süüd Uast Ingelun mä gud 30.000 iinwenern. Hat as ferwaltangsteed faan a Distrikt Chichester an faan't ferwaltangsgroofskap West Sussex. Commonskategorii: Chichester – Saamlang faan bilen of filmer


At list faan ISO 3166-2-Codes för Andorra wiset di code för sööwen gemeenen faan Andorra. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Andorra AD), di ööder as di code för at gemeen. Di code as tuleetst di 17. April 2007 (PDF) feranert wurden. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk) ISO 3166-2 Luncodes ISO 3166-1 Luncodes uun domainnöömer


Borough of Colchester At Borough of Colchester as en non-metropolitan borough an en city an en distrikt uun't groofskap Essex, Uasten faan Ingelun mä knaap 200.000 iinwenern. A miasten wene uun det stääd Colchester. Commonskategorii: Borough of Colchester – Saamlang faan bilen of filmer


Colchester Colchester as en stääd uun't groofskap Essex, Uasten faan Ingelun mä son 120.000 iinwenern. Hat as madelponkt faan't City an Borough of Colchester. Commonskategorii: Colchester – Saamlang faan bilen of filmer


City of Doncaster At City of Doncaster as en metropolitan borough an en city uun't groofskap South Yorkshire, Yorkshire an a Humber (Ingelun) mä gud 300.000 iinwenern. A miasten wene uun det stääd Doncaster. Ööder grater stääden uun't borough san Armthorpe, Auckley, Bessacarr, Conisborough, Edlington, Mexborough an Stainforth. Commonskategorii: City of Doncaster – Saamlang faan bilen of filmer


Doncaster Doncaster as en stääd uun't groofskap South Yorkshire, Yorkshire an a Humber (Ingelun) mä gud 110.000 iinwenern. Hat as madelponkt faan't City of Doncaster. Commonskategorii: Doncaster – Saamlang faan bilen of filmer


Ely Ely [ˈiːli] as en stääd an en city uun't groofskap Cambridgeshire, Uasten faan Ingelun mä gud 20.000 iinwenern. Hat as ferwaltangsteed faan a distrikt East Cambridgeshire. Commonskategorii: Ely – Saamlang faan bilen of filmer


City of Lancaster At City of Lancaster as en non-metropolitan borough an en city an en distrikt uun't groofskap Lancashire, Nuurd Waast Ingelun mä knaap 150.000 iinwenern. A miasten wene uun det stääd Lancaster. Ööder grater stääden uun't borough san Carnforth, Heysham an Morecambe. Commonskategorii: City of Lancaster – Saamlang faan bilen of filmer


Lancaster (Lancashire) Lancaster as en stääd uun't groofskap Lancashire, Nuurd Waast Ingelun mä gud 50.000 iinwenern. Hat as madelponkt faan't City of Lancaster. Commonskategorii: Lancaster (Lancashire) – Saamlang faan bilen of filmer


Hambörj (öö. Hamborag, fe. Hamborig) as en bundeslönj än stää önj Nord-Tjüschlönj. Jü stää lait bai e Elbe, än as jü tweegrutste stää foon Tjüschlönj än jü soowentgrutste stää foon di Europäische Union. Deer booge 1,77 milion mansche (märts 2009). Hambörj as en sportstää. Et jeeft tou profäsjonäle fäitbåålmoonschape, Hamburg SV (spaald önj e HSH Nordbank Arena) än FC St. Pauli (spaald önjt Millerntor-Stadion)än 780 sportfloosen ma 500.000 lasmoote. Jü stää as berüümt for 'Reeperbahn', 'St. Pauli-Landungsbrücken', dåt rädjhüs, di 'Hamburger Dom' än forålem di siie Alster önj e banestää. Da jarste mansche kaame amenbai dåt 4e iirhunert önjt gebiit. Twasche dåt 4e än 6e iirhunert kaame da Saksen eefter dåt gebiit nordlich foon di Elbe. Önj dåt iir 810 baget Charles di Grute en krastlike schörk önjt norde foon sin kiningrik. As ferbading for da saksische än slavische ståme, bage hi dåt Sloot 'Hammaburg' weer nü jü duumschörk as. Önj dåt iir 831 wårt bai e Hammaburg en bäisduum foon Lodewik di Fromme grünläit. Kort eefter jü diiling foon dåt Frankische Rik kaama da fikinger än lääder da slaven önjt gebiit, än di oortbäisschop fleetet eefter Bremen. Di noome 'Hammaburg' wårt jarst dokumimäntiirt önj 832. Önj 1189 füng jü


Preston Preston as en gratstääd uun't groofskap Lancashire, Nuurd Waast Ingelun mä gud 140.000 iinwenern. Hat as madelponkt faan't City of Preston an ferwaltangsteed faan't ferwaltangsgroofskap Lancashire. Commonskategorii: Preston – Saamlang faan bilen of filmer


City of Preston At City of Preston as en non-metropolitan borough an en city, an en distrikt uun't groofskap Lancashire, Nuurd Waast Ingelun mä gud 150.000 iinwenern. A miasten wene uun det stääd Preston. Tu't borough Preston hiar bütj det stääd Preston uk noch a civil parishes: Barton, Broughton, Goosnargh, Grimsargh, Haighton, Ingol and Tanterton, Lea, Whittingham an Woodplumpton. Commonskategorii: City of Preston – Saamlang faan bilen of filmer


Lichfield Lichfield as en stääd an en city, an ferwaltangsteed faan a Lichfield Distrikt uun't groofskap Staffordshire, Waast Madlunen (Regiuun) (Ingelun) mä gud 30.000 iinwenern. Tu a Lichfield Distrikt hiar bütj det stääd Lichfield uk noch Burntwood an Fazeley. Commonskategorii: Lichfield – Saamlang faan bilen of filmer


Norwich Norwich as en stääd an en city, an en distrikt uun't groofskap Norfolk, Uasten faan Ingelun mä knaap 200.000 iinwenern. Norwich as ferwaltangsteed faan't ferwaltangsgroofskap Norfolk. Commonskategorii: Norwich – Saamlang faan bilen of filmer


Det stääd Norwich woort grünlaanj.


Ripon Ripon as en stääd an en city uun't groofskap North Yorkshire, regiuun Yorkshire an a Humber (Ingelun) mä gud 16.000 iinwenern. Commonskategorii: Ripon – Saamlang faan bilen of filmer


City of Salford At City of Salford as en metropolitan borough an en city uun't groofskap Greater Manchester, Nuurd Waast Ingelun mä son 250.000 iinwenern. A miasten wene uun det stääd Salford. Ööder grater stääden uun't borough san Swinton, Boothstown, Broughton, Cadishead, Eccles, Irlam, Pendlebury, Pendleton an Worsley. Commonskategorii: City of Salford – Saamlang faan bilen of filmer


Swinton Swinton as en stääd uun't groofskap Greater Manchester, Nuurd Waast Ingelun mä son 23.000 iinwenern. Hat as ferwaltangsteed faan't metropolitan borough City of Salford. Commonskategorii: Swinton – Saamlang faan bilen of filmer


City of St Albans At City of St Albans as en non-metropolitan borough an en city, an en distrikt uun't groofskap Hertfordshire, Uasten faan Ingelun mä son 150.000 iinwenern. A miasten wene uun det stääd St Albans. Ööder grater stääden uun't borough san Harpenden, Colney Heath, Harpenden Rural, London Colney, Redbourn, St Michael, St Stephen. Commonskategorii: City of St Albans – Saamlang faan bilen of filmer


St Albans St Albans as en stääd uun't groofskap Hertfordshire, Uasten faan Ingelun mä gud 80.000 iinwenern. Hat as madelponkt faan't City of St Albans. Commonskategorii: St Albans – Saamlang faan bilen of filmer


Hertford Hertford as en stääd uun a distrikt East Hertfordshire uun't groofskap Hertfordshire, Uasten faan Ingelun mä son 30.000 iinwenern. Hat as ferwaltangsteed faan't ferwaltangsgroofskap Hertfordshire. Tu a distrikt East Hertfordshire hiar bütj Hertford uk noch Buntingford, Sawbridgeworth an Ware. Commonskategorii: Hertford – Saamlang faan bilen of filmer


City of Sunderland At City of Sunderland as en metropolitan borough an en city uun't groofskap Tyne and Wear, Nuurd Uast Ingelun mä gud 270.000 iinwenern. A miasten wene uun det stääd Sunderland. Ööder grater stääden uun't borough san Bishopwearmouth, Doxford Park, Farringdon, Fulwell, Grindon, Hetton-le-Hole, Houghton-le-Spring, Redhouse, Roker, Ryhope, Seaburn, Southwick, Thorney Close an Washington. Commonskategorii: City of Sunderland – Saamlang faan bilen of filmer


Sunderland Sunderland as en stääd uun't groofskap Tyne and Wear, Nuurd Uast Ingelun mä son 170.000 iinwenern. Hat as madelponkt faan't City of Sunderland. Commonskategorii: Sunderland – Saamlang faan bilen of filmer


City of Wakefield At City of Wakefield as en metropolitan borough an en city uun't groofskap West Yorkshire, Yorkshire an a Humber (Ingelun) mä knaap 350.000 iinwenern. A miasten wene uun det stääd Wakefield. Ööder grater stääden uun't borough san Castleford, Featherstone, Hemsworth, Horbury, Knottingley, Normanton, Ossett, Pontefract, South Kirkby and Moorthorpe an South Elmsall. Commonskategorii: City of Wakefield – Saamlang faan bilen of filmer


Wakefield Wakefield as en stääd uun't groofskap West Yorkshire, Yorkshire an a Humber (Ingelun) mä son 100.000 iinwenern. Hat as madelponkt faan't City of Wakefield. Commonskategorii: Wakefield – Saamlang faan bilen of filmer


Wells, Somerset Wells as en stääd an en city uun't groofskap Somerset, Süüd Waast Ingelun mä gud 10.000 iinwenern. Commonskategorii: Wells, Somerset – Saamlang faan bilen of filmer


Worcester Worcester as en stääd an en city uun't groofskap Worcestershire, Waast Madlunen (Regiuun) (Ingelun) mä gud 100.000 iinwenern. Commonskategorii: Worcester – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Worcester (sjiisk)


Angus (Skotlun) Angus (skots geelisk Aonghas) as sant 1996 ian faan 32 council areas uun Skotlun. Trinjam lei Aberdeenshire, Perth and Kinross, Dundee an at Nuurdsia. Angus uun Skotlun Commonskategorii: Angus (Skotlun) – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Angus (sjiisk)


Argyll and Bute Argyll and Bute (skots geelisk: Earra-Ghàidheal agus Bòd) as ian faan 32 council areas uun Skotlun. Trinjam lei Highland, Perth and Kinross, Stirling an West Dunbartonshire. Argyll and Bute uun Skotlun Tu Argyll and Bute hiar flook eilunen: Bute Cara Island Coll Colonsay Davaar Fladda (Slate Islands) Fladda (Treshnish Isles) Gigha Glunimore Island Gometra Inchmarnock Iona Islay Jura Kerrera Lismore Luing Lunga Mull Sanda Island Scarba Seil Sheep Island Shuna Staffa Tiree Ulva Commonskategorii: Argyll and Bute – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Argyll and Bute (sjiisk)


Highland (Council Area) Highland (skots geelisk: Gàidhealtachd) as ian faan 32 council areas uun Skotlun. Trinjam lei Moray, Aberdeenshire, Perth and Kinross an Argyll and Bute. Highland uun Skotlun Commonskategorii: Highland (Council Area) – Saamlang faan bilen of filmer


