En triihuk as en geomeetrisk figuur. Hat hää trii sidjen a , b , c {\displaystyle a,b,c} , diar oner trii winkel α , β , γ {\displaystyle \alpha ,\beta ,\gamma } uun trii huken A , B , C {\displaystyle A,B,C} tuupluup. Mä triihuken befaadet ham en aanj fääk uun a matematiik, det trigonometrii. Uun't hoonwerk hää'm det flooksis mä rochtwinkelt triihuken tu dun, det san triihuken mä en 90°-winkel. Det lung sidj jinauer di rocht winkel as det hüpotenuus, an jo kurt sidjen san a kateeten. Det hööchde h = h c {\displaystyle h=h_{c}} faan en rochtwinkelt triihuk dialt det hüpotenuus iin uun tau dialen p {\displaystyle p} an q {\displaystyle q} , an jo letj ufdiald triihuken mä a sidjen p {\displaystyle p} , a {\displaystyle a} , h {\displaystyle h} an q {\displaystyle q} , h {\displaystyle h} , b {\displaystyle b} san uk weder rochtwinkelt triihuken. Wan dü tau faan jodiar sääks gratin ( a {\displaystyle a} , b {\displaystyle b} , c {\displaystyle c} , p {\displaystyle p} , q {\displaystyle q} an h {\displaystyle h} ) käänst, könst dü jo öödern bereegne efter: Trigonometrii Wikiquote: Triihuken (sjiisk) Commonskategorii: Triihuken – Saamlang faan bilen


1 Jü tål iinj (1) (aw Üüljfrasch: ēn; röömisch: I) as en natöörlik tål än en numer. Jü as en ünlik tål än kamt eefter e numer nul (0), ouers for e numer tou (2). Jü as ouers niinj priimtål, ouerdåt jü ai gruter as 1 än foon har seelew än ai foon 1 tu diilen as. Wan et tål 1 as tåluurd tuhuupe ma en substantiiw brüked wårt, schäät dü aw't slächt åchte: 1 moon - åån moon 1 wüset - iinj wüset 1 hüs - iinj hüs


Tou 2 Jü tål tou (2) (aw Üüljfrasch: twā; röömisch: II) as en natöörlik tål än en numer. Jü as en lik tål än kamt eefter e numer iinj (1), ouers for e numer trii (3). Jü as uk en priimtål: dåt håt, dåt jü gruter as 1 än foon har seelew än foon 1 tu diilen as. Wan et tål 2 as tåluurd tuhuupe ma en substantiiw brüked wårt, schäät dü aw't slächt åchte: 2 mååns - twäär mååns 2 wüste - tou wüste 2 hüsinge - tou hüsinge


Trii 3 Jü tål trii (3) (aw Üüljfrasch: thriū; röömisch: III) as en natöörlik tål än en numer. Jü as en ünlik tål än kamt eefter e numer tou (2), ouers for e numer fjouer (4). Jü as uk en priimtål: dåt håt, dåt jü gruter as 1 än foon har seelew än foon 1 tu diilen as. Wan et tål 3 as tåluurd tuhuupe ma en substantiiw brüked wårt, schäät dü aw't slächt åchte: 3 mååns - tra mååns 3 wüste - trii wüste 3 hüsinge - trii hüsinge


Elipsen san uun a geometrii slööden aifuremt bochten. Bütj paraabeln an hyperbeln wurd elipsen uun a matematiik üs keegelskeer uunsen. Uun a natuur fanjst dü elipsen bi a planeetenboonen. An wan dü en kreis perspektiiwisk tiakne wel, do woort hi tu en elips. Mä a hualewaaksen a {\displaystyle a} an b {\displaystyle b} könst dü ütjreegne: A = π a b {\displaystyle A=\pi ab} Det amfaadang hinget diarfaan uf, hü büket det elips as. Det swäärsaaks 2 b {\displaystyle 2b} koon en wäärs tesken 0 an 2 a {\displaystyle 2a} haa. Bi 0 wiar't goor nian elips muar, man ianfach en 2 a {\displaystyle 2a} lungen streg. Bi 2 b = 2 a {\displaystyle 2b=2a} hed wi en kreis. Sodenang hää 1 b {\displaystyle 1b} en wäärs tesken 0 an a {\displaystyle a} : 0 < b < a {\displaystyle 0<b<a} An det amfaadang u {\displaystyle u} leit diaram tesken 4 a {\displaystyle 4a} an 2 π a {\displaystyle 2\pi a} : 4 a < u < 2 π a {\displaystyle 4a<u<2\pi a} Di faktor, di dü mä a {\displaystyle a} moolnem skel, leit tesken 4 {\displaystyle 4} an 2 π {\displaystyle 2\pi } ; hi het eksentrisiteet k {\displaystyle


Loogik (faan ualgreks λογικὴ τέχνη logiké téchnē 'seenken konst') woort miast ferstenen üs det konst, rocht slütjer tu tjien. Klasisk loogik as en süsteem, diar ham mä ütjsaagen, eegenskapen an identiteeten befaadet. Diartu hiar tau eegenskapen: Arke ütjsaag hää ään faan tau wäärser: woor of ferkiard (biwalens). Wan en ütjsaag tuupsaat as, do woort di wäärs bestemet faan jo dial-ütjsaagen (ekstensionaliteet). Diarütj fulagt det prinsiip tertium non datur: p ∨ ¬ p {\displaystyle p\lor \neg p} (t. b. At rinjt, of at rinjt ei, diar as nian traad mögelkhaid.) Mä formaal loogik befaadet ham det ütjsaagenloogik. Ütjslööden wederspreeg ¬ ( p ∧ ¬ p ) {\displaystyle \neg (p\land \neg p)} (At koon ei gliktidjag üüb't salew steed riin an ei riin.) Tertium non datur p ∨ ¬ p {\displaystyle p\lor \neg p} (A eerd as en skiiw of a eerd as nian skiiw.) Verum sequitur ex quodlibet (Woor blaft woor) p → ( q → p ) {\displaystyle p\rightarrow (q\rightarrow p)} (Wan't rinjt, do rinj't det uk, wan a eerd en skiiw as.) Ex falso sequitur quodlibet (Oner en ferkiard föörütjsaatang koon ales woor wees) ¬ p → ( p → q ) {\displaystyle \neg p\rightarrow (p\rightarrow q)} (Wan't gliktidjag


De Witsebsk Distrikt (üüb Witjrüs: Віцебскі раён Viciebski rajon, üüb Rüs: Витебский район Vitebskij rajon) as een faan a distrikten uun det Witsebsk Prowins faan Witjruslun. Det hee 40.552 lidj (2009). At hoodsteed faan’t prowins as Witsebsk. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Werhnjadswinsk Distrikt (üüb Witjrüs: Верхнядзвінскі раён Vierchniadzvinski rajon, üüb Rüs: Верхнедвинский район Verchnedvinskij rajon) as een faan a distrikten uun det Witsebsk Prowins faan Witjruslun. Det hee 24.675 lidj (2009). At hoodsteed faan’t prowins as Werhnjadswinsk. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Uschatschy Distrikt (üüb Witjrüs: Ушацкі раён Ušacki rajon, üüb Rüs: Ушачский район Ušačskij rajon) as een faan a distrikten uun det Witsebsk Prowins faan Witjruslun. Det hee 15.970 lidj (2009). At hoodsteed faan’t prowins as Uschatschy. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Tschaschniki Distrikt (üüb Witjrüs: Чашніцкі раён Čašnicki rajon, üüb Rüs: Чашникский район Čašnikskij rajon) as een faan a distrikten uun det Witsebsk Prowins faan Witjruslun. Det hee 35.043 lidj (2009). At hoodsteed faan’t prowins as Tschaschniki. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Talatschyn Distrikt (üüb Witjrüs: Талачынскі раён Talačynski rajon, üüb Rüs: Толочинский район Toločinskij rajon) as een faan a distrikten uun det Witsebsk Prowins faan Witjruslun. Det hee 28.565 lidj (2009). At hoodsteed faan’t prowins as Talatschyn. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Sjanno Distrikt (üüb Witjrüs: Сенненскі раён Siennienski rajon, üüb Rüs: Сенненский район Sennenskij rajon) as een faan a distrikten uun det Witsebsk Prowins faan Witjruslun. Det hee 26.307 lidj (2009). At hoodsteed faan’t prowins as Sjanno. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Baranawitschy Distrikt (üüb Witjrüs: Бара́навіцкі раё́н Baránavicki rajón, üüb Rüs: Бара́новичский райо́н Baránovičskij rajón) as en distrikt faan det Brest Prowins uun Witjruslun. A distrikt hee 41.902 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Baranawitschy, uk wan at steed nian dial faan a distrikt as. Föör September 1939 wiar’t gebiit faan a distrikt faan daaling dial faan Poolen. A distrikt wurd 15. Janewoore 1940 grünjlaanjen. Adam Mickiewicz (1798-1855), poolsk dachter, wurd uun't taarep Zawosse uun a nuurd faan't steed Baranawitschy bäären. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Brest Distrikt (üüb Witjrüs: Брэ́сцкі раён Bréscki rajón, üüb Rüs: Бре́стский райо́н Bréstskij rajón) as en distrikt faan det Brest Prowins uun Witjruslun. A distrikt hee 39.426 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Brest, uk wan at steed nian dial faan a distrikt as. Föör September 1939 wiar’t gebiit faan a distrikt faan daaling dial faan Poolen. A distrikt wurd 15. Janewoore 1940 grünjlaanjen. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


De Pinsk Distrikt (üüb Witjrüs: Пі́нскі раён Pínski rajón, üüb Rüs: Пи́нский райо́н Pínskij rajón) as en distrikt faan det Brest Prowins uun Witjruslun. A distrikt hee 51.997 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Pinsk, uk wan at steed nian dial faan a distrikt as. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


Iwatsewitschy (üüb Witjrüs: Івацэ́вічы Ivacévičy, üüb Rüs: Иваце́вичи Ivacéviči, üüb Poolsk: Iwacewicze) as en steed un det Brest Prowins faan Witjruslun. Det hee 22.958 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan de Iwatsewitschy Distrikt. Belarus: Cities & Settlements, citypopulation.de


Kobryn (üüb Witjrüs: Ко́брын Kóbryn, üüb Rüs: Ко́брин Kóbrin, üüb Poolsk: Kobryń) as en steed un det Brest Prowins faan Witjruslun. Det hee 51.166 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan de Kobryn Distrikt. Belarus: Cities & Settlements, citypopulation.de


Ljachawitschy (üüb Witjrüs: Ля́хавічы Liáchavičy, üüb Rüs: Ля́ховичи Ljáchoviči, üüb Poolsk: Lachowicze) as en steed un det Brest Prowins faan Witjruslun. Det hee 10.997 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan de Ljachawitschy Distrikt. Belarus: Cities & Settlements, citypopulation.de


Luninets (üüb Witjrüs: Лу́нінец Lúniniec, üüb Rüs: Лу́нинец Lúninec, üüb Poolsk: Łuniniec) as en steed un det Brest Prowins faan Witjruslun. Det hee 23.608 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan de Luninets Distrikt. Belarus: Cities & Settlements, citypopulation.de


Kamenec of Kamjanec (üüb Witjrüs: Ка́менец Kamieniec of Камяне́ц Kamianiéc, üüb Rüs: Ка́менец Kámenec, üüb Poolsk: Kamieniec) as en steed un det Brest Prowins faan Witjruslun. Det hee 8447 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan de Kamenets Distrikt. De Törn faan Kamenets, of de Witj Törn (13. juarhunert) Belarus: Cities & Settlements, citypopulation.de


Malaryta (üüb Witjrüs: Малары́та Malarýta, üüb Rüs: Малори́та Maloríta, üüb Poolsk: Małoryta) as en steed un det Brest Prowins faan Witjruslun. Det hee 11.751 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan de Malaryta Distrikt. Belarus: Cities & Settlements, citypopulation.de


Pruschany (üüb Witjrüs: Пружа́ны Pružány, üüb Rüs: Пружа́ны Pružány, üüb Poolsk: Prużana, üüb Jidisk: פרוזשענע Pruzshane) as en steed un det Brest Prowins faan Witjruslun. Det hee 19.032 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan de Pruschany Distrikt. Belarus: Cities & Settlements, citypopulation.de


Stolin as en steed un det Brest Prowins faan Witjruslun. Det hee 12.462 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan de Stolin Distrikt. Belarus: Cities & Settlements, citypopulation.de


Ütjsaagenloogik as en dial faan't loogik. Hat befaadet ham mä reegeln, hün wäärs ferbünjen ütjsaagen haa. Ianfach ütjsaagen san woor (w) of ferkiard (f). A 1 {\displaystyle A_{1}} : 12 könst dü troch 3 dial. (w) A 2 {\displaystyle A_{2}} : Arke auto as green. (f) ¬ A 1 {\displaystyle \neg A_{1}} : 12 könst dü ei troch 3 dial. (f) ¬ A 2 {\displaystyle \neg A_{2}} : Diar as ei arke auto green. (At jaft tumanst ian auto, diar ei green as.) (w) För an-ferbinjangen jaft at jodiar skriiw- an spreegwiisen: Spreegwiis: A an B Skriiwwiis: A ∧ B {\displaystyle A\land B} uun a technik uk: A AND B Bispal A: 12 könst dü troch 3 dial B: 12 as en kwadroottaal C 1 {\displaystyle C_{1}} : 12 könst dü troch 3 dial an 12 as en kwadroottaal. C 2 {\displaystyle C_{2}} : 12 könst dü troch 3 dial an 12 as nian kwadroottaal. C 3 {\displaystyle C_{3}} : 12 könst dü ei troch 3 dial an 12 as en kwadroottaal. C 4 {\displaystyle C_{4}} : 12 könst dü ei troch 3 dial an 12 as nian kwadroottaal. Bluas C 2 = A ∧ B {\displaystyle C_{2}=A\land B} as


Schabinka (üüb Witjrüs: Жа́бінка Žábinka, üüb Rüs: Жа́бинка Žábinka, üüb Poolsk: Żabinka) as en steed un det Brest Prowins faan Witjruslun. Det hee 13.084 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan de Schabinka Distrikt. Belarus: Cities & Settlements, citypopulation.de


Schlobin (üüb Witjrüs: Жло́бін Žlóbin, üüb Rüs: Жло́бин Žlóbin) as en steed un det Homelj Prowins faan Witjruslun. Det hee 75.866 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan de Schlobin Distrikt. Belarus: Cities & Settlements, citypopulation.de


Pythagoras sin reegel as wel ian faan a bedüüdenst reegeln uun a geometrii. Hat sait, dat uun en rochtwinkelt triihuk a kwadrooten auer jo tau kateeten tuup jüst so grat san üs det kwadroot auer det hypotenuus. Wan a {\displaystyle a} an b {\displaystyle b} a lengden faan a kateeten üüb eder sidj faan a rocht winkel san, an c {\displaystyle c} at lengde faan det hypotenuus, diar di rocht winkel jinauer leit, do täält: a 2 + b 2 = c 2 {\displaystyle a^{2}+b^{2}=c^{2}} Det reegel as efter Pythagoras faan Samos näämd, auer hi wel di iarst weesen as, di det reegel bewiset hää. Det reegel salew wiar oober al loong föör ham bekäänd. Det reegel as so wichtag, auer dü leewen mä tau gratin det traad ütjreegne könst: det hypotenuus c = a 2 + b 2 {\displaystyle c={\sqrt {a^{2}+b^{2}}}} . a kateeten a = c 2 − b 2 b = c 2 − a 2 {\displaystyle {\begin{aligned}a&={\sqrt {c^{2}-b^{2}}}\\b&={\sqrt {c^{2}-a^{2}}}\end{aligned}}} Det san trii hial taalen, diar dü uun det reegel iinsaat könst: 3 2 + 4 2 = 5 2 {\displaystyle 3^{2}+4^{2}=5^{2}} 5 2 + 12 2 = 13 2 {\displaystyle 5^{2}+12^{2}=13^{2}} 8 2 + 15 2


Fan di Diesellokomotiiwi MaK DE 1024 of DB-BR 240 waar ön't Jaar 1989 ön Töhopaarber fan MaK, Krupp en ABB trii Stek becht. 2018 wiar diarfan bluat jit Numer trii aur, wat üs "DE 13" bi di Rheincargo löp. Uk des es mermung wechkemen. Di DB her ön di 1980er Jaaren dit Program, hureeđer 400 Stek fan di BR 218 koopet waar, ofslööten. Em wil nü fuaral Lokomotiiwen me jen Maskiin (Di V 200 her tau Maskiinen her) sa üs fjuur Aksen koopi. Di Öndreft skul dieselhydraulisk laap. Krauss Maffei her en Prototyp, di V 300 me soks Aksen fan di V 200 becht, en fan di DB kām di V 320 diartö. Biiring her Kraft inoch, man ja waar ek üs Seerie becht en koopet. Di V 300 ging man al 1980 üp Skramel en wiar 1975 ütmustert uuren. Di DB her da fuar, me tau swak Loks tö köör (Debeltraktsjoon), wan muar Kraft nöörig wiar. Di Industrii her üt höör ain Kas trii moderni Prototypen becht, sa waar al 1973 di Henschel-BBC DE 2500 fuarstelt. Di DE 2500 kür me fjuur of soks Aksen becht uur, her en aur di Maaten moderni Hüüsing en - dit wiar dit


Chojniki (üüb Witjrüs: Хо́йнікі Chójniki [ˈxɔɪniki], üüb Rüs: Хо́йники Chójniki) as en steed un det Homelj Prowins faan Witjruslun. Det hee 13.844 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan de Chojniki Distrikt. Belarus: Cities & Settlements, citypopulation.de


Buda-Kaschaljowa (üüb Witjrüs: Бу́да-Кашалёва Búda-Kašalióva, üüb Rüs: Бу́да-Кошелёво Búda-Košeljóvo) as en steed un det Homelj Prowins faan Witjruslun. Det hee 9016 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan de Buda-Kaschaljowa Distrikt. Belarus: Cities & Settlements, citypopulation.de


Brahin (üüb Witjrüs: Брáгін Bráhin, üüb Rüs: Бра́гин Brágin) as en steed un det Homelj Prowins faan Witjruslun. Det hee 3954 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan de Brahin Distrikt. Belarus: Cities & Settlements, citypopulation.de


Dobrusch (üüb Witjrüs: До́бруш Dóbruš, üüb Rüs: До́бруш Dóbruš) as en steed un det Homelj Prowins faan Witjruslun. Det hee 18.330 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan de Dobrusch Distrikt. Belarus: Cities & Settlements, citypopulation.de


Jeljsk (üüb Witjrüs: Ельск Jeĺsk, üüb Rüs: Ельск Jel’sk) as en steed un det Homelj Prowins faan Witjruslun. Det hee 9725 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan de Jeljsk Distrikt. Belarus: Cities & Settlements, citypopulation.de


Kalinkawitschy (üüb Witjrüs: Калі́нкавічы Kalínkavičy, üüb Rüs: Кали́нковичи Kalínkoviči) as en steed un det Homelj Prowins faan Witjruslun. Det hee 38.381 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan de Kalinkawitschy Distrikt. Belarus: Cities & Settlements, citypopulation.de


Karma (üüb Witjrüs: Карма́ Karmá, üüb Rüs: Корма́ Kormá) as en steed un det Homelj Prowins faan Witjruslun. Det hee 7448 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan de Karma Distrikt. Belarus: Cities & Settlements, citypopulation.de


Leljtschytsy (üüb Witjrüs: Ле́льчыцы Léĺčycy, üüb Rüs: Ле́льчицы Lél’čicy) as en steed un det Homelj Prowins faan Witjruslun. Det hee 10.606 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan de Leljtschytsy Distrikt. Belarus: Cities & Settlements, citypopulation.de


Lojeu (üüb Witjrüs: Ло́еў Lójeǔ, üüb Rüs: Ло́ев Lójev) as en steed un det Homelj Prowins faan Witjruslun. Det hee 7022 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan de Lojeu Distrikt. Belarus: Cities & Settlements, citypopulation.de


Masyr (üüb Witjrüs: Мазы́р Mazýr [maˈzɨr], üüb Rüs: Мо́зырь Mózyr’) as en steed un det Homelj Prowins faan Witjruslun. Det hee 108.792 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan de Masyr Distrikt. Belarus: Cities & Settlements, citypopulation.de


Naroulja (üüb Witjrüs: Наро́ўля Naróǔlja, üüb Rüs: Наро́вля Naróvlja) as en steed un det Homelj Prowins faan Witjruslun. Det hee 8110 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan de Naroulja Distrikt. Belarus: Cities & Settlements, citypopulation.de


Aktsjabrski (üüb Witjrüs: Акця́брскі Akciábrski, üüb Rüs: Октя́брьский Oktjábr’skij) as en steed un det Homelj Prowins faan Witjruslun. Det hee 7367 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan de Aktsjabrski Distrikt. Belarus: Cities & Settlements, citypopulation.de


Wetka (üüb Witjrüs: Ве́тка Viétka, üüb Rüs: Ве́тка Vétka) as en steed un det Homelj Prowins faan Witjruslun. Det hee 7927 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan de Wetka Distrikt. Belarus: Cities & Settlements, citypopulation.de


Schytkawitschy (üüb Witjrüs: Жы́ткавічы Žýtkavičy, üüb Rüs: Жи́тковичи Žítkoviči) as en steed un det Homelj Prowins faan Witjruslun. Det hee 15.893 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan de Schytkawitschy Distrikt. Belarus: Cities & Settlements, citypopulation.de


Petrykau (üüb Witjrüs: Пе́трыкаў Piétrykaǔ, üüb Rüs: Пе́триков Pétrikov) as en steed un det Homelj Prowins faan Witjruslun. Det hee 10.591 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan de Petrykau Distrikt. Belarus: Cities & Settlements, citypopulation.de


Retschytsa (üüb Witjrüs: Рэ́чыца Réčyca, üüb Rüs: Ре́чица Réčica) as en steed un det Homelj Prowins faan Witjruslun. Det hee 64.731 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan de Retschytsa Distrikt. Belarus: Cities & Settlements, citypopulation.de


Rahatschou (üüb Witjrüs: Рагачо́ў Rahačóǔ, üüb Rüs: Рогачёв Rogačóv) as en steed un det Homelj Prowins faan Witjruslun. Det hee 33.702 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan de Rahatschou Distrikt. Belarus: Cities & Settlements, citypopulation.de


Swetlahorsk (üüb Witjrüs: Светлаго́рск Svietlahórsk, üüb Rüs: Светлого́рск Svetlogórsk) as en steed un det Homelj Prowins faan Witjruslun. Det hee 69.995 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan de Swetlahorsk Distrikt. Belarus: Cities & Settlements, citypopulation.de


Tschatschersk (üüb Witjrüs: Чачэ́рск Čačérsk, üüb Rüs: Чече́рск Čečérsk) as en steed un det Homelj Prowins faan Witjruslun. Det hee 7991 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan de Tschatschersk Distrikt. Belarus: Cities & Settlements, citypopulation.de


Dsjatlawa (üüb Witjrüs: Дзя́тлава Dziátlava, üüb Rüs: Дя́тлово Djátlovo) as en steed un det Hrodna Prowins faan Witjruslun. Det hee 7853 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan de Dsjatlawa Distrikt. Belarus: Cities & Settlements, citypopulation.de


Lida as en steed un det Hrodna Prowins faan Witjruslun. Det hee 97.629 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan de Lida Distrikt. De Lida Borig (14. juarhunert) Belarus: Cities & Settlements, citypopulation.de


Grat Berastawitsa (üüb Witjrüs: Вялі́кая Бераставі́ца Vialíkaja Bierastavíca, üüb Rüs: Больша́я Берестови́ца Bol’šája Berestovíca) as en steed un det Hrodna Prowins faan Witjruslun. Det hee 5720 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan de Berastawitsa Distrikt. Belarus: Cities & Settlements, citypopulation.de


Pythagoras faan Samos (greks Πυθαγόρας; * am 570 f.Kr. üüb Samos; † efter 510 f.Kr. uun Metaponto) wiar en antiken greksen filosoof. Sin mäfulgern wiar a Pythagoreern, an jo werket mä ham tuup uun Süüditaalien. Üüb Pythagoras an sin skuul gung a iarst wedenskapen turag: at filosofii, at matematiik an a natuurwedenskapen. Faan Pythagoras san nian skraften auerleewert, an auer sin werk an sin leewent woort föl spekeliaret. Daalang kään wi fööraal Pythagoras sin reegel, en auer a miaten wichtag grünjlaag uun a geometrii. Wikisource: Pythagoras faan Samos (sjiisk) Wikiquote: Pythagoras faan Samos (sjiisk) Commonskategorii: Pythagoras faan Samos – Saamlang faan bilen of filmer


Pythagoras faan Samos bäären (ünseeker), † ~ 510 f.Kr.


Pythagoras faan Samos stürwen (ünseeker), * ~ 570 f.Kr.