Bütjer Hebriiden A Bütjer Hebriiden (ingelsk: Outer Hebrides of Western Isles, skots geelisk: Na h-Eileanan Siar [nə ˈhelanən ˈʃiəɾ]) san en skööl faan eilunen uun a Atlantik son 60 km föör't waastküst faan Skotlun. Jo san uk ian faan 32 council areas uun Skotlun. A Bütjer Hebriiden uun Skotlun Lewis and Harris Great Bernera Scalpay Uist skööl (geelisk Uibhist): Baleshare Berneray North Uist Grimsay Benbecula South Uist Eriskay Barra Vatersay ünbewenet: Sula Sgeir Rona Shiant Islands Barra Head Flannan Isles Haskeir Monach Islands St. Kilda an noch flook letj ünbewenet eilunen muar. Commonskategorii: Bütjer Hebriiden – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Bütjer Hebriiden (sjiisk)


A Hebriiden (ingelsk: Hebrides [ˈhebrɪdiːz], skots geelisk: na h-Innse Gall, ualnoorsk Suðreyjar) san en skööl faan eilunen uun a Atlantik föör't waastküst faan Skotlun. A Bütjer Hebriiden san uk ian faan 32 council areas uun Skotlun. A Baner Hebriiden hiar gratendials tu Argyll and Bute, det eilun Skye an enkelt letjer eilunen diar ambi hiar tu't Highland (Council Area). Commonskategorii: Hebriiden – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Hebriiden (sjiisk)


Moray Moray (skots geelisk: Moireibh, latiinsk: Moravia) as ian faan 32 council areas uun Skotlun. Trinjam lei Aberdeenshire, Highland an at Nuurdsia. Moray uun Skotlun Commonskategorii: Moray – Saamlang faan bilen of filmer


Perth and Kinross Perth and Kinross (skots geelisk Peairt agus Ceann Rois) as ian faan 32 council areas uun Skotlun. Trinjam lei Aberdeenshire, Angus, Argyll and Bute, Clackmannanshire, Dundee, Fife, Highland an Stirling. Perth and Kinross uun Skotlun Commonskategorii: Perth and Kinross – Saamlang faan bilen of filmer


Clackmannanshire Clackmannanshire (skots geelisk Siorrachd Chlach Mhannainn) as ian faan 32 council areas uun Skotlun. Trinjam lei Perth and Kinross, Stirling an Fife. Clackmannanshire uun Skotlun Commonskategorii: Clackmannanshire – Saamlang faan bilen of filmer


Fife (Skotlun) Fife [faɪf] (skots geelisk Fìobha) as ian faan 32 council areas uun Skotlun. Trinjam lei Perth and Kinross, Clackmannanshire an at Nuurdsia. Fife uun Skotlun Commonskategorii: Fife (Skotlun) – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Fife (sjiisk)


Stirling (Council Area) Stirling (skots geelisk Sruighlea) as ian faan 32 council areas uun Skotlun. Trinjam lei Argyll and Bute, Clackmannanshire, East Dunbartonshire, Falkirk, North Lanarkshire, Perth and Kinross an West Dunbartonshire. Stirling uun Skotlun Commonskategorii: Stirling (Council Area) – Saamlang faan bilen of filmer


En Kwantenponkt (ingelsk quantum dot, QD) as en liitjeletj struktuur faan hualewleitern üs t.b. InGaAs, CdSe, Ga, In, P, InP. Hi hää ütjmiaten faan nanomeetern. Kwantenponkter haa det aparte eegenskap, dat det klöör, wat jo wise, faan hör grate an energiitustant ufhinget. An jo het kwantenponkter, auer jo bluas enkelt (diskreet) energiitustanter iinnem kön. Uun't juar 2023 haa Moungi Bawendi, Louis Brus an Alexei Jekimow a Nobelpris för chemii füngen för hör werken auer kwantenponkter. Commonskategorii: Kwantenponkt – Saamlang faan bilen of filmer


Inge Gieppner Carstensen (* 18.06.1939) es üp Söl āpwukset, en jü maaket masi fuar di Sölring Foriining. Inge Gieppner Carstensen uunet ön Weesterlön. Jü kumt ön di Film "Inselklang" (2005) fuar. Wikisource: Önspraak tö di Biiki ön Tinem, 2006


Dumfries and Galloway Dumfries and Galloway [dʌmˌfɹiːsənˈgæləweɪ] (skots geelisk Dùn Phris agus an Gall-Ghaidhealaibh) as ian faan 32 council areas uun Skotlun. Trinjam lei South Ayrshire, East Ayrshire, South Lanarkshire an Scottish Borders, an uun't süüden Cumbria (Ingelun) an at Iirsk Sia. Faan 1975 bis 1996 wiar Dumfries and Galloway en skots regiuun. Commonskategorii: Dumfries and Galloway – Saamlang faan bilen of filmer


Scottish Borders Scottish Borders (skots geelisk: Crìochan na h-Alba) as ian faan 32 council areas uun Skotlun. Trinjam lei Dumfries and Galloway, South Lanarkshire, East Lothian an Midlothian, at Nuurdsia an Northumberland (Ingelun) uun't süüden Faan 1975 bit 1996 wiar Scottish Borders en skots regiuun mä di nööm Borders. Scottish Borders uun Skotlun Commonskategorii: Scottish Borders – Saamlang faan bilen of filmer


Strathclyde Strathclyde [stɹæθˈklaɪd] (skots-geelisk Srath Chluaidh) wiar faan 1975 bit 1996 en ferwaltangsregiuun uun Skotlun mä 19 distrikten trinjam det stääd Glasgow. Diar wenet doomools sowat a heleft faan a minsken uun Skotlun, muar üs tau miljoonen. Strathclyde uun Skotlun 1996 as det regiuun apliaset wurden, daalang san diar twaalew council areas: Argyll and Bute East Ayrshire East Dunbartonshire East Renfrewshire Glasgow Inverclyde North Ayrshire North Lanarkshire Renfrewshire South Ayrshire South Lanarkshire West Dunbartonshire Commonskategorii: Strathclyde – Saamlang faan bilen of filmer


Lothian Lothian [ləʊðjən] (skots-geelisk Lodainn) wiar faan 1975 bit 1996 en ferwaltangsregiuun uun Skotlun mä 19 distrikten trinjam det stääd Edinburgh. Diar wenet doomools son 760.000 minsken. Di nööm kaam faan't Könangrik Loth. Üs det regiuun 1996 apliaset wurd, san a distrikten tu council areas wurden: West Lothian Midlothian East Lothian Stääd an city Edinburgh Commonskategorii: Lothian – Saamlang faan bilen of filmer


fpd3pd5 A Ben Nevis (skots-geelisk Beinn Nibheis [ˈbɐiːɲ ˈniːviʃ]) as mä en hööchde faan 1345 m = 4.413 ft a huuchst berag uun Skotlun an uk un't hialer Ferianagt Könangrik. Hi leit uun a Highlands. Commonskategorii: Ben Nevis – Saamlang faan bilen of filmer


Loch Ness A Loch Ness [ˌlɒx ˈnɛs] (skots geelisk: Loch Nis [ˈlɔx ˈnɪʃ]) as di gratst faan trii lungtaanj sian uun't Great Glen (lung dääl) faan Skotlun, diar ham faan a Nuurdsia tu a Atlantik hentjocht. Hi as 36 kilomeeter lung, an lääpt uf efter nuurduast iin uun a River Ness. Loch Ness as mä en flaak faan 56,4 km² di öödergratst uun Skotlun efter Loch Lomond. Hi häält oober muar weeder, auer hi steedenwiis bit 272 meeter jip as. Great Glen Koord Uun Loch Ness skal en monster "Nessie" swääm. Commonskategorii: Loch Ness – Saamlang faan bilen of filmer


Falkirk (Council Area) Falkirk (skots geelisk an Eaglais Bhreac) as ian faan 32 council areas uun Skotlun. Trinjam lei North Lanarkshire, Stirling an West Lothian. Tu Falkirk hiar sääks distrikten, jo het area forums: Bo’ness Area Forum Braes Area Forum Denny, Bonnybridge & Banknock Area Forum Falkirk Area Forum Grangemouth Area Forum Larbert & Stenhousemuir Area Forum Commonskategorii: Falkirk (Council Area) – Saamlang faan bilen of filmer


Central Region Regiuun uun Skotlun At Central Region (skots-geelisk Roinn Meadhanach) wiar faan 1975 bit 1996 en ferwaltangsregiuun uun Skotlun mä trii distrikten. Üs det regiuun 1996 apliaset wurd, san a distrikten tu council areas wurden: Clackmannan Falkirk Stirling Central Region uun Skotlun Commonskategorii: Central Region (Skotlun) – Saamlang faan bilen of filmer


Inverclyde Inverclyde (skots geelisk Inbhir Chluaidh) as ian faan 32 council areas uun Skotlun. Trinjam lei Renfrewshire an North Ayrshire. Inverclyde uun Skotlun Commonskategorii: Inverclyde – Saamlang faan bilen of filmer


Renfrewshire Renfrewshire (skots geelisk Siorrachd Rinn Friù) as ian faan 32 council areas uun Skotlun. Trinjam lei North Ayrshire, East Renfrewshire, Glasgow, Inverclyde an West Dunbartonshire. Renfrewshire uun Skotlun Commonskategorii: Renfrewshire – Saamlang faan bilen of filmer


Andreas Hübbe (*19. Oktoober (Storemmuun).1865 Kläden/Altmark, † 15. Mai (Krölenmuun).1941 Hamborig) es en Aur-See- of Eksport-Koopman wesen. Sin Faađer, Friedrich Johannes Hübbe, wiar Düneminspektor en uk di leest Lönvoogt üp Söl, en sa kām Andreas Hübbe hentö Söl en liirti diar Sölring fan höm. Sin Bruarwening her hi ön Hamborig. Hi heer aur hönert Dechtingen en Leedjis aur Söl skrewen. Andreas Hübbe heer't ön di Gang braacht, dat di Foriining fuar Söl’ring Spraak en Wiis grünjlair uur (1900), wat leeterhen di Söl'ring Foriining uuren es. Andreas Hübbe nem sin hiili Kraft fuar di Sölring Spraak. Hi wiar di Öndreft fuar masi Saaken, wat diaraur bit hentö di jest Warelkrich pasiaret sen. Töhop me Boy Peter Möller, diar uk ön Hamborig wiar, taacht hi höm dat "Sölring Lesbok" üt, wat Möller da maaket her. Me des Bok uur et möögelk, dat em al ön't Jaar 1909 me di Sölring Önerrocht iin ön di Skuulen bigen kür. Hübbe meenti, dat di Baarilir man sawat üüs en Toonk fuar di Sölringer aur haa skul. Al tö di Bigening fan't 20. Jaarhönert gair dit me di Sölring Spraak jaa dial, en sa wel hok Mensken en uk Hübbe dit iin ön di Skuulen bringi.