Oomram as en nuurdfresk eilun. Hat leit uun't süüden faan Sal an uun't waasten faan Fer an hiart tu't Amt Feer-Oomram uun a kreis Nuurdfresklun uun Schleswig-Holstian. Oomram as 20,46 km² grat an sodenang at tjiinst gratst eilun uun Sjiisklun. Mä Fer an Sal hiart Oomram tu jo trii nuurdfresk geest-eilunen. Uun't uasten faan Oomram leit a waas. Jo fiiw saarpen lei tu'n gratsten dial uun't uasten faan't eilun – faan nuurd tu süüd san det Noorsaarep, Neebel, Sössaarep, Stianood an Witjdün. Üüb a geest fanjst dü a tanen an a hias, jo lei üs en strimel faan nuurd tu süüd. Uun't waasten faan di strimel lei loongs at hialer eilun a düner. Steedenwis san jo ään kilometer briad an sowat 12 kilometer lung. Det maaget en stak faan 700 hektar. Faan waast tu uast fanjst dü primärdüner, witjdüner an grädüner. Bluas waanerdüner jaft det ei muar. A öömrang düner stun daalang oner natüürskül, bluas heer bräät noch kuben an anen. Huarööders san a fögler miast faan a baadelidj ferjaaget wurden. At huuchst dün üüb Oomram as mä 32 metern A Siatler bi Noorsaarep. Efter nuurden tu luup a düner ütj tu Ood. Üüb a söder ääg leit Witjdün, det


Iuje (üüb Witjrüs: І́ўе Íŭje, üüb Rüs: И́вье Ív’je) as en steed un det Hrodna Prowins faan Witjruslun. Det hee 8174 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan de Iuje Distrikt. Belarus: Grodno Region, citypopulation.de


Karelitschy (üüb Witjrüs: Карэ́лічы Karéličy, üüb Rüs: Коре́личи Koréliči) as en steed un det Hrodna Prowins faan Witjruslun. Det hee 6854 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan de Karelitschy Distrikt. Belarus: Grodno Region, citypopulation.de


Masty (üüb Witjrüs: Масты́ Mastý, üüb Rüs: Мосты́ Mostý) as en steed un det Hrodna Prowins faan Witjruslun. Det hee 16.595 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan de Masty Distrikt. Belarus: Cities & Settlements, citypopulation.de


Wat menst dü? Hrodna (Distrikt) Hrodna (Prowins) Hrodna (Steed)


Woranawa (üüb Witjrüs: Во́ранава Vóranava, üüb Rüs: Во́роново Vóronovo) as en steed un det Hrodna Prowins faan Witjruslun. Det hee 6332 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan de Woranawa Distrikt. Belarus: Grodno Region, citypopulation.de


Waukawysk (üüb Witjrüs: Ваўкавы́ск Vaǔkavýsk, üüb Rüs: Волковы́ск Volkovýsk) as en steed un det Hrodna Prowins faan Witjruslun. Det hee 44.167 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan de Waukawysk Distrikt. Belarus: Cities & Settlements, citypopulation.de


Swislatsch (üüb Witjrüs: Сві́слач Svíslač, üüb Rüs: Сви́слочь Svísloč’) as en steed un det Hrodna Prowins faan Witjruslun. Det hee 6886 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan de Swislatsch Distrikt. Belarus: Grodno Region, citypopulation.de


Slonim (üüb Witjrüs: Сло́нім Slónim, üüb Rüs: Сло́ним Slónim) as en steed un det Hrodna Prowins faan Witjruslun. Det hee 48.970 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan de Slonim Distrikt. Belarus: Cities & Settlements, citypopulation.de


Seljwa (üüb Witjrüs: Зэ́льва Zéĺva, üüb Rüs: Зе́льва Zél’va) as en steed un det Hrodna Prowins faan Witjruslun. Det hee 7396 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan de Seljwa Distrikt. Belarus: Grodno Region, citypopulation.de


Navahrudak (üüb Witjrüs: Навагру́дак Navahrúdak, üüb Rüs: Новогру́док Navahrúdok, üüb Poolsk: Nowogródek) as en steed un det Hrodna Prowins faan Witjruslun. Det hee 29.336 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan de Nawahrudak Distrikt. De Nawahrudak Borig (13. juarhunert) Belarus: Cities & Settlements, citypopulation.de


Schtschutschyn (üüb Witjrüs: Шчу́чын Ščúčyn, üüb Rüs: Щу́чин Ščúčin) as en steed un det Hrodna Prowins faan Witjruslun. Det hee 15.042 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan de Schtschutschyn Distrikt. Belarus: Cities & Settlements, citypopulation.de


Smarhonj (üüb Witjrüs: Смаргонь Smarhóń, üüb Rüs: Сморго́нь Smorgón’) as en steed un det Hrodna Prowins faan Witjruslun. Det hee 36.283 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan de Smarhonj Distrikt. Belarus: Cities & Settlements, citypopulation.de


De Smarhonj Distrikt (üüb Witjrüs: Смаргонскі раён Smarhonski rajon, üüb Rüs: Сморгонский район Smorgonskij rajon) as een faan a distrikten uun det Hrodna Prowins faan Witjruslun. Det hee 55.296 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Smarhonj. Föör September 1939 wiar't gebiit faan a distrikt faan daaling dial faan Poolen. A distrikt wurd 15. Janewoore 1940 üüs dial faan det Wilejka Prowins grünjlaanjen. Det wurd faan det tjiisk armee 1941-1944 besaatet. Det wurd 1944 dial faan det Hrodna Prowins. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


Dit Uurt Kompost kumt fan dit latiinsk Uurt compositum, „wat töhopsmeten waar“,. Dit meent di Saamelstair sa üs uk dit wat diarfan kumt, wan dit Tjüch diarbenen forröötet es (Di Kompost es da klaar). Kompostiaring (dit Forrööten) meent en Diil fan di Niaringskrais, hur orgānisk Materiaal me di Süürstof üt di Lucht aeroob sa üs uk fan di Diirtern en Insekten, wat ön di Öört en iin ön di Kompost lewi, heterophoob ofbecht en omseet uur. Diarfan kum Kohlendioxid sa üs uk Minerālien, dānen iin ön Weeter āpgung, sa üs Nitrāti, Ammooniumsaalten, Phosphāti, Kālium- en Magneesium of stofi, dānen diarme forbünen sen, en des help dit Greentjüch bi't Wuksin (Dütsk: Dünger). Bi en gurt Diil fan di Omseeting kumt Humus üt. Fuar't Miist fernt em iin ön di Kompost Kompostworemern en Kelerswinj. Kompostworemern sen noch en Aart fan Riinworemern, man en bet litjer, en muar Ruar haa jaa uk. Des sen altert gur fuar di Öört, aurdat ja di aliweegen iit en achtern weđer üthaui. Diarfan uur di "omgreewen", en diar kum altert Lucht en Weeter iin. Kelerswinj sen aur di Maaten gur diarme, Holt önsteken tö maaki. Sa bal dit ön di Öört stuunt, slai ja āp en frit


f Di Lysaja of uk Gora Lysaja as di naisthuuchst berag uun Witjruslun, an di huuchst berag uun't Prowins Minsk. Geonames.org Mapcarta.com, Lysaja, berag uun Antarktikaa Mapcarta.com, Lysaja, berag uun/üüb Sachalin (Ruslun)


Schodsina (üüb Witjrüs: Жо́дзіна Žódzina, üüb Rüs: Жо́дино Žódino) as en steed un det Minsk Prowins faan Witjruslun. Det hee 61.724 lidj (2009). Belarus: Cities & Settlements, citypopulation.de


Berasino (üüb Witjrüs: Беразіно́ Bierazinó, üüb Rüs: Березино́ Berazinó) as en steed un det Minsk Prowins faan Witjruslun. Det hee 12.020 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan de Berasino Distrikt. Belarus: Cities & Settlements, citypopulation.de


Di DE 2500 wiar en litj Seerie fan di Lokomotiiv-Industrii, wat di Firma Henschel en BBC üp jaar ain Kas becht en weeget haa. Di Jest kām 1971 üt, 1973 waar jit tauen fuarstelt. Di Baan her jen fan di trii dieselelektrisk Lokomotiiwen (BR 202) bit ön di tachentiger Jaaren ön Gang. Senerlig wiar aur des Maskiinen, dat ja me Draistroom-Asynchron-Motooren laap kür. Des maaki ek fuul Aarber, wan ja iinbecht sen, man ja sen swaar öntöstjüüri. Nii wiar uk, dat em modulār twesken forskeligi Konfiguratsjoonen ütsjuk kür. Sa kür em di Lok me 4 of 6 Aksen fo, wan di Akslast ek sa hoog wiis maast, waar di üp soks Aksen fordiilet. Di Noom kām "DE" üs dieselelektrisk en di Maskiinenkraft üs PS. Ali trii Loks sen bihölen blefen. Di trii Maskiinen waar ön di 1970er Jaaren fuul fan di Dütsk Bundsbaan köört en proofet. Ja wiar fan dit Bidreftswerk ön Mannheim uk üs Plaanloks iinseet. Di Biteekning wiar Bechningsreeg 202, en di Bidreftsnumern wiar: 202 002-2 (Wit, leeterhen fuar di Neđerlönsk Spöörwaien güül) 202 003-0 (Ruar-Orange) 202 004-8 (Blö) Aurdat di Loks üđer Klöören her üs di Baan tö des Tir her, fing ja Ükernoomen. Sa jeet Numer


Los Llanos de Aridane as ian faan 14 gemeenen üüb det eilun La Palma (Spoonien). Hat leit uun't Aridanedääl uun't waasten faan't eilun. Det ferwaltang sat uun't stääd Los Llanos de Aridane, hat leit sowat 325 meetern huuch. Los Llanos as efter't iinwenertaal det gratst gemeen üüb La Palma an woort uk üs 'hiamelk hoodstääd' betiakent. Tu Los Llanos hiar en hialer rä stääddialen an saarpen, uk det faan a fräämenferkiar bekäänd saarep Puerto Naos. Stääddialen faan waast tu uast: Argual (föör), Los Llanos (maden), Retamar (bääft) an Montaña Tenisca (rochts) Ayuntamiento (Riadhüs) faan Los Llanos Markes uun Los Llanos Acueducto de Argual Museo Arqueologico uun Los Llanos Puerto Naos Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Commonskategorii: Los Llanos de Aridane – Saamlang faan bilen of filmer


Vorlage:Infobox Ortsteil einer Gemeinde in Spanien/Wartung/localidad Puerto Naos as en saarep üüb det kanaarisk eilun La Palma (Spoonien). Hat hiart tu det gemeen Los Llanos de Aridane. Puerto Naos hää en smoken strun an as bütj Los Cancajos en madelponkt faan a fräämenferkiar üüb La Palma. Puerto Naos La Bombilla El Remo Playa de Charco verde, strun Playa Nueva, strun Laag faan Puerto Naos uun Los Llanos Puerto Naos faan sia ütj apnimen (grater bil) Paseo Maritima, strunpromenaad Hotel Sol La Palma Uk El Remo hiart mä to Puerto Naos (grater bil) El Remo Commonskategorii: Puerto Naos – Saamlang faan bilen of filmer


Di Autotoch köört twesken Naibel en Weesterlön, dit sen ombi 39 Kilomeetern. Bigent waar me di Transport fan Autos naa Söl al ön di 1930er Jaaren. Tö Bigening maast di Autos aur di Rampen köör, wat fuar Kraitern becht wiar. Ön di 1960er Jaaren kām di jest Waggons me tau Laagen fuar Autos, en diarfuar maast em uk nii Rampen haa, dat di Autos diar önköör kür. Ombi 2001 waar nii Autotochgarnituuren koopet, wat litjemer löp üs di ual Waggons. Me di forskelig Reformen en üđer Bööken, wat di Baan sa fuarher, haa jam di Noomen fan di Autotoch uk foranert: Ombi 2000 war dit "DB Autozug", en bet leeter fing di Toch di Noom "Sylt-Shuttle" en üs Leest waar ombi 2014 DB-Autozug weđer streeken en iin ön di DB-Fernverkehr AG integriaret. Des her sin Sen, aurdat en Fiirlaaptoch, dit es en Toch fan DB-Fernverkehr, altert üs Jest köör mut, en di Regionāltoch mut teef. Bitö kumt, dat 2014 en nii Firma, RDC fan Ameerikaa, uk me sin Autotoch köör wil. Di DB-Autotoch waar da bang om sin Rochten tö köör (Trasen), en taacht höm üs en Fekenspölster-Slach üt, dat di Autotoch man en Driifwain me langsnem skel, diar bit


Tazacorte as ian faan 14 gemeenen üüb det kanaarisk eilun La Palma (Spoonien). Uun Tazacorte begand 1492 det spoonsk iinwaanrang tu La Palma. Ualstääd Riadhüs Puerto de Tazacorte, strun Tarajal, Huuwen Plaza San Miguel Loftbil, strun an huuwen Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Commonskategorii: Tazacorte – Saamlang faan bilen of filmer


Dsjarschynsk (üüb Witjrüs: Дзяржы́нск Dziaržýnsk, üüb Rüs: Дзержи́нск Dzeržínsk) as en steed un det Minsk Prowins faan Witjruslun. Det hee 25.164 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan de Dsjarschynsk Distrikt. Belarus: Cities & Settlements, citypopulation.de


Fuencaliente de La Palma as ian faan 14 gemeenen üüb det kanaarisk eilun La Palma (Spoonien). Hat leit üüb a süüdspas faan't eilun. Di wulkaan Teneguia as 1971 at leetst tooch ütjbreegen. Saliinen Las Indias an Los Quemados Ual an nei ialtürn üüb a süüdspas Los Canarios Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Commonskategorii: Fuencaliente de La Palma – Saamlang faan bilen of filmer


El Paso as ian faan 14 gemeenen üüb det kanaarisk eilun La Palma (Spoonien). Hat leit uun a berger üüb a waastelk ääg faan't Cumbre. Uk di huuchst berag faan't eilun, di Roque de los Muchachos hiart mä tu det gemeen. Ayuntamiento (Riadhüs) Hüsang uun a stääd Llano del Jable Llano La Negra Swarken liase jo ap (Fön) auer a Cumbre Vieja La Cumbrecita Roque de los Muchachos Commonskategorii: El Paso (La Palma) – Saamlang faan bilen of filmer Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística.


Kapylj (üüb Witjrüs: Капы́ль Kapýĺ, üüb Rüs: Копы́ль Kopýl’) as en steed un det Minsk Prowins faan Witjruslun. Det hee 9.938 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan de Kapylj Distrikt. Belarus: Cities & Settlements, citypopulation.de


Kletsk (üüb Witjrüs: Клецк Klieck, üüb Rüs: Клецк Kleck) as en steed un det Minsk Prowins faan Witjruslun. Det hee 10.761 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan de Kletsk Distrikt. Belarus: Cities & Settlements, citypopulation.de


f Di Roque de los Muchachos as mä en hööchde faan 2.426 meetern di huuchst berag üüb det kanaarisk eilun La Palma (Spoonien). Commonskategorii: Roque de los Muchachos – Saamlang faan bilen of filmer


Tijarafe as ian faan 14 gemeenen üüb det kanaarisk eilun La Palma. Hat leit uun't nuurdwaasten. At ferwaltang sat uun't saarep El Pueblo. El Pueblo (grater bil) Prois de Candelaria "Piraatenbocht" Cueva Bonita Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Commonskategorii: Tijarafe – Saamlang faan bilen of filmer


Puntagorda as ian faan 14 gemeenen üüb det kanaarisk eilun La Palma (Spoonien). Hat leit uun't nuurdwaasten faan't eilun. Ayuntamiento (Riadhüs) Loonskap mä draagbuum Puerto de Puntagorda, huuwenbocht Puerto de Puntagorda, höskin Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Commonskategorii: Puntagorda – Saamlang faan bilen of filmer


A Draagbuumer (Dracaena, faan ualgreks δράκαινα drákaina, at draagwiifke) san en plaantenskööl uun det famile faan a Spargelplaanten (Asparagaceae). Diar hiar wel son 50 bit 150 slacher tu. Enkelt wedenskapslidj tääl uk a plaanten faan det skööl Sensevieria diar mä tu. Draagbummer waaks miast uun a troopen. D. acaulis – D. acutissima – D. adamii – D. afromontana – D. aletriformis – D. americana – D. angustifolia – D. arborea – D. aubryana – D. aurea – D. bicolor – D. borneensis – D. brachyphylla – D. braunii – D. breviflora – D. bueana – D. bushii – D. calocephala – D. cambodiana – D. camerooniana – D. cantleyi – D. cerasifera – D. chiniana – D. cincta – D. cinnabari – D. cochinchinensis – D. concinna – D. conferta – D. congoensis – D. cristula – D. cubensis – D. curtisii – D. cuspidata – D. draco – D. ellenbeckiana – D. elliptica – D. fernaldii – D. finlaysonii – D. floribunda – D. fontanesiana – D. forbesii – D. fragrans – D. glomerata – D. goldieana – D. granulata – D. griffithii – D. haemanthoides – D. halapepe – D. halemanuensis – D. hewittii – D. hokouensis –


A Kanaarisk Draagbuum (Dracaena draco) as wel di bekäändst slach faan a Draagbuumer (Dracaena). Jo hiar tu a Spargeloortagen (Asparagales) uun det famile Asparagaceae. Jo buumer kön böös ual wurd, an hör ruad harts as al faan a ual Guanchen üüb a Kanaarisk Eilunen brükt wurden. Diar woort daalang noch draagblud tu saad. Früchten Frücht Commonskategorii: Draagbuum (Dracaena draco) – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Draagbuum (Dracaena draco)


Garafía as ian faan 14 gemeenen üüb det kanaarisk eilun La Palma (Spoonien). Hat leit uun't nuurden faan't eilun. At ferwaltang sat uun Santo Domingo de Garafía. Señora de La Luz uun Santo Domingo El Tablado Roque de Santo Domingo Petroglyphen uun La Zarza Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Commonskategorii: Garafía – Saamlang faan bilen of filmer


Barlovento (hinget tuup mä 'luv' = huar di winj faan komt) as ian faan 14 gemeenen üüb det kanaarisk eilun La Palma (Spoonien). Hat leit uun't nuurden faan't eilun an feit föl faan di Pasaatwinj uf. Hi komt faan nuurduast an suragt diar för föl muar rin üs üüb a waaster ääg. Ialtürn Faro de Punta Cumplida Swäämbat uun a Atlantik Virgin del Rosario Ruad eerd Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Commonskategorii: Barlovento (La Palma) – Saamlang faan bilen of filmer


Lahojsk (üüb Witjrüs: Лаго́йск Lahójsk, üüb Rüs: Лого́йск Lahójsk) as en steed un det Minsk Prowins faan Witjruslun. Det hee 10.706 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan de Lahojsk Distrikt. Belarus: Cities & Settlements, citypopulation.de


Ljubanj (üüb Witjrüs: Лю́бань Liúbań, üüb Rüs: Лю́бань Ljúban’) as en steed un det Minsk Prowins faan Witjruslun. Det hee 11.256 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan de Ljubanj Distrikt. Belarus: Cities & Settlements, citypopulation.de


Maladsetschna (üüb Witjrüs: Маладзе́чна Maladziéčna, üüb Rüs: Молоде́чно Molodéčno) as en steed un det Minsk Prowins faan Witjruslun. Det hee 94.282 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan de Maladsetschna Distrikt. Belarus: Cities & Settlements, citypopulation.de


Njaswisch (üüb Witjrüs: Нясві́ж Niasvíž, üüb Rüs: Не́свиж Nésviž) as en steed un det Minsk Prowins faan Witjruslun. Det hee 14.033 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan de Njaswisch Distrikt. Det Njaswisch Sloot (16. juarhunert) Belarus: Cities & Settlements, citypopulation.de


Salihorsk (üüb Witjrüs: Саліго́рск Salihórsk, üüb Rüs: Солиго́рск Solihórsk) as en steed un det Minsk Prowins faan Witjruslun. Det hee 102.297 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan de Salihorsk Distrikt. Belarus: Cities & Settlements, citypopulation.de


Slutsk (üüb Witjrüs an Rüs: Слуцк Sluck) as en steed un det Minsk Prowins faan Witjruslun. Det hee 61.444 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan de Slutsk Distrikt. Belarus: Cities & Settlements, citypopulation.de


Smaljawitschy (üüb Witjrüs: Смаляві́чы Smaliavíčy, üüb Rüs: Смолеви́чи Smolevíči) as en steed un det Minsk Prowins faan Witjruslun. Det hee 15.092 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan de Smaljawitschy Distrikt. Belarus: Cities & Settlements, citypopulation.de


Staryja Darohi (üüb Witjrüs: Стары́я Даро́гі Starýja Daróhi, üüb Rüs: Стары́е Доро́ги Starýje Dorógi) as en steed un det Minsk Prowins faan Witjruslun. Det hee 11.036 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan de Staryja Darohi Distrikt. Belarus: Cities & Settlements, citypopulation.de


Stoubcy (üüb Witjrüs: Сто́ўбцы Stóǔbcy, üüb Rüs: Столбцы́ Stolbcý) as en steed un det Minsk Prowins faan Witjruslun. Det hee 15.367 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan de Stoubtsy Distrikt. Belarus: Cities & Settlements, citypopulation.de


Tscherwenj (üüb Witjrüs: Чэ́рвень Čérvień, üüb Rüs: Че́рвень Čérven’) as en steed un det Minsk Prowins faan Witjruslun. Det hee 10.150 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan de Tscherwenj Distrikt. Belarus: Cities & Settlements, citypopulation.de


Usda (üüb Witjrüs an Rüs: Узда́ Uzdá) as en steed un det Minsk Prowins faan Witjruslun. Det hee 9684 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan de Usda Distrikt. Belarus: Cities & Settlements, citypopulation.de


Waloschyn (üüb Witjrüs: Вало́жын Valóžyn, üüb Rüs: Воло́жин Volóžin) as en steed un det Minsk Prowins faan Witjruslun. Det hee 10.558 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan de Waloschyn Distrikt. Belarus: Cities & Settlements, citypopulation.de


Wilejka (üüb Witjrüs: Віле́йка Viliéjka, üüb Rüs: Виле́йка Viléjka) as en steed un det Minsk Prowins faan Witjruslun. Det hee 26.836 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan de Wilejka Distrikt. Belarus: Cities & Settlements, citypopulation.de


Krupki (üüb Witjrüs: Кру́пкі Krúpki, üüb Rüs: Кру́пки Krúpki) as en steed un det Minsk Prowins faan Witjruslun. Det hee 8675 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan de Krupki Distrikt. Belarus: Minsk Region, citypopulation.de


Marjina Horka (üüb Witjrüs: Ма́р’іна Го́рка Már’ina Hórka, üüb Rüs: Ма́рьина Го́рка Már’ina Hórka) as en steed un det Minsk Prowins faan Witjruslun. Det hee 21.446 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan de Puchawitschy Distrikt. Belarus: Cities & Settlements, citypopulation.de


Wat menst dü? Weel (Rund), sölring Weel (Forkiirsmerel), sölring Weel, öömrang (sölring: Wial)


San Andrés y Sauces as ian faan 14 gemeenen üüb det kanaarisk eilun La Palma (Spoonien). Hat leit uun't nuurduasten faan't eilun. Puente de Los Tilos (2003 noch uun bau) San Andres Charco Azul Los Tilos Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Commonskategorii: San Andrés y Sauces – Saamlang faan bilen of filmer


Puntallana as ian faan 14 gemeenen üüb det kanaarisk eilun La Palma (Spoonien). Hat leit uun't nuurduasten faan't eilun. Playa de Nogales Weederfaal Los Tilos Cubo de la Galga Tenagua Puerto Trigo Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Commonskategorii: Puntallana – Saamlang faan bilen of filmer


En Phosphāt es en Saalt of en Ester fan Ortho-Phosphorsüüren (H3PO4). Hans-Dieter Jakubke, Ruth Karcher (Hrsg.): Lexikon der Chemie, Spektrum Akademischer Verlag, Heidelberg, 2001. Wikibooks Phosphāti (Dütsk) Phosphor


Bjalynitschy (üüb Witjrüs: Бялы́нічы Bialýničy, üüb Rüs: Белы́ничи Belýniči, üüb Poolsk: Białynicze) as en steed un det Mahiljou Prowins faan Witjruslun. Det hee 10.688 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan de Bjalynitschy Distrikt. Belarus: Cities & Settlements, citypopulation.de


Chotsimsk (üüb Witjrüs: Хо́цімск Chócimsk, üüb Rüs: Хо́тимск Chótimsk, üüb Poolsk: Chocimsk) as en steed un det Mahiljou Prowins faan Witjruslun. Det hee 7084 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan de Chotsimsk Distrikt. Belarus: Mogilev Region, citypopulation.de


Drybin (üüb Witjrüs: Дры́бін Drýbin, üüb Rüs: Дри́бин Dríbin, üüb Poolsk: Drybin) as en steed un det Mahiljou Prowins faan Witjruslun. Det hee 3298 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan de Drybin Distrikt. Belarus: Mogilev Region, citypopulation.de


Villa de Mazo as ian faan 14 gemeenen üüb det kanaarisk eilun La Palma (Spoonien). Hat leit uun't süüduasten faan't eilun. At ferwaltang sat uun El Pueblo. Iglesia de Mazo Di fluuchplaats för't eilun Casa Roja, museum La Salemera Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Commonskategorii: Villa de Mazo – Saamlang faan bilen of filmer


De Mjadsel Distrikt (üüb Witjrüs: Мя́дзельскі раён Miádzieĺski rajon, üüb Rüs: Мя́дельский райо́н Mjádel’skij rajón) as een faan a distrikten uun det Minsk Prowins faan Witjruslun. Det hee 29.599 lidj (2009). At hoodsteed faan a distrikt as Mjadsel. Belarus: Administrative Division, citypopulation.de


Mjadsel (üüb Witjrüs: Мя́дзел Miádziel [ˈmʲadzʲel], üüb Rüs: Мя́дель Mjádel’, üüb Poolsk: Miadzioł, üüb Liitauisk: Medilas) as en steed un det Minsk Prowins faan Witjruslun. Det hee 7065 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan de Mjadsel Distrikt. Belarus: Minsk Region, citypopulation.de


Hlusk (üüb Witjrüs: Глуск Hlusk, üüb Rüs: Глуск Glusk, üüb Poolsk: Hłusk) as en steed un det Mahiljou Prowins faan Witjruslun. Det hee 7402 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan de Hlusk Distrikt. Belarus: Mogilev Region, citypopulation.de


Horki as en steed un det Mahiljou Prowins faan Witjruslun. Det hee 32.777 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan de Horki Distrikt. Belarus: Cities & Settlements, citypopulation.de


Kastsjukowitschy (üüb Witjrüs: Касцюко́вічы Kasciukóvičy, üüb Rüs: Костюко́вичи Kostjukóviči, üüb Poolsk: Kościukowicze) as en steed un det Mahiljou Prowins faan Witjruslun. Det hee 15.993 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan de Kastsjukowitschy Distrikt. Belarus: Cities & Settlements, citypopulation.de


Kirausk (üüb Witjrüs: Кі́раўск Kíraǔsk, üüb Rüs: Ки́ровск Kírovsk, üüb Poolsk: Kirowsk) as en steed un det Mahiljou Prowins faan Witjruslun. Det hee 8756 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan de Kirausk Distrikt. Belarus: Mogilev Region, citypopulation.de


Klimawitschy (üüb Witjrüs: Клі́мавічы Klímavičy, üüb Rüs: Кли́мовичи Klímoviči, üüb Poolsk: Klimowicze) as en steed un det Mahiljou Prowins faan Witjruslun. Det hee 17.064 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan de Klimawitschy Distrikt. Belarus: Cities & Settlements, citypopulation.de


Klitschau (üüb Witjrüs: Клі́чаў Klíčaǔ, üüb Rüs: Кли́чев Klíčev, üüb Poolsk: Kliczew) as en steed un det Mahiljou Prowins faan Witjruslun. Det hee 7521 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan de Klitschau Distrikt. Belarus: Mogilev Region, citypopulation.de


Breña Baja as ian faan 14 gemeenen üüb det kanaarisk eilun La Palma (Spoonien). At ferwaltang sat uun San José. Tu det gemeen hiart uk Los Cancajos, det as bütj Puerto Naos en swaarponkt faan a fräämenferkiar üüb't eilun. Los Cancajos Iglesia de San José San Antonio Los Cancajos (grater bil) Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Commonskategorii: Breña Baja – Saamlang faan bilen of filmer