Tayside Tayside (skots-geelisk Taobh Tatha) wiar faan 1975 bit 1996 en ferwaltangsregiuun uun Skotlun mä trii distrikten trinjam det stääd Dundee. Diar wenet doomools son 390.000 minsken. Tayside uun Skotlun Üs det regiuun 1996 apliaset wurd, san a distrikten tu council areas wurden: Angus Dundee Perth and Kinross Commonskategorii: Tayside – Saamlang faan bilen of filmer


Grampian Grampian (skots-geelisk Roinn a’ Mhonaidh) wiar faan 1975 bit 1996 en ferwaltangsregiuun uun Skotlun mä fiiw distrikten trinjam det stääd Aberdeen. Diar wenet doomools son 530.000 minsken. Grampian uun Skotlun Üs det regiuun 1996 apliaset wurd, san a fiiw distrikten tu trii council areas tuuplaanj wurden: Aberdeen Aberdeenshire Moray Commonskategorii: Grampian – Saamlang faan bilen of filmer


East Lothian East Lothian [ˌiːstˈləʊðjən] (skots geelisk Lodainn an Ear) as ian faan 32 council areas uun Skotlun. Trinjam lei Edinburgh, Midlothian an Scottish Borders. East Lothian uun Skotlun Commonskategorii: East Lothian – Saamlang faan bilen of filmer


Midlothian Midlothian (skots geelisk Meadhan Lodainn, of uk Edinburghshire) as ian faan 32 council areas uun Skotlun. Trinjam lei Edinburgh, East Lothian an Scottish Borders. Üs traditsionel graafskap amfaadet Midlothian uk Edinburgh. Commonskategorii: Midlothian – Saamlang faan bilen of filmer


West Lothian West Lothian [ˌwɛstˈləʊðjən] of uk Linlithgowshire (skots geelisk Lodainn an Iar) as ian faan 32 council areas uun Skotlun. Trinjam lei Edinburgh, Falkirk an Midlothian. West Lothian as uk en traditsionel groofskap faan Skotlun. Commonskategorii: West Lothian – Saamlang faan bilen of filmer


North Ayrshire North Ayrshire (skots geelisk: Sìorrachd Inbhir Air a Tuath) as ian faan 32 council areas uun Skotlun. Trinjam lei Renfrewshire, East Ayrshire an South Ayrshire. Tu North Ayrshire hiart uk det eilun Arran, an enkelt letjer eilunen. Föör 1996 wiar North Ayrshire mä di nööm Cunninghame en distrikt uun't regiuun Strathclyde. North Ayrshire uun Skotlun Commonskategorii: North Ayrshire – Saamlang faan bilen of filmer


South Ayrshire South Ayrshire (skots geelisk Siorrachd Inbhir Àir a Deas) as ian faan 32 council areas uun Skotlun. Trinjam lei East Ayrshire an Dumfries and Galloway. Föör 1996 wiar South Ayrshire mä di nööm Kyle and Carrick en distrikt uun't regiuun Strathclyde. South Ayrshire uun Skotlun Commonskategorii: South Ayrshire – Saamlang faan bilen of filmer


East Ayrshire East Ayrshire (skots geelisk: Siorrachd Inbhir Àir an Ear) as ian faan 32 council areas uun Skotlun. Trinjam lei North Ayrshire, East Renfrewshire, South Lanarkshire, Dumfries and Galloway an South Ayrshire. East Ayrshire uun Skotlun Commonskategorii: East Ayrshire – Saamlang faan bilen of filmer


East Renfrewshire East Renfrewshire (skots geelisk Siorrachd Rinn Friù an Ear) as ian faan 32 council areas uun Skotlun. Trinjam lei North Ayrshire, East Ayrshire, Renfrewshire, South Lanarkshire an Glasgow. Föör 1996 wiar East Renfrewshire mä di nööm Eastwood en distrikt uun't regiuun Strathclyde. East Renfrewshire uun Skotlun Commonskategorii: East Renfrewshire – Saamlang faan bilen of filmer


East Dunbartonshire East Dunbartonshire (skots geelisk: Siorrachd Dhùn Bhreatainn an Ear) as ian faan 32 council areas uun Skotlun. Trinjam lei West Dunbartonshire, Glasgow, Stirling an North Lanarkshire. East Dunbartonshire uun Skotlun Commonskategorii: East Dunbartonshire – Saamlang faan bilen of filmer


North Lanarkshire North Lanarkshire (skots geelisk: Siorrachd Lannraig a Tuath) as ian faan 32 council areas uun Skotlun. Trinjam lei Glasgow, Falkirk, East Dunbartonshire, Stirling, West Lothian an South Lanarkshire. Commonskategorii: North Lanarkshire – Saamlang faan bilen of filmer


South Lanarkshire South Lanarkshire (skots geelisk: Siorrachd Lannraig a Deas) as ian faan 32 council areas uun Skotlun. Trinjam lei Scottish Borders, East Renfrewshire, Dumfries and Galloway, East Ayrshire, North Ayrshire, Glasgow an North Lanarkshire. South Lanarkshire uun Skotlun Commonskategorii: South Lanarkshire – Saamlang faan bilen of filmer


West Dunbartonshire West Dunbartonshire (skots geelisk Siorrachd Dhùn Bhreatainn an Iar) as ian faan 32 council areas uun Skotlun. Trinjam lei Argyll and Bute, Stirling, East Dunbartonshire, Glasgow an Renfrewshire. West Dunbartonshire uun Skotlun Commonskategorii: West Dunbartonshire – Saamlang faan bilen of filmer


East Kilbride East Kilbride (skots geelisk: Cille Bhrìghde an Ear) as en stääd uun Skotlun uun't council area faan South Lanarkshire. Hat as det sääkstgratst stääd uun Skotlun mä son 75.000 iinwenern. Commonskategorii: East Kilbride – Saamlang faan bilen of filmer


Livingston (West Lothian) Livingston as en stääd uun Skotlun uun't council area faan West Lothian. Hat as det sööwenstgratst stääd uun Skotlun mä son 65.000 iinwenern. Commonskategorii: Livingston (West Lothian) – Saamlang faan bilen of filmer


Hamilton (South Lanarkshire) Hamilton (skots geelisk: Hamaltan) as en stääd uun Skotlun uun't council area faan South Lanarkshire. Hat as det aachtstgratst stääd uun Skotlun mä son 55.000 iinwenern. Commonskategorii: Hamilton (South Lanarkshire) – Saamlang faan bilen of filmer


Cumbernauld Cumbernauld as en stääd uun Skotlun uun't council area faan North Lanarkshire. Hat as det njüügenstgratst stääd uun Skotlun mä son 52.000 iinwenern. Commonskategorii: Cumbernauld – Saamlang faan bilen of filmer


Dunfermline Dunfermline (skots geelisk: Dùn Phàrlain) as en stääd uun Skotlun uun't council area faan Fife. Hat as det tjiinstgratst stääd uun Skotlun mä son 53.000 iinwenern. Sant 2022 as Dunfermline en city uun't Ferianagt Könangrik. Commonskategorii: Dunfermline – Saamlang faan bilen of filmer


Inverness Inverness [ˌɪnvərˈnɛs], (skots-geelisk Inbhir Nis) as en stääd uun Skotlun uun't council area faan Highland. Hat hää knaap 50.000 iinwenern an leit nai bi't Loch Ness. Sant 2000 as Inverness en city uun't Ferianagt Könangrik. Commonskategorii: Inverness – Saamlang faan bilen of filmer


Perth (Skotlun) Perth (skots geelisk: Peairt) as en stääd uun Skotlun uun't council area faan Perth and Kinross. Hat hää knaap 50.000 iinwenern. Perth as uk en city uun't Ferianagt Könangrik. Commonskategorii: Perth (Skotlun) – Saamlang faan bilen of filmer


Hamm as en krisfri stää önj dåt tjüsch bundeslönj Nordrhin-Weestfåålen, önj di Arnsberg Regiiringsdistrikt. Jü stää heet 179.916 inboogere (2019). Germany: Nordrhein-Westfalen, citypopulation.de


Bangor as en stääd uun't principal area Gwynedd (PA) uun Nuurdwaastwales, an en city uun't Ferianagt Könangrik mä son 20.000 iinwenern. Faan Bangor gongt en wichtag brag auer tu det eilun Anglesey. Commonskategorii: Bangor (Wales) – Saamlang faan bilen of filmer


St Asaph (ˈæsəf waliisk: Llanelwy ɬanˈɛlʊɨ̯) as en stääd uun't principal area Denbighshire uun Nuurdwales an en city uun't Ferianagt Könangrik mä gud 3.000 iinwenern. Commonskategorii: St Asaph – Saamlang faan bilen of filmer


St David's of uk St Davids (waliisk: Tyddewi) as en letj stääd uun't principal area faan Pembrokeshire uun Süüdwaastwales mä knaap 2.000 iinwenern, an det letjst city uun't Ferianagt Könangrik. Commonskategorii: St David's – Saamlang faan bilen of filmer


Hamilton (Bermuuda) Hamilton as at hoodstääd faan Bermuuda an en city uun't Ferianagt Könangrik mä gud 3.000 iinwenern. Commonskategorii: Hamilton (Bermuuda) – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Hamilton (sjiisk)


At list faan ISO 3166-2-Codes för Barbaados wiset di code för 11 Sarkspalen. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Barbaados BB), di ööder as di code för at sarkspal (Parish). Di code as tuleetst di 17. April 2007 (PDF) feranert wurden. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk) ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden.


Armagh Armagh ([ɑɹˈmɑː]; iirsk Ard Mhacha [ard ˈwaˑxə]) as en stääd uun a distrikt Armagh, Banbridge and Craigavon (Nuurdirlun) an en city uun't Ferianagt Könangrik mä son 15.000 iinwenern. Commonskategorii: Armagh – Saamlang faan bilen of filmer


Bangor (Nuurdirlun) Bangor (iirsk Beannchar, det ment spas huug) as det hoodstääd faan a distrikt Ards and North Down (Nuurdirlun) mä son 60.000 iinwenern. Sant 2022 as Bangor en city uun't Ferianagt Könangrik. Commonskategorii: Bangor (Nuurdirlun) – Saamlang faan bilen of filmer


Lisburn Lisburn (iirsk: Lios na gCearrbhach) as at hoodstääd faan a distrikt Lisburn and Castlereagh, at traadgratst stääd uun Nuurdirlun mä gud 70.000 iinwenern, an sant 2022 en city uun't Ferianagt Könangrik. Commonskategorii: Lisburn – Saamlang faan bilen of filmer


Derry Derry [ˈdɛɹɪ] (amtelk Londonderry; iirsk Doire Cholm Chille, of ianfach Doire) as det hoodstääd faan a distrikt Derry City and Strabane, at naistgratst stääd uun Nuurdirlun mä son 85.000 iinwenern, an en city uun't Ferianagt Könangrik. Commonskategorii: Derry – Saamlang faan bilen of filmer


Newry Newry (iirsk: An tIúr, det ment: a iiwenbuum) as en stääd mä son 30.000 iinwenern, an en ferwaltangsteed faan a distrikt Newry, Mourne and Down (Nuurdirlun). Newry as uk en city uun't Ferianagt Könangrik. Commonskategorii: Newry – Saamlang faan bilen of filmer


Antrim Antrim (iirsk: Aontroim) as en stääd uun Nuurdirlun bi a Lough Neagh mä gud 23.000 iinwenern, an en ferwaltangsteed faan a distrikt Antrim and Newtownabbey. Commonskategorii: Antrim – Saamlang faan bilen of filmer


Newtownabbey Newtownabbey (iirsk Baile na Mainistreach) as en stääd uun Nuurdirlun mä gud 85.000 iinwenern, an en ferwaltangsteed faan a distrikt Antrim and Newtownabbey. Commonskategorii: Newtownabbey – Saamlang faan bilen of filmer


Craigavon Craigavon (iirsk Baile na Mainistreach) as en stääd uun Nuurdirlun mä knaap 60.000 iinwenern, an ferwaltangsteed faan a distrikt Armagh City, Banbridge and Craigavon. Commonskategorii: Craigavon – Saamlang faan bilen of filmer


Coleraine Coleraine (iirsk Cúil Raithin) as en stääd uun Nuurdirlun mä son 25.000 iinwenern, an ferwaltangsteed faan a distrikt Causeway Coast and Glens. Commonskategorii: Coleraine – Saamlang faan bilen of filmer


Ballymena Ballymena (iirsk: An Baile Meánach) as en stääd uun Nuurdirlun mä son 30.000 iinwenern, an ferwaltangsteed faan a distrikt Mid and East Antrim. Commonskategorii: Ballymena – Saamlang faan bilen of filmer


Dungannon Dungannon (iirsk: Dún Geanainn) as en stääd uun Nuurdirlun mä knaap 15.000 iinwenern, an ferwaltangsteed faan a distrikt Mid Ulster. Commonskategorii: Dungannon – Saamlang faan bilen of filmer