Krasnapolle (üüb Witjrüs: Краснапо́лле Krasnapóllie, üüb Rüs: Краснопо́лье Krasnopól’e, üüb Poolsk: Krasnopole) as en steed un det Mahiljou Prowins faan Witjruslun. Det hee 6123 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan de Krasnapolle Distrikt. Belarus: Mogilev Region, citypopulation.de


Kruhlaje (üüb Witjrüs: Кру́глае Krúhlaje, üüb Rüs: Кру́глое Krúgloje, üüb Poolsk: Kruhłe) as en steed un det Mahiljou Prowins faan Witjruslun. Det hee 7529 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan de Kruhlaje Distrikt. Belarus: Mogilev Region, citypopulation.de


Krytschau (üüb Witjrüs: Кры́чаў Krýčaǔ, üüb Rüs: Кри́чев Kríčev, üüb Poolsk: Krzyczew) as en steed un det Mahiljou Prowins faan Witjruslun. Det hee 27.202 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan de Krytschau Distrikt. Belarus: Cities & Settlements, citypopulation.de


Mstsislau (üüb Witjrüs: Мсцісла́ў Mscisláǔ, üüb Rüs: Мстисла́вль Mstislávl’, üüb Poolsk: Mścisław) as en steed un det Mahiljou Prowins faan Witjruslun. Det hee 10.804 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan de Mstsislau Distrikt. Belarus: Cities & Settlements, citypopulation.de


Schklou (üüb Witjrüs: Шклоў Škloǔ, üüb Rüs: Шклов Šklov, üüb Poolsk: Szkłów) as en steed un det Mahiljou Prowins faan Witjruslun. Det hee 16.439 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan de Schklou Distrikt. Belarus: Cities & Settlements, citypopulation.de


Slauharad (üüb Witjrüs: Сла́ўгарад Sláǔharad, üüb Rüs: Сла́вгород Slávgorod, üüb Poolsk: Sławograd) as en steed un det Mahiljou Prowins faan Witjruslun. Det hee 7992 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan de Slauharad Distrikt. Belarus: Mogilev Region, citypopulation.de


Tscherykau (üüb Witjrüs: Чэ́рыкаў Čérykaǔ, üüb Rüs: Че́риков Čérikov, üüb Poolsk: Czeryków) as en steed un det Mahiljou Prowins faan Witjruslun. Det hee 8177 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan de Tscherykau Distrikt. Belarus: Mogilev Region, citypopulation.de


Biibel Di Biibel (ualgreks βιβλία biblia ‚Bokern‘; diarom uk Bok fan di Bokern) es en Saamling fan Skreften, wat fuar di Juuden en Kristen üs Helig Skreft teelt. Di Biibel fuar di Juuden jit Tanach, en des heer trii Diili: Tora (Önwiising), Nevi’im (Profeeten) an Ketuvim (Skreften). Ja sen om dit Jaar 1200 f.Kr. āpskrewen uuren. Di Kristen auernoom di Tanach, stelt di Skreften en bet om, en diar fan waar dit Ual Testament. Leeter kām dit Nii Testament diartö, wat höm üs dit Evangeelium üp dit Leewent fan Jeeses Krist bitair. "testamenti" skel di ual en di nii Kontrakt fan Got me di Mensken meen, Symbooli diarfan sen di Riinböög fuar't ual testament en dit Krüts fuar dit nii Testament. Di taudiiilig Biibel es dit iist prentet Bok, wat üp di miist Spraaken üp Wārel aurseet uuren es. Di Noom Biibel kumt fan dit greeksk Uurt βιβλίον (Papyrus-rol), en dit kumt fan bíblos of býblos (papyrus). Byblos jit uk di Haawenstat, hur Papyrus-Rolen maaket waar. Uastfresk (Plaatschiisk): Dat Näi Testament in dat Ostfräske Plattdüts Öferset't von O. Boekhoff (fert. Oldig Boekhoff, 1915) Nuurdfresk: Dat Nii Testament en di Psalme (Sölring; fert. Peter Michael Clemens (1804-1870), reekommen yn 1870 mar


En Kultivātor es en Maskiin, wat üs en Aart fan Meln of Röörgirat fuar di Öört aarbert. Dit es diarfuar taacht, dat di Öört iipen fuar Weeter en Siit uur sa üs uk diarfuar, forskeligi Aarten fan Öört töhoptöaarberi of t. B. Kompost iintöaarberi. Diarfuar haa des Giraaten Greevjükenweelen. Kultivatooren hiir tö di Grubern, man Grubern sen gurter en kum achter di Treker. Üs Gruber fuar di Hun ken em uk en Iartapelbāricher nem, wan di Öört ek tö hart es. Kultivatooren jeft et me 4 of 6 Greevjükenweelen sa üs me Bensiin- of Elektromaskiin. Jir skel naist Jaar Iartaapelern wuksi. Di Plaats diarfuar waar me Sön önfelt, da waar diar Mulch fan haueti Gērs hensmeten en achterön en bet Kompost booven üp (Jir ek tö se). Dit Hiili waar nü me di Kultivātor töhopföört, dat et aur di Wunter tö Plaanti-Öört uur ken.


Dat Uurt Sjip uur fuar dat Hüssjip (Ovis orientalis aries) brükt. Hat es en domestitsiareti Aart fan't Mufflon, wat en wildi Sjip es. Dat Sjip jert tö di Tetjidiirter. Dat Hüssjip drait tjuk Hiir, wat offskiart uur, dat em diarfan Üül maaki ken, hur da weđer Kluađer fan maaket uur. Dat Fleesk fan di Sjip uur hol eten. Deling es dit man nönt muar fuar ark Dai, aurdat nü di Hanel diartwesken es, en diarfan es dit jüür uuren. Sjip uur molken, en da maaket em fan di Molk fuar't miist Aast. Uk des es döör di Hanel diarme aartig wat jüürer uuren. Di Sjip laap di hiili Dai ombi en sjuk wat tö iit. Ja hual diarme di Hiir of dat Geers kuurt, en ön di Diken stompi ja di Öört fast. Diarfaur sen üp di Diken uk langsen Sjip laapen, dat di Öört diarfan rocht hart en fast blift. Aur lung Tiren heer em senerk üp di Ailönen fan di Hun iin ön di Mür lewet. Di Hofstairen her hok Henen, hok Swinj, mesken en Kü of da efen Sjip. Di Buern her langsen en bet muar üs dit, wat āpeten uur, en sa kür di gans gur


Mjuks kumt bi di Buererii fan di Kraitern. Hat es ti Skit en di Pes (uk Eerel) töhop me wat, wat dit töhophalt, fuar't Miist Fođer, wat ek freten waar; aaftinoch uk Stre of haket Haawerhālemern of dit Hiili töhop. Me Mjuks ken em orgānisk düngi, dit meent, dat dit help ken, dat Plaanten en Greentjüch beeter wuksi. Ön di Guart uur dit hol fuar di Kompost nomen, en uk fuar Plaatsen, hur em ön di Uurs wat plaanti wel, maaket höm dit gur en smit en bet Mjuks t. B. fan Hingstern üp.


Breña Alta as ian faan 14 gemeenen üüb det kanaarisk eilun La Palma (Spoonien). At ferwaltang sat uun San Pedro (de Breña Alta). San Pedro Playa de Bajamar naibi Santa Cruz Monasterio del Císter Ütjsicht auer Santa Cruz Tunel troch at Cumbre auer tu a waaster ääg faan't eilun Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Commonskategorii: Breña Alta – Saamlang faan bilen of filmer


Vorlage:Infobox Ortsteil einer Gemeinde in Spanien/Wartung/localidad Los Cancajos as en saarep uun det gemeen Breña Baja üüb det kanaarisk eilun La Palma (Spoonien). Hat leit uun't uasten faan't eilun an as efter 1980 en swaarponkt faan a fräämenferkiar wurden. Diarföör jääw't bluas Puerto Naos üüb a waaster ääg. Laag faan Los Cancajos uun det gemeen Hotel Apartments Strun Resten faan det ual saliine Commonskategorii: Los Cancajos – Saamlang faan bilen of filmer


Santa Cruz de Tenerife as en spoonsk prowins. Diar hiar a eilunen Teneriffa, La Palma, La Gomera an El Hierro tu. Det hoodstääd as Santa Cruz de Tenerife. Tuup mä det prowins Las Palmas san jo tau det autonoom gemianskap faan a Kanaarisk Eilunen. 1. Santa Cruz de Tenerife: 222.271 habitantes. 2. San Cristóbal de La Laguna: 153.187 habitantes. 3. Arona: 75.339 habitantes. 4. Adeje: 45.134 habitantes. 5. Villa de la Orotava: 41.706 habitantes. 6. Granadilla de Abona: 41.555 habitantes. 7. Los Realejos: 38.015 habitantes. 8. Puerto de la Cruz: 32.815 habitantes. 9. Candelaria: 25.957 habitantes. 10. Icod de los Vinos: 24.147 habitantes. 11. Tacoronte: 23.699 habitantes. 12. Los Llanos de Aridane: 21.145 habitantes. 13. Guía de Isora: 20.396 habitantes. 14. Güímar: 18.131 habitantes. 15. El Rosario: 17.383 habitantes. 16. San Miguel de Abona: 17.130 habitantes. 17. Santa Cruz de La Palma: 16.924 habitantes. 18. Santa Úrsula: 14.333 habitantes. 19. Santiago del Teide: 12.274 habitantes. 20. Tegueste: 10.874 habitantes. 21. San Sebastián de La Gomera: 9.120 habitantes. 22. El Sauzal: 9.065 habitantes. 23. La Victoria de Acentejo: 9.043 habitantes. 24. La Matanza de Acentejo: 8.655 habitantes. 25. Arico: 7.924 habitantes. 26. El Paso: 7.947 habitantes. 27. Breña Alta: 7.347 habitantes.


Las Palmas as en spoonsk prowins. Diar hiar a eilunen Gran Canaria, Fuerteventura, Lanzarote, La Graciosa, Alegranza, Montaña Clara, Lobos, Roque del Este an Roque del Oeste tu. Det hoodstääd as Las Palmas. Tuup mä det Prowins Santa Cruz de Tenerife san jo tau det autonoom gemianskap faan a Kanaarisk Eilunen. Stant 1. Janewoore 2019 Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Commonskategorii: Prowins Las Palmas – Saamlang faan bilen of filmer


Teneriffa (spoonsk Tenerife) as det gratst faan a Kanaarisk Eilunen an hiart tu Spoonien. Det hoodstäd as Santa Cruz de Tenerife. A iinwenern het Tinerfeños. Üüb Teneriffa san 31 gemeenen: Commonskategorii: Teneriffa – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Teneriffa (sjiisk)


Vorlage:Infobox Insel/Wartung/Höhe fehlt El Hierro [elˈjero] as det bütjenst faan a Kanaarisk Eilunen, diar tu Spoonien hiar. Hat hiart tu a sööwen grater eilunen faan a Kanaaren, as diarfaan oober at letjst. Hoodstääd as Valverde. Valverde La Frontera El Pinar Punta de Arenas Blancas La Dehesa Charco Azul Commonskategorii: El Hierro – Saamlang faan bilen of filmer


Valverde as ian faan trii gemeenen üüb det Kanaarisk Eilun El Hierro (Spoonien). Hat leit uun't uasten faan't eilun an as uk det hoodstääd. mä iinwenertaalen faan 2011: Caleta (281) Echedo (213) Erese (189) Guarazoca (352) Isora (404) Mocanal (952) Las Playas (110) Puerto de La Estaca (111) San Andrés (245) Tamaduste (286) Tiñor (31) Temijiraque (188) Valverde (1.686) El Tamaduste Puerto de La Estaca Echedo Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Commonskategorii: Valverde (El Hierro) – Saamlang faan bilen of filmer


La Frontera as ian faan trii gemeenen üüb det kanaarisk eilun El Hierro (Spoonien). Hat leit uun't waasten faan't eilun. mä iinwenertaalen faan 2005: La Frontera (1.354 Einwohner) Tigaday (1.231 Einwohner) Sabinosa (314 Einwohner) Las Puntas (234 Einwohner) Campanario de Joapira El Golfo, det bocht Playa del Verodal Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Commonskategorii: La Frontera (El Hierro) – Saamlang faan bilen of filmer


El Pinar as ian faan trii gemeenen üüb det kanaarisk eilun El Hierro (Spoonien). Hat leit uun't süüden faan't eilun. mä iinwenertaalen faan 2006: La Restinga (535) Las Casas (380) Taibique (876) An do lewe diar noch 119 minsken ferstreielt auer't lun. Satelitenbil, di passatwinj staut ham uun't nuurden La Restinga, di huuwen Punta de La Bonanza Berag Malpaso Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Commonskategorii: El Pinar de El Hierro – Saamlang faan bilen of filmer


La Gomera as ian faan a Kanaarisk Eilunen, diar tu Spoonien hiar. Hat hiart tu a sööwen grater eilunen faan a Kanaaren, as diarfaan oober at ööderletjst bääft El Hierro. San Sebastian Los organos, basalttürner Roque de Agando Hermigua Commonskategorii: La Gomera – Saamlang faan bilen of filmer