Downpatrick Downpatrick (iirsk: Dún Pádraig, det ment: Borag faan Patrick) as en stääd uun Nuurdirlun mä gud 10.000 iinwenern, an en ferwaltangsteed faan a distrikt Newry, Mourne and Down. Commonskategorii: Downpatrick – Saamlang faan bilen of filmer


Omagh Omagh (iirsk: An Ómaigh, of uk Oigh magh) as en stääd uun Nuurdirlun mä son 20.000 iinwenern, an en ferwaltangsteed faan a distrikt Fermanagh and Omagh. Commonskategorii: Omagh – Saamlang faan bilen of filmer


Enniskillen Enniskillen (iirsk Inis Ceithleann) as en stääd uun Nuurdirlun mä knaap 14.000 iinwenern, an en ferwaltangsteed faan a distrikt Fermanagh and Omagh. Commonskategorii: Enniskillen – Saamlang faan bilen of filmer


Carrickfergus Carrickfergus (iirsk Carraig Fhearghais) as en stääd uun Nuurdirlun mä gud 27.000 iinwenern, an leit uun a distrikt Mid and East Antrim. Commonskategorii: Carrickfergus – Saamlang faan bilen of filmer


Newtownards Newtownards (iirsk Baile Nua na hArda) as en stääd uun Nuurdirlun mä gud 28.000 iinwenern, an leit uun a distrikt Ards and North Down. Commonskategorii: Newtownards – Saamlang faan bilen of filmer


Claudius Ptolemäus (ualgreks Κλαύδιος Πτολεμαῖος Klaúdios Ptolemaíos, latiinsk Claudius Ptolemaeus; * am 100, ferlicht uun Ptolemais Hermeiou, Egypten; † efter 160, ferlicht uun Alexandria) wiar en greksen matemaatiker, geograaf, astronoom, astroloog an filosoof. Hi lewet uun Alexandria uun't Röömsk prowins Aegyptus. Ptolemäus ging diarfaan ütj, dat a eerd uun a maden faan't uniwersum stäänt. Ptolemäüs skrääw det Almagest, det wiar en werk auer matematiik an astronomii uun 13 buken. Det hää bestenen bit uun't leed madelääler. Ööder wedenskaplidj tu sin tidj siig a san uun a maden, man jo küd jo ei trochsaat. Iarst föl leeder haa Nikolaus Kopernikus, Johannes Kepler an Galileo Galilei efterwiset, dat Ptolemäus ei rocht hed. Ptolemäus sin weltbil Uun a geometrii foonj Ptolemäus en sats auer sjauerhuken ütj: Uun son sjuerhuk täält: a c + b d = e f {\displaystyle ac+bd=ef} . En ööder wichtag werk wiar sin Geographike Hyphegesis auer geografii. Weltkoord efter Ptolemäus. Commonskategorii: Claudius Ptolemäus – Saamlang faan bilen of filmer


Henry Ford (* 30. Jüüle 1863 uun Greenfield Township, Wayne County, Michigan; † 7. April 1947 uun Dearborn, Michigan) wiar en amerikoonsken ütjfinjer an autokonstruktöör, Hi hää det Ford Motor Company grünjlaanj. Uun sin fabriken küd autos automatisiaret baud wurd. Grat staktaalen faan ian an detsalew model wiar nü mögelk, so dat flook minsken jo en auto kuupe küd. Ford Model T (Tin Lizzy) faan 1908 bit 1927, 15 miljoonen Model A, 1926 bit 1931, 4 miljoonen Commonskategorii: Henry Ford – Saamlang faan bilen of filmer Wikiquote: Henry Ford (sjiisk)


Louis Pasteur (* 27. Detsember 1822 uun Dole, Département Jura; † 28. September 1895 uun Villeneuve-l’Étang bi Paris) wiar en fransöösken cheemiker an füüsiker, an hää det mikrobiologii grünjlaanj. Sin werken hed en graten uundial bi't ufweerin faan kraankesen an bi't imfin. Föör Pasteur käänd a minsken al det pooksaaten, man hi hää ütjfünjen, hü uk ööder kraankesen üs cholera of dolhaid ferhanert wurd küd. Uun Frankrik stäänt daalang at Instituut Pasteur, det as at wichtagst wedenskapelk iinrachtang uun't lun för biomedesiin. Wi snaake daalang noch faan pasteurisiarin, wan iidjwaaren behanelt wurd, amdat jo linger hual an frisk bliiw. Pasteur üüb en 5 Franc skiin faan 1967 Commonskategorii: Louis Pasteur – Saamlang faan bilen of filmer Wikiquote: Louis Pasteur (sjiisk)


Barbaados [baʁˈbaːdɔs] as en eilun faan a Letj Antilen an en stoot uun a Kariibik. Barbaados hää elwen sarkspalen (üüb Ingelsk: Parishes): Barbaados wiar faan 1966 bit 2021 lasmoot faan det Commonwealth of Nations. efter: The World Factbook 2009 International Monetary Fund, World Economic Outlook Database, April 2008 Human Development Index Barbados: Parishes, citypopulation.de Commonskategorii: Barbaados – Saamlang faan bilen of filmer Wikimedia Atlas: Barbaados – Geograafisk an histoorisk koorden 13.2-59.583333333333Koordinaaten: 13° N, 60° W


Guadalajara Guadalajara (spoonsk [gwaðalaˈxaɾa]) as det hoodstääd faan a bundesstoot Jalisco uun Meksiko, an mä knaap 2 miljoon iinwenern at naistgratst stääd uun't lun. Commonskategorii: Guadalajara (Meksiko) – Saamlang faan bilen of filmer


At Salix babylonica as en plaantenslach uun det skööl faan a Wilger (Salix). Faan Salix babylonica jaft'at flook krüsangen, fööraal am jo wonterhard tu maagin: Salix x sepulcralis Salix alba × Salix babylonica -> Salix × sepulcralis (= Salix × salamonii) Salix × blanda ( = Salix × elegantissima), komt ferlicht uf faan Salix pentandra of Salix fragilis Commonskategorii: Salix babylonica – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Salix babylonica


A Cercidiphyllum san det iansagst plaantenskööl uun't famile Cercidiphyllaceae. Jo hiar tu a Stianbreegern (Saxifragales). Diar jaft'at man tau slacher faan: C. japonicum C. magnificum Commonskategorii: Cercidiphyllum – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Cercidiphyllum


Tokmok Tokmok (kirgiisk Токмок; rüsk Токмак/Tokmak) as en stääd uun't Oblast Tschüi uun a nuurd faan Kirgistaan mä son 66.000 iinwenern naibi't grens tu Kasachstaan. Kyrgyzstan, citypopulation.de, taalen för 2020 Commonskategorii: Tokmok – Saamlang faan bilen of filmer


Özgön Özgön (of Usgen; kirgiisk Өзгөн; usbekisk Oʻzgan/Ўзган; rüsk Узген) as en stääd uun't Oblast Osch uun Kirgistaan mä son 61.000 iinwenern. Kyrgyzstan, citypopulation.de, taalen för 2020 Commonskategorii: Özgön – Saamlang faan bilen of filmer


Balyktschy Balyktschy (kirgiisk Балыкчы, rüsk Рыбаче) as en stääd uun't Oblast Yssykköl uun Kirgistaan mä son 49.000 iinwenern. Kyrgyzstan, citypopulation.de, taalen för 2020 Commonskategorii: Balyktschy – Saamlang faan bilen of filmer


Kara-Balta Kara-Balta of Karabalta (kirgiisk Карабалта; rüsk Кара-Балта) as en stääd uun't Oblast Tschüi uun a nuurd faan Kirgistaan mä son 47.000 iinwenern naibi't grens tu Kasachstaan. Kyrgyzstan, citypopulation.de, taalen för 2020 Commonskategorii: Kara-Balta – Saamlang faan bilen of filmer


Kysyl-Kyja Kysyl-Kyja (kirgiisk Кызыл-Кыя) as en stääd uun't Oblast Batken uun Kirgistaan mä son 41.000 iinwenern. Kyrgyzstan, citypopulation.de, taalen för 2020 Commonskategorii: Kysyl-Kyja – Saamlang faan bilen of filmer


Tian Shan A Tian Shan of uk Tienschan, det ment hemelberger, as en keed faan berger uun Madelaasien. Hat as 2.450 km lung, 400 km briad an bit 7.439 m huuch. A Tienschan lingt auer a stooten Kasachstaan, Kirgistaan, Tadschikistaan an Usbekistan wech, an uk noch iin uun't Xinjiang (Sjiina). Sant 2016 as a Tienschan en UNESCO weltnatüürarewdial. Commonskategorii: Tian Shan – Saamlang faan bilen of filmer


Willy Schröder (15.12.1919 - 8.1.2015) wiar en bēren Muasemböör. Sin Bruarwening es et wesen, tö See tö faar. Hi waar Koptain üp gurt Faart. Leeterhen, üs sin Jungen (Trii Faamnen en nen Drēng) kām, heer Schröder ön di Nuurđ-Uastsee-Kanaal üs Lootsi aarbert. 1967 heer Willy Schröder en slimi Önfal me sin Wain. Eeđer des kür hi ek muar aarberi, en sa ging hi me sin Familii töbeek naa Muasem. Schröder heer masi Lön ön Muasem forkoopet. Hi heer uk en Hüs becht, hur tau Uuningen benen wiar. Jen Uuning diarfan en en Uuning iin ön sin jialer Hüs heer hi langsen hentö Lir forhüürt, dānen üp Söl lewi wel. Willy Schröder wiar sent 1948 bifriit me sin Wüf Anna, bēren Matzen (*1922) diar ön Muasem-Uasterjen bēren en āpwukset es. Fan höör sen sa Saaken tö liir üs dit, dat, wat ön Kairem "ütarküđer" jit, ön Muasem ek bikeent es, aurdat et jaa "ütenachtler" jit. "Üs Jungen haa ik ön Muasem ek aaft Lir raaket, dānen Dütsk snaketi, man jit mener aaft sen deling Liren tö raaki, dānen Sölring snaki." Dit heer Willy Schröder sair, üs dit Sölring Uurterbok ütdönen waar (2006). Wat höm en sa fuul üđer ual Muasemer olter


Taklamakan At Taklamakan (of uk Takla Makan, sjineesk 塔克拉瑪干沙漠 / 塔克拉玛干沙漠, Pinyin Tǎkèlāmǎgān Shāmò, uighuurisk: Täklimakan Toghraqliri) as ian faan a gratst wüüsten üüb a eerd. Hat leit uun Madelaasien uun't prowins Xinjiang (Sjiina) . Hat namt en grat dial faan't Tarim Baseng iin, uastermuar leit at wüüst Lop Nor. At nuurderkaant faan't Taklamakan as a Tarim struum, at süüderkaant as a Kunlun Shan. Hat leit tesken 800 m an 1400 m huuch. Commonskategorii: Taklamakan – Saamlang faan bilen of filmer


Tarim A Tarim (uighuurisk تارىم دەرياسى Tarim Däryasi; sjineesk 塔里木河, Pinyin Tǎlǐmù Hé) as en gud 2.000 km lungen struum uun't prowins Xinjiang (Sjiina). Hi as a lingst struum uun Madelaasien. Efter nuurden lei a Tian Shan berger, an efter süüden at wüüst Taklamakan. Faan a Tarim as uun't 20. juarhunert so föl weeder uftwiiget wurden, dat di sia Lop Nor ütjdrüget as. Commonskategorii: Tarim – Saamlang faan bilen of filmer


Kunlun Shan A Kunlun (sjineesk 崑崙山脈 / 昆仑山脉, Pinyin Kūnlún Shānmài, kurt 崑崙山 / 昆仑山, Kūnlún Shān, tibeetisk ཁུ་ནུ་རི་རྒྱུད) as en knaap 3.000 km lung an bit 7.167 m huuch beragkeed uun Sjiina tesken Xinjiang an Tiibet. Commonskategorii: Kunlun Shan – Saamlang faan bilen of filmer


Tarim Baseng At Tarim Baseng (sjineesk 塔里木盆地, Pinyin Tǎlǐmù Péndì) as muar üs ian miljoon kwadrootkilomeeter grat, an det gratst baseng uun Madelaasien. Uun a nuurd leit at Tian Shan, an uun a süüd at Kunlun Shan. A gratst dial faan't baseng as at wüüst Taklamakan, auer trinjam huuch berger san, diar a rin ufhual. A lingst struum diar as a Tarim, an faan sin weeder woort so föl för büürerei brükt, dat di sia Lop Nor, huar a Tarim ans iin lep, nü ütjdrüget as. Commonskategorii: Tarim Baseng – Saamlang faan bilen of filmer


Lop Nor Wüüst At Lop Nor (sjineesk 罗布沙漠, Pinyin Luóbù Shāmò, Uighuurisk لوپنوُﺭ چۆلى Lopnur Qɵli) as en wüüst üüb't uaster aanj faan't Tarim Baseng (Xinjiang, Sjiina). Hat as son 47.000 km² grat. Uun't 20. juarhunert lai uun a waastelk dial noch en sia, a Lop Nor Sia, huar a Tarim struum iin lep. Diaram haa diar uk al sant 2.000 juaren minsken lewet. Man faan a Tarim as muar an muar weeder uftwiiget wurden, so dat di sia ütjdrüget as. Sant 2006 ferlääpt en struat S235 diar, huar di sia ans weesen as. Commonskategorii: Lop Nor – Saamlang faan bilen of filmer


Domiinika as en eilun faan a Letj Antilen an en stoot uun a Kariibik. Domiinika hää niks mä at Dominikaans Republiik tu dun. Domiinika as det naistgratst faan dön lunen uun det Letj Antilen. Dön tjiin gratst stääden uun't lun san: Domiinika hää tjiin sarkspalen: Weederskaant uun a hoodstääd Roseau Boiling Lake Indian River Strun bi Saint Andrew Domiinika as sant 1978 lasmoot faan det Commonwealth of Nations. Commonskategorii: Domiinika – Saamlang faan bilen of filmer Wikimedia Atlas: Domiinika – Geograafisk an histoorisk koorden Kariiben efter: CIA World Factbook 2008 International Monetary Fund, World Economic Outlook Database, April 2008 Dominica: Parishes, citypopulation.de 15.427205708333-61.34765625Koordinaaten: 15° 26′ N, 61° 21′ W


A Iansoomhaidpuul as en ponkt üüb a eerd, di maksimaal widj faan en küst wech leit. 1. Iansoomhaidpuul üüb fäästääg 2. Iansoomhaidpuul üüb sia 1. Euraasisk Iansoomhaidpuul A Euraasisk Iansoomhaidpuul leit bi 46° 17′ N, 86° 40′ O46.28333333333386.666666666667. Nään ponkt üüb lun as widjer wech faan en küst. Hi leit uun Xinjiang (Sjiina), bit tu't naist küst san't 2.383 km. Nuurdelk leit at bocht faan a struum Ob (Sibiirien) iin uun't Kara Sia, süüdwaastelk at Araabisk Sia, an süüdsüüduastelk a Golf faan Bengaalen. 2. Pasiifisk Iansoomhaidpuul A Pasiifisk Iansoomhaidpuul het Point Nemo an leit bi 48° 52′ 31,75″ S, 123° 23′ 33,07″ W-48.875485555556-123.39251916667. Nään ponkt üüb sia as widjer wech faan en küst. Hi leit uun a süüdelk Pasiifik, bit tu't naist küst faan Ducie (Pitcairn Eilunen) , Motu Nui (Puask Eilunen) of Maher Eilun (Antarktikaa) san't 2.688 km (1.451 siamiilen). A Point Nemo woort uk brükt, am rümfaarduffaal luas tu wurden. Commonskategorii: Iansoomhaidpuul – Saamlang faan bilen of filmer


Ürümqi Ürümqi of Urumtschi (sjineesk 乌鲁木齐市, Pinyin Wūlǔmùqí Shì, uighuurisk ئۈرۈمچى شەھىرى) as at hoodstääd faan't autonoom regiuun Xinjiang uun Sjiina. Diar wene muar üs sjauer miljoon minsken. Hat leit mä 2.000 km widjer wech faan en küst üs arke ööder gratstääd üüb a eerd. Naibi Urumtschi leit diaram uk di Iansoomhaidpuul. Urumtschi leit üüb a nuurder ääg faan a Tian Shan berger. Diar stäänt a gratst winjpark faan hial Sjiina. Det wichtag iisenboonliinje faan Peking tu Almaty (Kasachstaan) feert troch Urumtschi. 1. Tianshan 2. Xinshi 3. Toutunhe 1 Saybag 2 Shuimogou 3 Dabancheng ※ Midong Ürümqi Kreis ※ Urumtschi hää en drüg gäärslunkliima mä kuul wontern an hiat somern: Commonskategorii: Ürümqi – Saamlang faan bilen of filmer


Ducie Ducie, ual nööm: La Encarnación of Incarnacion as en ünbewenet atol uun a Pasiifik. Hat leit üüb 24° 41′ Süüd an 124° 47′ Waast, an hiart tu a britisk Pitcairn Eilunen. Ducie as at süüdermiast atol üüb a eerd. Commonskategorii: Ducie – Saamlang faan bilen of filmer


Henderson (Pitcairn Eilunen) Henderson, ual nööm San Juan Bautista (São João Batista) of Elizabeth as en ünbewenet koraleneilun uun a Süüdpasiifik. Hat as 43,1 km² grat an hiart tu a britisk Pitcairn Eilunen. Commonskategorii: Henderson (Pitcairn Eilunen) – Saamlang faan bilen of filmer


Oeno Oeno, ual nööm Martha Island of Martha’s Island as en ünbewenet atol uun a süüduastelk Pasiifik üüb 23° 55′ Süüd an 130° 44′ Waast. Hat as son 20 km² grat an hiart tu a britisk Pitcairn Eilunen. Commonskategorii: Oeno – Saamlang faan bilen of filmer


Maher Eilun Maher Eilun as en letj eilun uun a Antarktis föör't Marie Byrd Lun. Hat leit üüb 72° 58′ Süüd, an 126° 22′ Waast. Det eilun as näämd efter Eugene Hugh Maher (1908–1981), komandöör faan a US-amerikoonsk isbreeger USS Glacier.


A Hanjüger, (of.) Hanjüker, (mo.) hånetiif, hånemooker, heefk (Accipiter gentilis) as en Gripfögel (Accipitriformes) uun't famile faan a Hanjügern (Accipitridae). Aier faan Accipiter gentilis - MHNT Nääst mä jongfögler. Wiideo Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Hanjügern Wikispecies hää en artiikel tu: Hanjügern


Polaarkoordinaaten wurd uun en kreiskoordinaatensüsteem brükt. Ööders üs bi en karteesisk koordinaatensüsteem woort en ponkt ei mä en x- an mä en y-wäärs fäästlaanj. Am en ponkt uun en polaarkoordinaatensüsteem fääst tu leien, brükst dü en raadius an en winkel, t.b. r = 5 an φ {\displaystyle \varphi \,} = 60°: Am polaarkoordinaaten tu karteesisk koordinaaten amtureegnin, brükst dü sinus an kosinus: x = r cos  φ {\displaystyle x=r\cos \varphi } y = r sin  φ . {\displaystyle y=r\sin \varphi .} Commonskategorii: Polaarkoordinaaten – Saamlang faan bilen of filmer


A geograafisk Süüdpuul faan a eerd as di süüdermiast ponkt faan a eerd. Hi leit jinauer faan a nuurdpuul. Hi as a süüdelk dreiponkt faan't eerdaaks, an leit uun Antarktikaa. Uun a süüdpuul draap a meridiaanen tuup. Hat jaft uk noch en magneetisken süüdpuul* faan a eerd. Hi as ei fääst, an feranert ham auer a juaren en betj. * Füsikaalisk sen as a magneetisk süüdpuul eegentelk en nuurdpuul, auer a süüdpuul faan en kompaasnäädel diar hen wiset. Commonskategorii: Süüdpuul (eerd) – Saamlang faan bilen of filmer


Baffin Eilun At Baffin Eilun (ingelsk Baffin Island, Inuktitut ᕿᑭᖅᑖᓗᒃ, Qikiqtaaluk) as det gratst eilun faan a Kanaadsk Arktisk Archipeel uun Kanada. Hat as det fiftgratst eilun üüb a eerd mä en grate faan 507.451 km², son 1600 km lung an 200 bit 700 km briad. Hat as näämd efter di ingelsk siamaan William Baffin. En istong lääpt iin uun't Baffin Bocht. Mount Odin, a huuchst berag diar. Commonskategorii: Baffin Eilun – Saamlang faan bilen of filmer


Kanaadsk Arktisk Archipeel A Kanaadsk Arktisk Archipeel as en skööl faan eilunen nuurden faan't Kanaadsk fäästlun. Diar wene son 17.000 minsken, a miasten üüb Baffin Eilun. Uun det regiuun lei son 36.000 eilunen, a miasten hiar tu't Teritoorium Nunavut. A gratsten san Baffin Eilun, Victoria Eilun an Ellesmere Eilun, diar tu a gratst eilunen üüb a hialer eerd tääl. Commonskategorii: Kanaadsk Arktisk Archipeel – Saamlang faan bilen of filmer


Victoria Eilun At Victoria Eilun (ingelsk Victoria Island, Inuktitut Kiilliniq) as det naistgratst eilun uun Kanada, an mä en grate faan 217.291 km² det njüügenstgratst üüb a hieler eerd. Hat leit uun a Kanaadsk Arktisk Archipeel uun a Arktisk Oosean. Poliitisk as hat apdiald tu a Nuurdwaast Teritoorien, an tu't Teritorium Nunavut. Commonskategorii: Victoria Eilun – Saamlang faan bilen of filmer


Ellesmere Eilun At Ellesmere Eilun as det traadgratst eilun uun Kanada, an at tjiinstgratst üüb a hieler eerd. Hat leit uun a Kanaadsk Arktisk Archipeel nuurden faan Greenlun, an hiart tu't Teritorium Nunavut. Commonskategorii: Ellesmere Eilun – Saamlang faan bilen of filmer


Bass Struat At Bass Struat (ingelsk Bass Strait) as en siangde tesken Tasmaanien an a fäästääg faan Austraalien. Waasten leit a Indisk Oosean an uasten at Tasmansia. Hat as 200 km briad, oober man 50 meeter jip. Uun a leetst istidj fool at Bass Struat drüg. Hat as näämd efter di ingelsk forsker George Bass. Commonskategorii: Bass Struat – Saamlang faan bilen of filmer


Mount St. Helens A Mount St. Helens [ˌmaʊnt sənt ˈhelənz] as en aktiiwen wulkaan uun a US-bundesstoot Washington. Hi as 2.539 m huuch an hiart tu't Kaskaadenkeed bi't waastküst faan Nuurdameerikoo. Plaadentektoonik uun't Kaskaadenkeed: Commonskategorii: Mount St. Helens – Saamlang faan bilen of filmer


Mount Rainier A Mount Rainier as en wulkaan uun a US-bundesstoot Washington naibi Seattle. Hi as 4.392 m huuch an hiart tu't Kaskaadenkeed bi't waastküst faan Nuurdameerikoo. Plaadentektoonik uun't Kaskaadenkeed: Commonskategorii: Mount Rainier – Saamlang faan bilen of filmer