San Sebastián de La Gomera as det gratst faan sääks gemeenen üüb det Kanaarisk Eilun La Gomera (Spoonien) an uk det hoodstääd. Hat leit uun't uasten faan't eilun. Stääddialen La Lomada ⊙28.095057550833-17.108244895833, El Calvario ⊙28.090372456389-17.117267846944, Las Gallanas, La Gallarda ⊙28.099075211111-17.112177014444 El Molinito an El Langrero, nuurdwaastelk ⊙28.110209354167-17.126580476667 El Barranco, nuurdwaastelk La Laja, nuurdwaastelk ⊙28.111146216111-17.189193963889 Barranco de Santiago, Tecina, Laguna de Santiago, Benchijigua, Vegaipala, Las Toscas, Ayamosna, Jerdune, Lo del Gato, El Cabrito, uun't süüdwaasten Enchereda (uk Incherada), nuurdwaastelk ⊙28.133685216389-17.1671783925 Torre del Conde (Laag:28.133685216389-17.1671783925) Museum Casa de Colón (Laag:28.133685216389-17.1671783925) Pozo de La Aguada (Laag:28.091508255556-17.109886407778) Los Roques Barranco del Cabrito (Laag:28.080064529167-17.157318591944) Natuurskülregiuun Puntallana (Laag:28.1307582-17.1159605) Natuurpark Majona (Laag:28.1449245-17.1602683) Parador Conde de La Gomera, en fiin hotel uun ual müüren (Laag:28.0910634025-17.107520699444) Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Instituto Canario de Estadística Commonskategorii: San Sebastián de La Gomera – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: San Sebastián (sjiisk)


Vorlage:Infobox Gemeinde in Spanien/Wartung/kein cod_ine Vorlage:Infobox Ortsteil einer Gemeinde in Spanien/Wartung/localidad Triana (mä Las Rosas) as en süüdelken stääddial faan Los Llanos de Aridane üüb det Kanaarisk Eilun La Palma (Spoonien). Montaña Triana as en wulkaankeegel waastelk faan Triana uun Las Rosas. Laag faan Triana uun Los Llanos Parque Antonio Gómez Felipe Parque Antonio Gómez Felipe Ütjsicht auer Triana / Las Rosas hen tu Montaña Triana (diarbääft: Montaña La Laguna) Commonskategorii: Los Llanos de Aridane – Saamlang faan bilen of filmer


28.6014025-17.88001Koordinaaten: 28° 36′ 5″ N, 17° 52′ 48″ W Las Manchas as en ferstreielt siidlang üüb a waaster ääg faan det kanaarisk eilun La Palma (Spoonien). Hat hiart dialwiis tu a gemeenen El Paso an Los Llanos de Aridane. Nuurdelk faan Las Manchas ferlääpt en lavafial faan a Cumbre Vieja efter waasten deel bit uun a Atlantik. Diar as 1949 di wulkaan San Juan ütjbreegen an hää dialen faan Las Manchas fersködet. Auer diar näämen tu duas bi kaam, haa a iinwenern üs soonk en stunbil baud: Santísima Virgen del Rosario de Fátima. a 19. September 2021 as ei widj faan diar en neien wulkaan ütjbregen: Tajogaite. Sin lava räänd auer't nuurdelk Las Manchas lik üüb Todoque tu an hää det hialer saarep begreewen. Waastelk faan Todoque lep det lava do iin uun a Atlantik. mä iinwenertaalen faan 2013. Las Manchas de Abajo (186, Los Llanos) mä Cuatro Caminos San Nicolás (de Las Manchas) (248, El Paso) mä El Paraiso (bit Sep. 2021) an Jedey Plaza de La Glorieta uun Las Manchas de Abajo, maaget faan di konstler Luis Morera. Winmuseum uun Las Manchas de Abajo. Quatro caminos Santísima Virgen del Rosario de Fátima uun't lavafial nuurdelk faan Las Manchas


Vorlage:Infobox Gemeinde in Spanien/Wartung/kein cod_ine Vorlage:Infobox Ortsteil einer Gemeinde in Spanien/Wartung/localidad Argual as en waastelken stääddial faan Los Llanos de Aridane üüb det kanaarisk eilun La Palma (Spoonien). Montaña Argual as en wulkaankeegel süüdwaastelk faan Argual. Laag faan Argual uun Los Llanos Acueducto de Argual Llano de Argual Plaza Argual Stääddialen faan waast tu uast: Argual (föör), Los Llanos (maden), Retamar (bääft) an Montaña Tenisca (rochts) Commonskategorii: Argual – Saamlang faan bilen of filmer


Vorlage:Infobox Gemeinde in Spanien/Wartung/kein cod_ine Vorlage:Infobox Ortsteil einer Gemeinde in Spanien/Wartung/localidad Todoque wiar en saarep uun det gemeen Los Llanos de Aridane üüb det Kanaarisk Eilun La Palma (Spoonien). Üs a 19. September 2021 di wulkaan Tajogaite ütjbruch, räänd en lavastruum auer det saarep wech, an hää knaap wat auer läät. A leetst hüsang wurd a 10. Oktuuber 2021 begreewen. Waastelk faan Todoque lep det lava do iin uun a Atlantik. Montaña Todoque as en ualen wulkaankeegel waastelk faan Todoque. Tesken Todoque an Las Manchas ferlääpt en lavafial faan a Cumbre Vieja deel bit uun a Atlantik. Diar as 1949 di wulkaan San Juan ütjbreegen an hää dialen faan Las Manchas fersködet. Laag faan Todoque uun Los Llanos Laag faan Los Llanos üüb La Palma Montaña Todoque Ütjsicht faan Todoque efter nuurdwaast (grater bil) Lavafial tesken Todoque an Las Manchas Sark San Pio X faan Todoque Wulkaanütjbruch 2021 At lava lääpt deel üüb Todoque an La Laguna (Sep/Okt/Nof 2021) Lavafial Nofember 2021 Commonskategorii: Todoque – Saamlang faan bilen of filmer


Vorlage:Infobox Gemeinde in Spanien/Wartung/kein cod_ine Vorlage:Infobox Ortsteil einer Gemeinde in Spanien/Wartung/localidad La Laguna as en saarep uun det gemeen Los Llanos de Aridane üüb det kanaarisk eilun La Palma (Spoonien). Hat leit süüdelk faan Los Llanos föör Todoque. Montaña Laguna as en ualen wulkaankeegel waastelk faan Laguna. Üs a 19. September 2021 di wulkaan Tajogaite ütjbruch, räänd en lavastruum üüb det saarep tu, an uun Oktuuber 2021 san grat dialen faan La Laguna fersködet wurden. Laag faan La Laguna uun Los Llanos. Montaña de La Laguna (lachts), rochts diarbääft: Montaña Todoque Montaña de La Laguna A nuurdelk lavastruum räänd üüb La Laguna tu (Oktuuber 2021). Commonskategorii: Los Llanos de Aridane – Saamlang faan bilen of filmer


Beschankowitschy (üüb Witjrüs: Бешанко́вічы Biešankóvičy, üüb Rüs: Бешенко́вичи Bešenkóviči, üüb Poolsk: Bieszenkowicze) as en steed un det Witsebsk Prowins faan Witjruslun. Det hee 7344 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan det Beschankowitschy Distrikt. Belarus: Vitebsk Region, citypopulation.de


Braslau (üüb Witjrüs: Бра́слаў Bráslaǔ, üüb Rüs: Бра́слав Bráslav, üüb Poolsk: Brasław) as en steed un det Witsebsk Prowins faan Witjruslun. Det hee 9516 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan det Braslau Distrikt. Belarus: Vitebsk Region, citypopulation.de


Dokschytsy (üüb Witjrüs: До́кшыцы Dókšycy, üüb Rüs: До́кшицы Dókšicy, üüb Poolsk: Dokszyce) as en steed un det Witsebsk Prowins faan Witjruslun. Det hee 6628 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan det Dokschytsy Distrikt. Belarus: Vitebsk Region, citypopulation.de


Dubrouna (üüb Witjrüs: Дубро́ўна Dubróǔna, üüb Rüs: Дубро́вно Dubróvno, üüb Poolsk: Dubrowna) as en steed un det Witsebsk Prowins faan Witjruslun. Det hee 8041 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan det Dubrouna Distrikt. Belarus: Vitebsk Region, citypopulation.de


Haradok (üüb Witjrüs: Гарадо́к Haradók, üüb Rüs: Городо́к Gorodók, üüb Poolsk: Horodek) as en steed un det Witsebsk Prowins faan Witjruslun. Det hee 12.968 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan det Haradok Distrikt. Belarus: Cities & Settlements, citypopulation.de


Hlybokaje (üüb Witjrüs: Глыбо́кае Hlybókaje, üüb Rüs: Глубо́кое Glubókoje, üüb Poolsk: Głębokie) as en steed un det Witsebsk Prowins faan Witjruslun. Det hee 18.082 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan det Hlybokaje Distrikt. Belarus: Cities & Settlements, citypopulation.de


Lepelj (üüb Witjrüs: Ле́пель Liépieĺ, üüb Rüs: Ле́пель Lépel’, üüb Poolsk: Lepel) as en steed un det Witsebsk Prowins faan Witjruslun. Det hee 17.280 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan det Lepelj Distrikt. Belarus: Cities & Settlements, citypopulation.de


Ljosna (üüb Witjrüs: Лёзна Liózna, üüb Rüs: Лио́зно Liózno, üüb Poolsk: Łoźna) as en steed un det Witsebsk Prowins faan Witjruslun. Det hee 6766 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan det Ljosna Distrikt. Belarus: Vitebsk Region, citypopulation.de


En Hāremforslüt set iin ön en Oflaapröör en es diarfuar, dat di Hārem fan Kanaal of Skitküül ek iin ön't Hüs kum. Dat dit ek hāremt, mut altert Weeter diarbenen staan. Ön't Beest mut altert wat achterön laap, dat dit ek ütdrüget. Fuar't olermiist uur dit Ofloopröör öner Spöölstiiner sa döörböögen, dat diar altert Weeter benen staant. Döör Weeter ken di Lucht en diarme di Hārem ek kum. Üs en töhopstelt Pakeet fan Röören en Techtingen jit des en iinfachi Siphon. En Forem diarfan es uk ön Hüsjikopen tö finj, man diar es dit iingööten en niin önskrüüwen Röören. Öner Spöölstiiner set aaft Faten, hur naa boowen en naa achtern en Röör önslööten uur. Des Fat jit uk Borel, di Hāremforslüt jit Borelsiphon. Bi en Böörtoflaap es en Aart fan Traachter, hur ön di Meren en Oflaapröör öngööten es. Boowen üp set en Aart fan Ler, dat niin Strunt diar iimaal ken en uk niin Lucht utkum ken. Bi en weeterfrii Urinal es jaa niin Weeter. Bi des halt en Silikoongumi-Slang dit Röör techt. Des giar bluat kuurt iipen, wan diar wat iinlapt, en achterön giar dit weđer techt. Des Systeem mut of en tö rensket uur, aurdat höm Uriinstiin


Mjory (üüb Witjrüs: Мёры Mióry, üüb Rüs: Мио́ры Mióry, üüb Poolsk: Miory) as en steed un det Witsebsk Prowins faan Witjruslun. Det hee 8188 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan det Mjory Distrikt. Belarus: Vitebsk Region, citypopulation.de


Uun flook gemeenen, huar Nuurdfresk snaaket woort, haa's uk tauspriakag saarepskilten, üüb sjiisk (en betj grater) an diaroner üüb nuurdfresk (en betj letjer). Det gongt üüb't Friisk Gesäts faan 2004 turag, an diarüüb, dat Nuurdfresk nü en gudkäänd spriak as efter't Europeesk Charta för a Regiunaal- an Manertaalspriaken. Friedrichstääd, Reußenkuuger, Söl' (Gemiindi), Tönang Hüsem Hüsem Söl List, Hörnem, Muasem Muasem Ārichsem Kairem Tinem Weesterlön Üs Weesterlön noch en aanj gemeen wiar Munkmeesk Raantem Kaamp Woningstair Oomram Neebel Noorsaarep Noorsaarep üüb Oomram (amtelk nööm sant 2009) Sössaarep Stianood Witjdün (sant 2009: auf Amrum) A Wik, Bualigsem Feer Njiblem Borigsem Wiisem Hedehüsem Ödersem Dunsem Söleraanj Olersem Taftem Taftem Aalkersem Madlem Ööwenem Wraksem Deät Lun A Nääs, A Grööd, Ualun, Hamborger Halag, Letj Muur, Nuurdstrun A Huug Pelwerem Åktoorp, Oowentoft, Bousbel, Braarep, Bramstedtlund, Ding-Sönj, Friedrich-Wilhelm-Lübke-Kuuch, Galmsbel, Holm, Humptoorp, Kuurlem, Klasbel, Låålönj, Leeksguurd, Naischöspel, Risem-Lonham, Runees, Stääsönj, Ståårem, Läigem, Taningstää, Äphüsem, Weestre Doogebel Doogebel-Schörk Doogebel-Schärk Doogebel-Huuven Foortuft, Moosbel, Söl Foortuft Naibel Naibel, Feer, Oomram Ellhöft Klangsbel, Ämelsbel-Hoorbel Naibel Läigeroos Klookris Lonham Risem, Lonham, Klookris, Doogebel, Feer, Oomram Leek Troolebel Letjenhoarn, Språkebel Kråmperhüs Waieeker Waiguurd, Hiirnekuuch Moosbel Waiguurd Boorlem, Brääklem, Golbäk, Gelün, Höögel, Jåålönj, E Hoolme, Säänebel, Strükem Bräist Aalmtoorp, Bååmst Läitjholem, Toorpem Trölstrup Kolkerhii