Seattle Seattle (ingelsk: sɪˈætəl) as en gratstääd uun't nuurdwaastelk USA, an ferwaltangsteed faan't King County uun a US bundesstoot Washington. Seattle hää en wichtagen huuwen för di hanel auer a Pasiifik mä Aasien, Alaska an Hawaii. Uun Seattle wurd fliigern baud faan det onernemen Boeing. Seattle hää en maritiim kliima uun a madel breetjin mä mil wontern: Commonskategorii: Seattle – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Seattle (sjiisk)


A Dahlien (Dahlia) san en plaantenskööl uun det famile faan a Kurewbloosen (Asteraceae). Flook slacher wurd üs potbluum aptaanj. Dahlia tenuicaulis Dahlia merckii Dahlia sherffii Commonskategorii: Dahlien – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Dahlien


Gazastrimel A Gazastrimel (araabisk قطاع غزّة, DMG Qiṭāʿ Ġazza, hebreewsk רְצוּעַת עַזָּהRətzūʿat ʿAsah, ütjspreegen: gaasa) as en regiuun bi't küst faan't Madlunsia. Hi as dial faan Palestiina, an apdiald tu fiiw distrikten (guwernoraaten). Sant 2007 woort a Gazastrimel faan a Hamas regiaret, diar di stoot Israel ei gudkäänd. Uun Oktuuber 2023 hää a Hamas en kriich jin Israel begand. Commonskategorii: Gazastrimel – Saamlang faan bilen of filmer


Gaza Stääd Gaza [ˈgaːza] (araabisk غزة Ghazza, DMG Ġazza) as en stääd uun a Distrikt Gaza, an ferwaltangsteed faan a Gazastrimel (Palestiina). Hat hää en huuwen bi't Madlunsia. Commonskategorii: Gaza Stääd – Saamlang faan bilen of filmer


Distrikt Gaza At Gouvernement Gaza (araabisk محافظة غزة, DMG Muḥāfaẓat Ġazza) as ään faan fiiw distrikten uun a Gazastrimel (Palestiina) mä't hoodstääd Gaza Stääd. Hat as at hoodkwartiir faan a Hamas, diar 2007 a Gazastrimel auernimen hää. Commonskategorii: Distrikt Gaza – Saamlang faan bilen of filmer


Indien, (fe.) Inje as en lun uun Süüd-Aasien mä 27 bundesstooten an aacht teritoorien. Diar lewe muar üs 1,4 miljaarden minsken. Muar minsken lewe bluas uun Sjiina. Indien as sant 1947 lasmoot faan det Commonwealth of Nations. World Population Prospects 2022. ufrepen di 16. Jüüne 2022 (ingelsk). Human Development Index Commonskategorii: Indien – Saamlang faan bilen of filmer Wikimedia Atlas: Indien – Geograafisk an histoorisk koorden 21.12555555555678.310555555556Koordinaaten: 21° N, 78° O


A Hamas (araabisk حَمَاسْ) as en radikaal islamistisk organisatsion faan Palestinensern. Hat hää 2007 det regiarang faan a Gazastrimel auernimen. Hat as en poliitisk partei, en sotsiaalferbant an en militeerferbant. A Hamas wal Israel ei gudkään, an di stoot Israel tunant maage. A 7. Oktuuber 2023 hää a Hamas en kriich jin Israel begand. Al tuföören hää a Hamas auer juaren Israel mä rakeeten uungreben, diaram woort hat faan a EU an ööder demokraatisk lunen üs teroristisk ferianagang uunsen. Commonskategorii: Hamas – Saamlang faan bilen of filmer


Ingmar Bergman Sweedsken dreibukskriiwer, film- an teooterrejesöör Ernst Ingmar Bergman [ˌiŋːmaɾ ˈbæɾːʝman] (* 14. Jüüle 1918 uun Uppsala; † 30. Jüüle 2007 üüb Fårö) wiar en sweedsken dreibukskriiwer, film- an teooterrejesöör. 1997 wurd Bergman üs best rejesöör faan aal a tidjen ütjtiakent. Commonskategorii: Ingmar Bergman – Saamlang faan bilen of filmer


Fårö Fårö (üüb Gotnisk Fåre) as en sweedsk eilun uun a Uastsia naibi Gotland. Diar wene gud 500 minsken üüb 113,3 km². Commonskategorii: Fårö – Saamlang faan bilen of filmer Ingmar Bergman


Gotnisk Gotnisk (sweedsk gotländska mål) as det sweedsk spriakwiis, diar üüb Gotland an Fårö snaaket woort. A Sweeden maage en ferskeel tesken Gutländska, det as nai mä Sweedsk, an Gutamål, det komt faan Ual-Gotnisk uf, an skeelt aal wat muar faan ööder sweedsk spriakwiisen. At Gutamål hää flook aanj wurden:


Walt Disney Walter Elias „Walt“ Disney (* 5. Detsember 1901 uun Chicago, Illinois; † 15. Detsember 1966 uun Burbank, Kalifornien) wiar en US-amerikoonsken filmkonstler. Hi hää ham fööraal mä trikfilm befaadet, an täält üs ään faan a wichtagst filmkonstlern faan't 20. juarhunert. Commonskategorii: Walt Disney – Saamlang faan bilen of filmer


01. Neisdai 01. Haiti woort suwereen : 1804 01. Chiune Sugihara * 1900 01. Kuuba : Rewolutjuunsdai (1959) 01. Di Euro woort üs baarjil iinfeerd : 2002


At list faan ISO 3166-2-Codes för Indien wiset di code för 28 bundesstooten an sööwen unioonsteritoorien. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Indien IN), di ööder as di code för 28 bundesstooten an jo sööwen unioonsteritoorien. Di code as tuleetst di 10. Detsember 2002 (PDF) feranert wurden. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk) ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden.


02. Gustav Fuchs * 1900


03. J. R. R. Tolkien * 1892


04. Carl Ludwig Jessen † 1917 04. Erwin Schrödinger † 1961 04. Andreas Brandt † 2016


06. Dizzy Gillespie † 1993


07. Johann Christian Fabricius * 1745


08. Berthold Bahnsen * 1913 08. Willy Schröder † 2015


09. Karel Čapek * 1890 09. Otfried Schwarz * 1942 09. Republika Srpska woort grünjlaanj: 1992


10. Carl von Linné † 1778 10. Simon Reinhard Bohn * 1834 10. Edmond de Coussemaker † 1876 10. Nils Århammar † 2022


11. Lorenz Conrad Peters * 1885


12. Johann Lorenzen * 1924 12. Momme Andresen † 1951


13. Hermann Möller * 1850 13. Ilse Christiansen * 1954 13. Maike Ossenbrüggen † 2014


14. Frederik IX. (Denemark) † 1972


15. Molière * 1622 15. William Heinesen * 1900 15. Margarethe II. woort könangin faan Denemark : 1972 15. Wikipedia * 2001


16. Iarst Marcellusflud : 1219 16. Iarst grat mandränke (of ööder Marcellusflud) : 1362 16. Peter Hansen † 1829 16. Hans Hoeg * 1917


Hanjügern, (of.) Hanjükern (Accipitridae) san en fögelfamile an hiar tu't order faan a Gripfögler (Accipitriformes). Diar hiar 260 slacher tu. Accipiter – Aegypius – Aquila – Aviceda – Busarellus – Butastur – Buteo – Buteogallus – Chelictinia – Chondrohierax – Circaetus – Circus – Clanga – Cryptoleucopteryx – Elanoides – Elanus – Erythrotriorchis – Eutriorchis – Gampsonyx – Geranoaetus – Geranospiza – Gypaetus – Gypohierax – Gyps – Haliaeetus – Haliastur – Hamirostra – Harpagus – Harpia – Harpyopsis – Helicolestes – Henicopernis – Hieraaetus – Ictinaetus – Ictinia – Kaupifalco – Leptodon – Leucopternis – Lophaetus – Lophoictinia – Lophotriorchis – Macheiramphus – Megatriorchis – Melierax – Micronisus – Milvus – Morphnarchus – Morphnus – Necrosyrtes – Neophron – Nisaetus – Parabuteo – Pernis – Pithecophaga – Polemaetus – Polyboroides – Pseudastur – Rostrhamus – Rupornis – Sarcogyps – Spilornis – Spizaetus – Stephanoaetus – Terathopius – Torgos – Trigonoceps – Urotriorchis Flook slacher uun det famile faan a Hanjügern wurd man ianfach üs Hanjüger betiakent. Jo enkelt slacher san Accipiter Hanjüger (Accipiter gentilis) Düüwenfalk (Accipiter nisus) Aquila Könangiarn (Aquila chrysaetos) Buteo Müsensiif (Buteo buteo) Rüchfutet Müsensiif (Buteo lagopus) Circus Raidiarn (Circus aeruginosus) Blä Hanjüger (Circus cyaneus) Grä Hanjüger


17. Ingeborg Andresen † 1955


18. At Sjiisk Keiserrik woort grünjlaanj : 1871


20. André-Marie Ampère * 1775


22. George Gordon Byron * 1788


23. David Hilbert * 1862 23. Emil Hansen * 1875 23. Django Reinhardt * 1910 23. Salvador Dalí † 1989


24. Christian Ludwig Brehm * 1787 24. Detlef Petersen * 1950


25. Robert Burns * 1759


26. Michel Legrand † 2019


27. Wolfgang Amadeus Mozart * 1756 27. Erk-Uwe Schrahé † 2018


28. Karl di Grat † 814 28. Christian Jensen * 1857 28. Katharine Fedders † 1941 28. Nicolas Sarkozy * 1955


29. Edward Lear † 1888


30. James Watt * 1736 greg. 30. Ingeborg Andresen * 1878 30. Mahatma Gandhi † 1948


31. Lachlan Macquarie * 1762 31. Franz Peter Schubert * 1797 31. Karen Heide Ebert * 1945 31. Holunflud : 1953


01. Kaarl I. (Portugal) † 1908


02. Valéry Giscard d'Estaing * 1926 02. Bertrand Russell † 1970 02. Johannes Petersen † 1992


03. Felix Mendelssohn Bartholdy * 1809 03. Grat Halagflud : 1825


05. Sir Christopher Wren † 1722


06. Massachusetts woort en dial faan a Ferianagt Stooten : 1788 06. Ludwig Ingwer Nommensen * 1834 06. Nei-Sialun woort grünjlaanj : 1840 06. Ronald Reagan * 1911 06. Bob Marley * 1945


07. Oluf Braren * 1787 07. Nis Albrecht Johannsen † 1935 07. Grenaada woort suwereen : 1974 07. Uwe Herms † 2023


08. Jules Verne * 1828


09. Jens Mungard * 1885 09. Chick Corea † 2021


10. Malcolm Guthrie * 1903


11. René Descartes † 1650 11. A. L. J. Michelsen † 1881 11. Hans-Georg Gadamer * 1900 11. Brunhilde Hagge * 1923 11. A Watikaan woort en suwereenen stoot : 1929


12. Chiile woort suwereen : 1818


13. Uwe Jens Lornsen † 1838 13. Jens Mungard † 1940 13. Michael Naura † 2017


14. Henriette Hirschfeld-Tiburtius * 1834 14. David Hilbert † 1943


15. Michelangelo † 1564 15. Lorenz Friedrich Mechlenburg * 1799 15. Serbien, natjunaalfeierdai


16. Ernst Haeckel * 1834 16. Hein Hoop * 1927 16. Sturemflud 1962 16. Boutros Boutros-Ghali † 2016 16. Litauen, natsionaalfeierdai


17. Giordano Bruno † 1600 17. Moritz Momme Nissen * 1822 17. Dr. Klaus Petersen * 1922 17. Prof. Dr. Jarich Hoekstra * 1956 17. Thelonious Monk † 1982 17. Stäädfest uun Tirana, Albaanien


19. Larry Coryell † 2017


20. Joao Grimaldo * 2003


21. Piadersinj


22. Piadersdai 22. Arthur Schopenhauer * 1788 22. Carl Ludwig Jessen * 1833 22. Johann Frank * 1932 22. Andy Warhol † 1987 22. St. Lucia, suwereeniteet : 1979


24. Eestlun, natsionaalfeierdai 24. Michel Legrand (* 1932) 24. Ruslun auerfäält a Ukraine: 2022


25. Myra Hess * 1890 25. Henk Wolf * 1973


26. Peter Andresen Oelrichs * 1781


27. At Dominikaans Republiik woort suwereen : 1844


28. Egypten woort suwereen : 1922


29. Christian Jensen † 1936 29. komt bluas uun skregeljuaren föör.


30. Kalenderamstelang uun Sweeden: 1712


02. Kurt Weill * 1900 02. Michail Gorbatschow * 1931


03. Bulgaarien, natjunaalfeierdai 03. Johann Christian Fabricius † 1808 03. Hark Martinen * 1934


05. Max Bossen * 1888 05. Anton Heimreich * 1626 05. Antje Arfsten * 1969


06. Michelangelo * 1475


07. Pyt Kramer * 1936


08. Jakob Tholund † 2022


09. Juri Gagarin * 1934


10. Johannes IV. (Ethioopien) † 1889 10. Bix Beiderbecke * 1903


11. Nis Albrecht Johannsen * 1855 11. Albrecht Johannsen * 1888 11. Frederik IX. (Denemark) * 1899 11. Tams Jörgensen * 1924 11. Heinrich Mann † 1950 11. Atoomkatastroof faan Fukushima (Japan) : 2011


12. Charlie Parker † 1955 12. William Heinesen † 1991


13. Hans-Georg Gadamer † 2002


14. Albert Einstein * 1879


15. Julius Cäsar † 44 f.Kr.


16. Selma Lagerlöf † 1940


17. Irlun, natjunaalfeierdai, St. Patrick's Day 17. Tilman Zülch † 2023


18. Joe Locke * 1959


Hannover as en stää önj dåt tjüsch bundeslönj Naarersaksen. Jü stää heet 534.049 inboogere (2020). Önjt iir 2000 wus jü wråålütståling önj Hannover. Hannah Arendt (1906-1975), filosoof. Germany: States and Major Cities, citypopulation.de


20. Birgit Hussel * 1955 20. Erika Botte † 2023


21. Gustav Fuchs † 1969


22. Oluf Braren † 1839 22. Brar C. Roeloffs † 2013


23. Michael Joseph Savage * 1872


24. Jules Verne † 1905


25. Grichenlun, natsionaalfeierdai


26. Ludwig van Beethoven † 1827 26. Sarah Bernhardt † 1923 26. Axel Prahl * 1960


27. Heinrich Mann * 1871 27. Michael Joseph Savage † 1940 27. Juri Gagarin † 1968


30. Francisco de Goya * 1746 30. Vincent van Gogh * 1853


31. René Descartes * 1596 31. Johann Sebastian Bach * 1685


01. Josef Haydn * 1732 01. Johann Lorenzen † 2003


02. Karl di Grat * 747 of 748 02. Hans Christian Andersen * 1805 02. Keiserin Zewditu † 1930 02. Larry Coryell * 1943


03. Johannes Brahms † 1897 03. Kurt Weill † 1950


04. John Napier † 1617


05. Hermann Janssen † 1971


06. Raffael * 1483 † 1520 06. Albrecht Dürer † 1528 06. David Woodard * 1964


07. Henry Ford † 1947


08. Kofi Annan * 1938 08. Pablo Picasso † 1973


09. Ferdinand Tönnies † 1936 09. Frank Lloyd Wright † 1959 09. Georgien woort suwereen, 1991


10. Böle Bonken † 1926


12. Antoine-Laurent de Jussieu * 1748


13. El Salvador woort suwereen, 1838


15. Leonardo da Vinci * 1452 15. Christoph Arnold † 1695 15. Ellin Nickelsen * 1956


16. Francisco de Goya † 1828 16. Charlie Chaplin * 1889 16. Margrethe II. (Denemark) * 1940


18. Albert Einstein † 1955


19. Edmond de Coussemaker * 1805 19. George Gordon Byron † 1824 19. Tams Jörgensen † 1987


20. Adolf Hitler * 1889


21. At stääd Rom woort grünjlaanj, 753 f.Kr. 21. Elisabeth II. * 1926


25. Ella Fitzgerald * 1917


26. Alfred Bartling * 1939


28. Peter Hansen * 1812


29. Keiserin Zewditu * 1876 29. Hinrich C. Hinrichsen * 1898


30. Adolf Hitler † 1945 30. Holun, natjunaalfeierdai


Hans Andreas Carstensen - tuläid di 3. August 1852 önj Naibel, störwen 1917 önj Flansborj. Hi wus lung schöljmäister önj Åktoorp. Hi heet uk dachte schraawen. Wikisource: Di düüdje smas


01. Maike Hauschildt * 1961


02. Leonardo da Vinci † 1519 02. Friedrich Erichsen † 1914


03. Poolen, natjunaalfeierdai


05. Napoleon Bonaparte † 1821


06. Könang Sejong * 1397 06. Alexander von Humboldt † 1859 06. Marlene Dietrich † 1992


07. Francis Beaufort * 1774 07. Johannes Brahms * 1833


08. Margarete Böhme * 1867 08. Simon Reinhard Bohn † 1879


10. Katsushika Hokusai † 1849


11. Salvador Dalí * 1904 11. Carla Bley * 1936 11. Bob Marley * 1945


12. Edward Lear * 1812 12. Hans Bradtke † 1997


13. Stine Andresen † 1927


14. Könang Munjong faan Korea † 1452


15. Paraguay, suwereeniteet : 1811 15. Harro Harring † 1870 15. Kim Il-sung * 1912 15. Andreas Hübbe † 1941 15. Theo Griep † 2007 15. Ilse Christiansen † 2024


16. Django Reinhardt † 1953


17. Katharine Ingwersen † 1968 17. Norweegen, natjunaalfeierdai


18. Könang Sejong † 1450 18. Böle Bonken * 1839 18. Bertrand Russell * 1872 18. Hark Bohm * 1939


19. Mustafa Kemal Atatürk * 1881 19. Hans Jaenisch * 1907


20. Christoph Kolumbus † 1506 20. Dr. Ommo Wilts * 1937


21. Albrecht Dürer * 1471 21: Christian Jürgensen Thomsen † 1865 21. Friedrich Kluge † 1926


23. Carl von Linné * 1707 23. Ludwig Ingwer Nommensen † 1918 23. Margarete Böhme † 1939 23. At Bundesrepubliik Sjiisklun woort grünjlaanj : 1949


24. Martin Flor * 1597


25. Hein Hoop † 1986


26. Georgien, natjunaalfeierdai 26. Miles Davis * 1926 26. Guyana woort suwereen : 1966


27. Henry Kissinger * 1923


28. Theodor Siebs † 1941


29. Hans Peter Feddersen (Di Jungere) * 1848


30. Könang Taejong faan Korea † 1422 30. Peter Paul Rubens † 1640


31. A. L. J. Michelsen * 1801 31. Josef Haydn † 1809 31. James Krüss * 1926


Määster Venceslao Böömsk konstmooler Määster Venceslao of Wenceslao (1352 ? – 1411 ?) wiar en Böömsken mooler. Faan ham auerleewert as fööraal san Ciclo dei mesi (biltsirkel auer a muuner) faan amanbi 1390-1400. Hi as tu sen uun't Castello del Buonconsiglio uun Trient. Castello del Buonconsiglio A muuner September, Oktuuber, Nofember, Deetsember Commonskategorii: Määster Venceslao – Saamlang faan bilen of filmer


01. Otto faan Grichenlun, * 1815 01. Marilyn Monroe, * 1926


02. Itaalien, natjunaalfeierdai 02. Spoonien, natjunaalfeierdai


03. Detlev von Liliencron * 1844


05. Bonifatius † 754 of 755 05. Denemark, natjunaalfeierdai 05. Namine Witt * 1843 05. Ronald Reagan † 2004


06. Diego Velázquez * 1599 06. Hans Jaenisch † 1989 06. Sweeden, natjunaalfeierdai


08. Frank Lloyd Wright * 1867


09. Bertha von Suttner * 1843 09. A Nazis auerfaal Lidice : 1942


10. Alexander di Grat † 323 f.Kr. 10. André-Marie Ampère † 1836 10. Antonio Gaudi † 1926 10. Portugal, natjunaalfeierdai


12. Chick Corea * 1941


13. Könang Taejong faan Korea * 1367 13. Ban Ki-moon * 1944


15. Arkansas woort en dial faan a Ferianagt Stooten: 1836 15. Ella Fitzgerald † 1996


17. Islun, natjunaalfeierdai


18. Könang Taejo faan Korea † 1408 18. Peter Andresen Oelrichs † 1869 18. Inge Gieppner-Carstensen * 1939


19. Friedrich Erichsen * 1841


20. West Virginia woort en dial faan a Ferianagt Stooten : 1863


21. Friedrich Kluge * 1856 21. Bertha von Suttner † 1914 21. At D-Mark woort det münt faan Waastsjiisklun : 1948 21. Olena Tokar * 1987 21. Joan Fuster † 1992


23. Christian Ludwig Brehm † 1864 23. Luksemborag, natjunaalfeierdai 23. Malta, natjunaalfeierdai


München as en krisfri stää önj dåt tjüsch bundeslönj Bayern. Deer booge 1.488.202 manschne (2020). Önj e agglomerasjoon booge ungefäär 2,6 milion (2009). Dåt as jü tweelftgrutste stää foon jü Europäische Union. München as bekånd um sin Oktoberfest. Önj 1158 wörd jü stää München grünläid. 1923: Putsch foon Adolf Hitler. 1972: Olympische Spaale. Allianz Arena Schloss Nymphenbörj Marienplåts Olympiapark Olympiatörn Theatinerschörk Theresienwiese Wüsteschörk Germany: States and Major Cities, citypopulation.de


Hans Momsen (* 23.10.1735 önj Foortuft, † 13.09.1811 uk deer) wus en böre, matematiiker än hamelsforscher. Di 23.10.1735 wörd bai di böre Momme Jensen önj Foortuft en latjen dring tuläid, än di füng di Noome Hans. Dåt schölj awäädrie Fraschlönjs grutste räägenmäister än nawigationsliirer Hans Momsen wårde. Hans wus Momme san tweede san, än hi wus mån wat spinkel. Deeram wörd hi bait hüs "dåt hanerng" unti hennerling nåmd. As latjen dring såch hi iinjsen hü san taatje en stuk lönj tiiknet än beräägnet, än hi frååget ham: "Weeram mååget taatje dåt sü? Momme Jensen swåårt: "Säk de aw e looft "Euklids 13 Elemente" üt, deer stoont et önj". Hans ging tu loofts än fün uk en holönjschen ütgoowe foon dåt bök, foon di grute griichische matematiker. Dåt häi san åte Jens Jakobsen nuch brükt, wat nawigationsliirer önj Holönj wään wus. Nü muurst Hans ouers jarst holönjsch liire. Ma en holönjsch fiibel än en biibel tu heelp, loket ham dåt uk önj en kurt tid. Ma 14 iir häi hi di gånse "Euklid" önjt hood. Dåt böreårbe feel ham swåår, än as hi awäädrie for e jardkoor schölj bai e dik, köö hi dåt ai döörhüülje. Hi füng dan ouers