En Uurterbok es fuar't Miist en Bok, wat di Uurtern fan en Spraak, wat em keent en di Uurter diartö fan en Spraak, wat em ek keent töögenaurstelt. Da jeft et jit Uurterbokern, wat di Uurter fan di Spraak forklaari, wat em liir wel. Tö des jert dit Uurterbok fan Boy-Peter Möller, en des forklaaret uk, hur di Uurter fan kum (Etymoloogisk). Des ken jirfuar gur wiis: En skrewen Stek üp en Spraak, wat em ek hiilendal keent, tö forstuun, wan em som fan di Uurter ek forstuunt En Stek üp en Spraak, wat em liir wel, skrewen uur skel en diartö Uurter waani En skrewen Stek fan jen Spraak tö di Naist aurseet Ön Sleeswig-Holstiin jeft et sa üs aural Uurterbokern fuar Spraaken fan di hiili Wārel, sa üs Engelsk, Franzk, Spansk esf.. Senerlig fuar di Menerhairenspraaken sa üs Friisk, sin forskeligi Spreekwiisen sa üs uk fuar Platdütsk jeft et Uurterbokern. Online-Uurterlisten kür di Uurterbokern bit deling ek fan di Staalern fo. Platdütsk Der neue Sass, 7. Auflage 2013, Wachholtz-Verlag/Fehrs-Gilde ISBN 978-3-529-03000-0 Söl'ring Söl'ring Uurterbok, Boy-Peter Möller 1916, eeđerprentet fan di Sölring Foriining 1993, ISBN 3-253-02746-5 Sölring Uurterbok, Wörterbuch der sylterfriesischen Sprache, Ütdönen fan di Nuurđfriisk Uurterbokstair, CAU Kiel


Ön masi Gimiinden, hur Nuurđfriisk snaket uur, waar tauspraakelk Tērpsskeltern önbecht, diar staant di Noom üp dütsk en bet gurter en diaröner en bet litjer uk üp friisk. Friedrichstääd, Hüsem, Reußenkuuger, Söl' (Gemiindi), Tönang Hüsem Baanhof Muasem Ārichsem Kairem Tinem Weesterlön Munkmeesk Kaamp Raantem Di Gimiindi Woningstair-Brēderep sa üs Hörnem en List haa niin Skeltern me tau Spraaken diarön. Ön List wiar dit uk ek nöörig, aurdat dit altert List jit. Eeđer B. P. Möller jit dit Waiwiiser, man tö wiis es jaa, wat wat es. Di Wai uur dach noch weeget. Waiweeger ön Tinem Waiweeger ön Brēderep Muasem Kairem Weesterlön Neebel Noorsaarep Junger Slach Sössaarep Stianood Witjdün A Wik, Aalkersem, Borigsem, Dunsem, Madlem, Njiblem, Ööwenem, Söleraanj, Ödersem, Wiisem, Wraksem Wiiser ön di Wik Wraksem Ööwenem Madlem Aalkersem Taftem "Forböören" Skelt ön Taftem Di üđer Sir darfan, lik sa forböören Olersem Söleraanj Dunsem Ödersem Ödersem-Hedehüsem Wiisem Borigsem Njiblem Heliglön A Nääs, A Grööd, Ualun, Hamborger Halag, Letj Muur, Nuurdstrun Hoogi Pelworem Åktoorp, Oowentoft, Bousbel, Braarep, Bramstedtlund, Doogebel, Ellhöft, Ämelsbel-Hoorbel, Ding-Sönj, Friedrich-Wilhelm-Lübke-Kuuch, Galmsbel, Holm, Humptoorp, Kuurlem, Klangsbel, Klasbel, Låålönj, Leek, Leeksguurd, Naischöspel, Risem-Lonham, Runees, Språkebel, Ståårem, Stääsönj, Läigem, Taningstää, Äphüsem, Weestre Di Skeltern sen forskelig, en da ken em gaar ek


At B 5 as det Bundesstruat 5 uun Sjiisklun. Hat ferlääpt faan't däänsk grens auer 555 km bit tu't grens mä Poolen. Det bundesstruat begant uun't nuurden bi Ellhöft, huar det däänsk Primærrute 11 efter Tønder uunslot. Do gongt det bi a waastküst faan Schleswig-Holstian deel am a süüd troch a lunkreiser Nuurdfresklun, Dithmarschen an Steinburg bit Itzehoe. Det stak diarbääft bit Hamborag as faan det autoboon A 23 ufliaset wurden. Do gongt det widjer troch't süüduastelk Schleswig-Holstian, süüdwaastelk Mecklenburg-Föörpomern, Brandenburg an Berlin, an häält ap uun Frankfurt (Oder). Nuurdfresklun Hamborag Pritzier, ual miilstian Autoboon naibi Berlin Commonskategorii: B 5 – Saamlang faan bilen of filmer


Nawapolatsk (üüb Witjrüs: Навапо́лацк Navapólack, üüb Rüs: Новопо́лоцк Novopólock, üüb Poolsk: Nowopołock) as en steed un det Witsebsk Prowins faan Witjruslun. Det hee 98.138 lidj (2009). Belarus: Cities & Settlements, citypopulation.de


Orscha (üüb Witjrüs an Rüs: О́рша Órša, üüb Poolsk: Orsza) as en steed un det Witsebsk Prowins faan Witjruslun. Det hee 117.225 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan det Orscha Distrikt. Belarus: Cities & Settlements, citypopulation.de


Pastawy (üüb Witjrüs: Паста́вы Pastávy, üüb Rüs: Поста́вы Postávy, üüb Poolsk: Postawy) as en steed un det Witsebsk Prowins faan Witjruslun. Det hee 19.815 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan det Pastawy Distrikt. Belarus: Cities & Settlements, citypopulation.de


Rasony (üüb Witjrüs: Расо́ны Rasóny, üüb Rüs: Россо́ны Rossóny, üüb Poolsk: Rossony) as en steed un det Witsebsk Prowins faan Witjruslun. Det hee 5409 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan det Rasony Distrikt. Belarus: Vitebsk Region, citypopulation.de


Scharkauschtschyna (üüb Witjrüs: Ша́ркаўшчына Šárkaǔščyna, üüb Rüs: Ша́рковщина Šárkovščyna, üüb Poolsk: Szarkowszczyzna) as en steed un det Witsebsk Prowins faan Witjruslun. Det hee 6934 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan det Scharkauschtschyna Distrikt. Belarus: Vitebsk Region, citypopulation.de


Sjanno (üüb Witjrüs: Сянно́ Siannó, üüb Rüs: Сенно́ Sennó, üüb Poolsk: Sienno) as en steed un det Witsebsk Prowins faan Witjruslun. Det hee 8007 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan det Sjanno Distrikt. Belarus: Vitebsk Region, citypopulation.de


Schumilina (üüb Witjrüs: Шумі́ліна Šumílina, üüb Rüs: Шуми́лино Šumílino, üüb Poolsk: Szumilino) as en steed un det Witsebsk Prowins faan Witjruslun. Det hee 7506 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan det Schumilina Distrikt. Belarus: Vitebsk Region, citypopulation.de


Talatschyn (üüb Witjrüs: Талачы́н Talačýn, üüb Rüs: Толо́чин Tolóčyn, üüb Poolsk: Tołoczyn) as en steed un det Witsebsk Prowins faan Witjruslun. Det hee 10.155 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan det Talatschyn Distrikt. Belarus: Cities & Settlements, citypopulation.de


Tschaschniki (üüb Witjrüs: Ча́шнікі Čášniki, üüb Rüs: Ча́шники Čášniki, üüb Poolsk: Czaśniki) as en steed un det Witsebsk Prowins faan Witjruslun. Det hee 9203 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan det Tschaschniki Distrikt. Belarus: Cities & Settlements, citypopulation.de


Uschatschy (üüb Witjrüs: Уша́чы Ušáčy, üüb Rüs: Уша́чи Ušáči, üüb Poolsk: Uszacz) as en steed un det Witsebsk Prowins faan Witjruslun. Det hee 5514 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan det Uschatschy Distrikt. Belarus: Vitebsk Region, citypopulation.de


Werhnjadswinsk (üüb Witjrüs: Верхнядзві́нск Vierchniadzvínsk, üüb Rüs: Верхнедви́нск Verchnedvínsk, üüb Poolsk: Wierchniedźwińsk) as en steed un det Witsebsk Prowins faan Witjruslun. Det hee 7360 lidj (2009). Det as at hoodsteed faan det Werchnjadswinsk Distrikt. Belarus: Vitebsk Region, citypopulation.de


Det Letisk Spriik (aanjnööm: latviešu valoda [ˈlatviɛʃu ˈvaluɔda]) as ian faan dön Baltisk spriiken. Det as det amtelk spriik faan Letlun an ian faan dön fjauer-an-twuntig amtelk spriiken faan det EU. Letisk as a mamenspriik faan 1,3 miljuunen lidj uun Letlun an faan 100.000 lidj uun't ütjlun. At jaft trii spriikwiisen faan't spriik: Taamisk (Lībiskais dialekts) Madelletisk (Vidus dialekts) Huuchletisk (Augšzemnieku dialekts).


A Düüna (letisk Daugava; poolsk Dźwina; witjrüsk Дзвіна/ Dzvina; rüsk Западная Двина/ Sapadnaja Dwina) as en 1020 km lungen struum mä san müs uun't Riga-Bocht uun a Uastsia. Di struum het üüb rüsk uk Waastelk Dwina, auer't uk noch en Nuurdelk Dwina jaft. För Letlun as a Düüna en natsionaal sümbool; diar het hi uk Daugaviņa māmuliņa (memk Düüna). A Düüna bi Witsebsk A Düüna (Daugava) bi Riga (2010) Artikel Düüna uun't Grat Sowjetisk Ensiklopedii (BSE), 3. aplaag 1969–1978 (rüsk) Commonskategorii: Düna – Saamlang faan bilen of filmer


At Beest (Bos primigenius taurus of Bos taurus) as en Tetjdiart, an wurd tuiarst fööraal för't flääsk, leederhen uk för't moolk häälen. Enkelt rasen wurd uk häälen, am pluuger of waanjer tu tjien. Holstein-Friesian (HF) Holstein-suartbruket (SBT 01) Holstein-ruadbruket (RBT 02) Sjiisk Angus (DA 41) Highland Cattle (HLD 45) Welsh Black (WB 46) Galloway (GAL 47) Hereford (HE) Brüntjüch (BV 04/DBV 18) Charolais (CHA 21) Commonskategorii: Beesten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Beesten


De Balaklija Distrikt (üüb Ukrainisk: Балаклійський район Balaklijs’kyj rajon) wiar föör 2020 ian faan a distrikten faan det Charkiw Prowins faan Ukraine. Det hee 80.487 lidj (2018). At hoodsteed faan a distrikt as Balaklija. A distrikt wurd de 18. Jüüle 2020 dial faan de Isjum Distrikt. Ukraine: Kharkiv, citypopulation.de


En Pedelec, uk Elektroweel es en Weel, hur em Elektromootor bi di Öndreft helpt. Di elektrisk Energii kumt fan en Akku. Fan di Kapatsiteet hinget of, hurfuul Kilomeetern em me hurfuul Stöt önerwai wiis ken. En Pedelec es fuar't Gisets en Weel me Helpmaskiin, en di Maskiin mut ek muar üs bi üs 25 km/h help en uk bluat, wan jen trapet. Diarfuar mut en Pedelec man uk üp Weelenwaien laap. Di Motor mut bi't Pedelec 250 Watt haa. Wakerer üs 25 km/h mut di E-Bikes laap (45 km/h), en dit mut ja uk söner dat jen metrapet. E-Bikes mut forseekert uur (Numernskelt) en haa niin Forloof fuar Weelenwaien. Di Mootor mut bi't E-Bike 350 Watt haa. Hat jeft Pedelecs me Motor ön't Fuarweel, ön't Achterweel of ön't Trapilaager (Uk Merelmotor). Di Bateriien sen fuar't Miist me 24 of 36 Volt Spaning iinrocht, di Kapatsiteet giar ombi fan 300 bit 650 Wattstünen. Fan Bosch uur uk en Systeem önböören, hur tau Bateriien, ark me 500 Wh, töhopslööten uur, dat em 1.000 Wh heer. Sawat haa fuaral jüüri Weelen sa üs Riese und Müller. En Pedelec es en Weel me Helpmaskiin. Em mut hol en Helm drai, man em tört ek.