25. Antonio Gaudi * 1852 25. Gerhard Martens † 1946 25. Kroaatien : natjunaalfeierdai 25. Sloweenien : natjunaalfeierdai


26. Christian Albrecht Jensen * 1792


28. Peter Paul Rubens * 1577 28. Maren Jessen * 1956


29. Könang Abel † 1252


30. Nann Peter Mungard * 1849


En Speegel, (sö.)Spail (faan latiinsk speculum an specere 'sä') as en glääd flaak, diar laacht reflektiaret, huarbi a laachtstrualen paraleel bliiw. Sodenang as uun a speegel en speegelbil tu sen, diar akeroot so ütjsjocht üs det bil, bluas speegelferkiard. Uk ööder elektromagneetisk strualen üs t.b. mikrowaagen an tuuner, diar wi ei sä kön, kön reflektiaret wurd. Oober wi sai do ei speegelt, auer wi jo ei sä kön. Bi't speeglin gongt leewen en betj energii ferleesen, en gans letjen dial woort absorbiaret (ferslonken) of streid, an ei reflektiaret. Det speegelbil as nimer so laacht üs det bil. En speegel as normoolerwiis en glääsplaad, huar bääft üüb en fiinen film faan salwer of alumiinium as. An det metal diar bääft üüb woort lakiaret, amdat det ei begant tu oksiidiarin. En konvexen speegel as ei glääd an maaget det bil letjer. En konkaven speegel of hoolspeegel maaget det bil grater. En parabool"speegel" för elektromagneetisk strualen. Wan dü en aab sä wel, luke ans iin uun en speegel. Faan trataanj trinjam a boosel stareft di, di oner a speegel (= at booselaanj) sat. En ualen ütjdruk för 'speegel' as 'skemstian'. Diaram hää Moritz Momme Nissen sin nuurdfresk buk di nööm den: De Freske


En Lak as en farew, diar mä en gans fiinen film üüb materiool broocht woort. Hat jaft en hialer rä ünlik slacher faan laken. Jo skel: det materiool skuane, amdat det ei faan loft of weeder of ööder amweltiinflööd uungreben woort, det materiool en smoken klöör du, det materiool fein glääd maage. Det wurd 'lak' komt al loong uun en hialer rä indogermaans spriaken föör: itajeensk: 'lacca', madellatiinsk: 'laca', madelindisk: 'lakkhā' persisk: 'lak', araabisk: 'lakk', sanskrit: 'lâkṣấ '. Commonskategorii: Lak – Saamlang faan bilen of filmer


01. Lachlan Macquarie † 1824


03. Hermann Schmidt † 1979 03. Frederik Paulsen † 1997


04. Theodor Storm † 1888 04. Ferianagt Stooten faan Ameerikoo, natsionaalfeierdai


05. Weenesuela, natsionaalfeierdai, suwereniteet : 1811


06. Frida Kahlo * 1907 06. Louis Armstrong † 1971


08. J. P. Hansen * 1767 08. Kim Il-sung * 1994


09. Argentiinien, natsionaalfeierdai, suwereniteet : 1816 09. A Süüdsudaan woort suwereen : 2011


10. Wyoming woort en dial faan a Ferianagt Stooten : 1890 10. A Bahaamas wurd suwereen : 1973


11. Di armeensk kalender begant: 552


12. Reimer Kay Holander * 1925


13. Julius Cäsar * 100 f.Kr. 13. Christian Albrecht Jensen † 1870 13. Montenegro woort suwereen : 1878 13. Frida Kahlo † 1954


14. Frankrik, natsionaalfeierdai 14. Ingmar Bergman * 1918


15. Rembrandt * 1606


16. Friedrich Paulsen * 1846


17. Sinan † 1588 17./19. Hark Olufs * 1708 17. John Coltrane † 1967


18. Könang Jeongjong faan Korea * 1357 18. Nelson Mandela * 1918 18. Carsten Pörksen * 1944


20. Alexander di Grat * 356 f.Kr. 20. Kolumbien rept sin suwereeniteet ütj : 1810 20. Paul Valéry † 1945 20. Margaretha Grosser † 2019


21. Belgien, natsionaalfeierdai 21. Robert Burns † 1796 21. Hans Bradtke * 1920


22. Detlev von Liliencron † 1909


23. Harro Harring häält sin reede tu a Nuurdfresken : 1848 23. Haile Selassie I. * 1892


24. Thusnelda Kuehl † 1935


25. Knudt Flor * 1959


26. Ferdinand Tönnies * 1855 26. Otto faan Grichenlun † 1867 26. Christian Johansen † 1871 26. Boy Lornsen † 1995


28. Johann Sebastian Bach † 1750 28. Peruu, natsionaalfeierdai, suwereeniteet : 1821 28. Camille Bertault, fransöösk schongster * 1986


29. John Hindmarsh † 1860 29. Henri Milne Edwards † 1885 29. Vincent van Gogh † 1890


30. Henry Ford * 1863 30. Keiser Meiji † 1912 30. Nann Peter Mungard † 1935 30. Lorenz Conrad Peters † 1949 30. Ingmar Bergman † 2007


31. Frederik Paulsen * 1909 31. Chiune Sugihara † 1986


01. Jean-Baptiste de Lamarck * 1744 01. Sweits, natsionaalfeierdai


02. James Krüss † 1997


03. Hans Andreas Carstensen * 1852


04. Hans Christian Andersen † 1875 04. Louis Armstrong * 1901 04. Barack Obama * 1961


05. Marilyn Monroe † 1962


06. Andy Warhol * 1928 06. Diego Velázquez † 1660 06. Boliiwien, suwereniteet 1825 06. Bix Beiderbecke * 1931 06. Jamaika woort suwereen 1962 06. Gesina Lechte-Siemer † 2007


07. Boy Lornsen, Skulptuurenmaaker en Dechter * 1922 07. Kolumbien, suwereniteet woort gudkäänd : 1819 07. Nils Århammar * 1931


08. Otto Bremer † 1936


09. J. P. Hansen † 1855 09. Ernst Haeckel † 1919


10. Peter Michael Clemens † 1870


12. Erwin Schrödinger * 1887 12. Adeline Petersen † 2011


14. Thusnelda Kuehl * 1872 14. Friedrich Paulsen † 1908


15. Napoleon Bonaparte * 1769 15. Indien feit sin suwereniteet : 1947 15. Albrecht Johannsen † 1967


16. Erk-Uwe Schrahé * 1931


17. Katharine Ingwersen * 1879 17. Nis-Momme Stockmann * 1981


18. Dschingis Khan † 1227 18. Kofi Annan † 2018


19. Michael Naura * 1934 19. Nordfriisk Wikipedia * 2010


20. Ungarn, natsionaalfeierdai


21. Peter Michael Clemens * 1804


24. Ukraine, suwereeniteet : 1991


25. Michael Faraday † 1867 25. James Watt † 1819 25. Uruguay, natsionaalfeierdai, suwereniteet : 1825 25. Friedrich Nietzsche † 1900 25. Henriette Hirschfeld-Tiburtius † 1911 25. Witjruslun woort suwereen : 1991


26. Theodor Siebs * 1862 26. Guillaume Apollinaire * 1880


27. Cesária Évora * 1941 27. Le Corbusier † 1965 27. Haile Selassie I. † 1975


28. Harro Harring * 1798 28. C. P. Hansen * 1803 28. Ocke Nerong * 1852 28. Arthur Kruse † 1968


29. John Locke * 1632 29. Charlie Parker * 1920 29. Jakob Tholund * 1928


31. St. Vincent an Grenadiinen : suwereniteet 1962 31. Tineke Postma * 1978 31. Christian Sönksen † 2021


Sherpa (tibeetisk ཤེརཔཱ, Devanagari शेर्पा; uk Sharpa, Sharpa Bhotia, Xiaerba, Serwa) as en spriak, diar uun a Madel- an Süüdhimalaya spreegen woort. Hör spreegern het uk Sherpa. A miasten lewe uun Nepaal, öödern uun Indien an Tiibet (Sjiina). Sherpa bi Ethnologue


01. Slowakei, natjunaalfeierdai 01. Ludwig XIV. † 1715


02. Tilman Zülch * 1939 02. J. R. R. Tolkien † 1973 02. Det iarst .frl-TLD gongt online : 2014


03. San Marino woort suwereen : 301 03. Erik Pontoppidan * 1698


05. Jürgen Spanuth * 1907 05. Ludwig XIV. * 1638


06. Johann Jannsen † 1885


08. Peter Simon Pallas † 1811 08. Nuurd-Matsedoonien woort suwereen : 1991 08. Elisabeth II. † 2022


09. Uwe Herms * 1937


12. Bo Sjölin † 2016


13. Hans Momsen † 1811 13. Knut Kiesewetter * 1941


14. Alexander von Humboldt * 1769 14. Theodor Storm * 1817


15. Guatemaala, suwereeniteet 1821 15. Honduuras, natsionaalfeierdai, suwereeniteet 1821 15. Nikaraagua, natsionaalfeierdai, suwereeniteet 1821


16. Namine Witt † 1930


17. Antoine-Laurent de Jussieu † 1836


Hark Bohm (* 18. Mei 1939 uun Hamborag) as en sjiisken teooter- an filmkonstler, en skriiwer, rejesöör an filmemaager. Hi as uk profeser för film uun Hamborag weesen. Hark Bohm as üüb Oomram apwoksen. Efter't abituur 1959 uun Hamborag hää hi rochtswedenskapen studiaret. 1969 begand hi mä a filmkonst. Hi hää uun filmer faan R.W.Fassbinder mäspelet. 1971 hää hi mä öödern di 'Filmverlag der Autoren' grünjlaanj. Do wurd'er rejesöör faan kurtfilmer. Bekäänd wurden as'er mä 'Tschetan, der Indianerjunge' an 'Nordsee ist Mordsee' . Hi hää tuupwerket mä sok bekäänd rejesöören üs Rainer Werner Fassbinder, Werner Herzog, Volker Schlöndorf of Wim Wenders. Uk san uunnimen dring Uwe Bohm wiar bi a film an hää teooter spelet. 2024 hää'er en buk skrewen auer sin jööges üüb Oomram mä di nööm 'Amrum' . Diar as 2024 en film faan dreid wurden mä Diane Kruger, Detlev Buck, Matthias Schweighöfer, Lars Jessen. 1973: 'Preis der AG der Filmjournalisten' för Tschetan, der Indianerjunge 1988: 'IFF Chicago': Pris för Yasemin 1989: 'Filmband in Gold' för Yasemin Hark Bohm üüb't 'filmportal' Hark Bohm uun't Sjiisk Biografii Hark Bohm: Amrum (ndr.de)


18. Chiile, natsionaalfeierdai


19. St. Kitts an Nevis, suwereeniteet 1983


20. Margaretha Grosser * 1934 20. Asger Juul Linding Lindinger † 1999


21. Vergil † 19 f.Kr. 21. Arthur Schopenhauer † 1860 21. Belize, natsionaalfeierdai, suwereeniteet 1981 21. Brunhilde Hagge † 2007


22. Peter Simon Pallas * 1741 22. Michael Faraday * 1791


23. John Coltrane * 1926


24. Karl Friedrich Kielmeyer † 1844 24. Reimer Kay Holander † 2013


27. Thomas Steensen * 1951


28. Kaarl I. (Portugal) * 1863 28. Louis Pasteur † 1895


29. Jopie Huisman † 2000


02. Wjetnam, natjunaalfeierdai 02. Mahatma Gandhi * 1869


03. Könang Munjong faan Korea * 1414 03. Sjiisklun, natjunaalfeierdai


04. Rembrandt, † 1669


05. Hermann Möller † 1923


06. Le Corbusier * 1887


07. Knut Jungbohn Clement † 1873 07. A Hamas begant en kriich jin Israel : 2023


08. Hermann Janssen * 1888 08. Sjiina, natjunaalfeierdai 08. Ernst Nicol † 2022