Itzehoe (ütjspreegen [ɪtsəˈhoː] as en stääd uun't süüdwaasten faan Schleswig-Holstian bi a struum Stör. Hat as kreisstääd faan di Kreis Steinburg. Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2021 (XLS-datei) (Widjerfeerd üüb grünjlaag faan't fulkstäälang 2011) (Halep üüb sjiisk) Commonskategorii: Itzehoe – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Itzehoe (sjiisk)


Frankfurt (Oder) as en kreisfrei stääd bi a struum Oder uun't uastelk Brandenburg. Amt für Statistik Berlin-Brandenburg: Iinwenern uun't lun Brandenburg di 31. Detsember 2010 efter amten an gemeenen (PDF; 31,71 KB), Stant 31. Dezember 2010. (Halep üüb sjiisk) Commonskategorii: Frankfurt (Oder) – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Frankfurt (Oder) (sjiisk)


At A 23 as det Bundesautoboon 23 (BAB 23) an ferlääpt uun't süüdwaastelk Schleswig-Holstian auer en lengde faan 96 km. Hat begant naibi Heide uun Dithmarschen an lääpt iin uun a A 7 uun Hamborag. Hat woort uk waastküstenautoboon näämd. Dialwiis hää at A 23 det bundesstruat B 5 ufliaset. Diar san uk plooner, det A 23 efter nuurden tu ferlingrin. Henwisang üüb't Arboretum an Rosarium Autoboonbrag auer a Stör bi Itzehoe Autoboonbrag auer a Nuurd-Uastsia-Kanool Commonskategorii: A 23 – Saamlang faan bilen of filmer


A Nuurd-Uastsia-Kanaal ferbanjt a Nuurdsia mä a Uastsia. Hi as en bundesweederstruat, an di kanaal mä di gratst siaskapsferkiar üüb a welt. 2016 san diar 29.284 skeb trochkeerd. Hi as knaap 100 kilomeetern lung tesken a slüüsen uun Brunsbüttel (Ialew, Nuurdsia) an Kiil-Holtenau (Uastsia). Di wai troch a kanaal spaaret det tuur trinjam Jütlun troch Skagerrak an Kattegat. Sodenang as di wai amanbi 250 siamiilen kurter. Di kanaal as uun man jüst aacht juaren faan 1887 bit 1895 baud wurden, an het doomools Kaiser-Wilhelm-Kanal. Slüüs Brunsbüttel. SMS Dresden tu keisertidjen. Luatsenstatsioon bi km 55. Kanaaldamper bi Hochdonn. Freimarke faan 1970, üs di kanaal 75 juar ual wiar. Commonskategorii: Nuurd-Uastisia-Kanaal – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Nuurd-Uastisia-Kanaal (sjiisk) 54.2418361111119.6009888888889Koordinaaten: 54° 15′ N, 9° 36′ O


A (Hüs-)Hingst (Equus ferus caballus) as en Tetjdiart, huar't en hialer rä rasen faan jaft. Uun Sjiisklun wurd amanbi ian miljuun hingster häälen. En witjen hingst skal föl streilis haa Pingster spring ale jong hingster Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Hingster Wikispecies hää en artiikel tu: Hingster Volkert Faltings an Reinhard Jannen: Fering-Öömrang Spreegwurdleksikon, Hüsem 2012


Det Komi Republiik (üüb Rüs: Респу́блика Ко́ми Respúblika Kómi, üüb Komi: Коми Республика Komi Respublika) as en autonoom republiik faan Ruslun. Det hee 830.235 lidj (2019). At hoodsteed faan’t republiik as Syktywkar. At republiik leit uun de bütjerst nuurduast faan Euroopa. De Arktisk Kreis leit uun a nuurd faan't republiik. At lunskap as för't miast plaat, man uun a uast lei dön Uraal Berger. Uun a berger lei dön Manpupunjor-felsen, wat sööwen felspiiler ütj glamerskiifer san. At republiik hee föl uurwalten, wat sant 1995 UNESCO-Wäältnatüürarew san. Muar üüs 70% faan't republiik as walt an amanbi 15% as muur. Dön wichtigst struumer san a Petschora an uk de Wytschegda, wat en bistruum faan de Nuurdelk Dwina as. De Petschora hee sin hood nai bi't uastgrens faan't republiik an leept iin uun a waast an nuurd, troch det Archangelsk Prowins iin uun det Petschora Sia. De Wytschega hee sin hood uun a uast faan't republiik, nai bi de Petschora, an leept do iin uun a waast iin uun det Archangelsk Prowins. At jaft uk föl sian, diarmad san de Sindorskoje an de Jam. A somern uun't republiik san kurt, man temelk warem. Wontern san lung an kul. Dön tjiin gratst steeden uun't


At kroaatisk spriak (kroatisk hrvatski jezik) as en slaawisk spriak an hiart tu di twiig faan't Süüdslaawisk. Hat as nai mä Bosnisk an Serbisk, an jo kem aaltumaal faan't Schtokaawisk uf. Jodiar spriaken wurd tuup uk Serbokroatisk näämd, an a spreegern kön jo onerenööder gud ferstun. Uk wan a serbokroaatisk spriaken aaltumaal faan't Schtokaawisk ufkem, so woort di ütjdruk Schtokaawisk (green) daalang bluas noch för ian kroaatisk spriakwiis brükt, diar uk uun Bosnien snaaket woort. Jo ööder kroaatisk spriakwiisen san Kaikaawisk (brons) an Tschakaawisk (blä). Jo spriakwiisen haa hör nööm efter det fraagwurd wat ?. Det het diar do schto ?, kai ? of tscha ?. UNHCR – Ethnic Hungarian Minorities in Central and Eastern Europe Wikipedia üüb Kroaatisk Commonskategorii: Kroaatisk – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Kroaatien (sjiisk)


At bosnisk spriak (bosanski jezik / босански језик) as en slaawisk spriak an hiart tu a süüdslaawisk twiig. Hat as nai mä Kroatisk an Serbisk. Wikiquote: Bosnisk spreegwurden (sjiisk)


At (Hüs)Swin as en Tetjdiart an woort för't flääsk häälen. Swin freed eder diartag an uk plaantelk fuder. At skal swin riin, iar arken en bäärs feit. En gud swin frat ales. Am käänt en swin bi a snütj. Wat könst faan en swin muar ferlang üs en stak spääk. Swinpest Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: (Hüs)Swin Wikispecies hää en artiikel tu: (Hüs)Swin Volkert Faltings an Reinhard Jannen: Fering-Öömrang Spreegwurdleksikon, Hüsem 2012


Jugoslaawien (amtelk Sotsialistisk Föderatiif Republiik Jugoslaawien (SFRJ) wiar en stoot uun Süüduasteuroopa. Hi as grünjlaanj wurden efter a Ööder Weltkriich an fool efter en bürgerkriich uun a juaren 1991/92 ütjenööder. Föör a Ööder Weltkriich wiar Jugoslaawien en könangrik. Diarfaan auerblewen san a stooten Sloweenien, Kroatien, Bosnien an Hertsegowina, Monteneegro, Serbien, Nuurd-Matsedoonien an Kosowo.


9 Niigen (Spreeken üs Niichen) (9, röömsk IX) es en natüürelk Tal twesken aacht en tiin. Niigen es en ünlik Tal en uk en Kwadraattal; niigen es trii maal trii, dit Kwadraat fan trii. Commons: Tal 9 – Saamling fan Skelter en Videos Hoolmer Hoorninger


Fiiw 5 Jü tål fiiw (5) (aw Üüljfrasch: fīf; röömisch: V) as en natöörlik tål än en numer. Jü as en ünlik tål än kamt eefter e numer fjouer (4), ouers for e numer seeks (6). Jü as uk en priimtål: dåt håt, dåt jü gruter as 1 än foon har seelew än foon 1 tu diilen as.


Seeks 6 Jü tål seeks (6) (aw Üüljfrasch: sex; röömisch: VI) as en natöörlik tål än en numer. Jü as en lik tål än kamt eefter e numer fiiw (5), ouers for e numer soowen (7).


Soowen 7 Jü tål soowen (7) (aw Üüljfrasch: siūgun; röömisch: VII) as en natöörlik tål än en numer. Jü as en ünlik tål än kamt eefter e numer seeks (6), ouers for e numer oocht (8). Jü as uk en priimtål: dåt håt, dåt jü gruter as 1 än foon har seelew än foon 1 tu diilen as.


8 Jü tål oocht (8) (aw Üüljfrasch: achta; röömisch: VIII) as en natöörlik tål än en numer. Jü as en lik tål än kamt eefter e numer soowen (7), ouers for e numer nüügen (9).


Nüügen 9 Jü tål nüügen (9) (aw Üüljfrasch: niūgun; röömisch: IX) as en natöörlik tål än en numer. Jü as en ünlik tål än kamt eefter e numer oocht (8), ouers for e numer tiin (10).


Tiin 10 Jü tål tiin (10) (aw Üüljfrasch: tiān; röömisch: X) as en natöörlik tål än en numer. Jü as en lik tål än kamt eefter e numer nüügen (9), ouers for e numer alwen (11).


Iin Jü tåål iin (1) (röömisch: I) äs en natörlik tåål än en numer. Jü äs en ünlik tåål än kamt eewer e numer nul (0), oors foor e numer tou (2). 1 1 moon - åån moon 1 wüst - iin wüst 1 hüs - iin hüs


Uun a leetst juaren sjocht am muar an muar nuurdfresk skilten bi a a struaten an stiiger faan Nuurdfresklun. Det gongt üüb't Friisk Gesäts faan 2004 turag, an diarüüb, dat Nuurdfresk nü en gudkäänd spriak as efter't Europeesk Charta för a Regiunaal- an Manertaalspriaken. Luke uk diar -> Saarepskilten uun Nuurdfresklun Struatenskilt bi a B 5 Weesterlön Noorsaarep A Huug Naibel, Doogebel, Slütsil, Läitjholem Hüsem Bräist E Hoorne Naibel Klangsbel Muasem Kairem Weesterlön Läigem Doogebel Politsei Hüsem Politsei Weesterlön Struatenmäästerei Weesterlön Öömrang Skuul Sössaarep Öömrang Hüs Neebel Nis-Albrecht-Johannsen-Skuul Lonham Fäästääg Stääd Naibel Stääd Naibel Stääd Naibel Stääd Naibel Risem-Lonham Risem-Lonham Eilunen Ödersem Noorsaarep Fäästääg ALDI Naibel Bräistinger Taksi Bräist Doogebel bru Eilunen Computer Smäs Neebel Kleet an Boks Neebel Dörnsk an Köögem Neebel Onerbrek A Wik Saarepskilten uun Nuurdfresklun inselbahn.de, 2005


At matsedoonsk spriak (matsedoonsk македонски јазик), of uk makedoonsk as en slaawisk spriak an hiart tuup mä't bulgaarsk tu di twiig faan't uastsüüdslaawisk. Hat woort fööraal uun Nuurd-Matsedoonien snaaket. Waastelk an sentraal spriakwiisen Ohrid-Prespa-skööl (orangj) Debar-skööl (ruad) Polog-skööl (blä) Sentraal waastelk skööl (laacht) Kostur-Korča-skööl (brün) Uastelk spriakwiisen Nuurduastelk skööl (green) Süüduastelk skööl (güül) Det alfabeet as nai mä't serbisk: Božo Vidoeski: Dialects of Macedonian. Slavica, Bloomington (Ind.) 2005, ISBN 978-0-89357-315-7 Wikipedia üüb Matsedoonsk Commonskategorii: Matsedoonsk spriak – Saamlang faan bilen of filmer


At bulgaarsk spriak (bulgaarsk български език bǎlgarski ezik [ˈbɤ̞ɫgɐrski ɛˈzik]) as en slaawisk spriak an hiart tuup mä't matsedoonsk tu di twiig faan't uastsüüdslaawisk. Hat woort fööraal uun Bulgaarien snaaket, man uk uun ööder lunen trinjam. Waastbulgaarsk spriakwiisen: Nuurdwaastbulgaarsk Süüdwaastbulgaarsk Uastbulgaarsk spriakwiisen: Balkanspriakwiisen Mysisk spriakwiisen Rupsisk spriakwiisen: Rhodopenspriakwiisen Uastrupsisk Waastrupsisk Ethnologue Dalby: Dictionary of Languages. 2007. Wikipedia üüb Bulgaarsk Commonskategorii: Bulgaarsk spriak – Saamlang faan bilen of filmer


ff A Balkanberger, of uk man ianfach Balkan (kyrilisk Балкан), bulgaarsk an serbisk Stara Planina (kyrilisk Стара планина), san uun't Tertiär apfualet wurden, an lei uun Süüduasteuroopa. Di gratst dial leit uun Bulgaarien. Diarefter as uk det regiuun Balkan näämd. Kap Emine, huar a Balkan uun't Suart Sia ütjlääpt. Weederfaal Rajsko praskalo uun a Madelbalkan. Shipkapaas, ütjsicht efter süüden. Commonskategorii: Balkanberger – Saamlang faan bilen of filmer


Montenegriins (üüb montenegriins: Crnogorski jezik/Црногорски језик) as en slaawisk spriak an hiart tu di twiig faan't süüdslaawisk. Hat as temelk nai mä't serbisk an hiart tu det serbokroatisk spriakfamile. Uun Monteneegro as montenegriins det amtspriak. Bi't fulkstäälang 2003 hed 62% faan a iinwenern serbisk mamenspriak an 22% montenegriins. 2011 (koord oner) wiar't oober al 41% montenegriins an man muar 39% serbisk. Jüst so üs serbisk woort montenegriins eder mä kyrilisk of uk mä latiinsk skraft skrewen, hää oober tau buksteewen muar: kyrilisk А Б В Г Д Ђ Е Ж З И Ј К Л Љ М Н Њ О П Р С Т Ћ У Ф Х Ц Ч Џ Ш С́ З́ а б в г д ђ е ж з и ј к л љ м н њ о п р с т ћ у ф х ц ч џ ш с́ з́ latiinsk A B C Č Ć D Dž Đ E F G H I J K L Lj M N Nj O P R S Š Ś T U V Z Ž Ź a b c č ć d dž đ e f g h i j k l lj m n nj o


Serbokroatisk (srpskohrvatski / српскохрватски) as en slaawisk spriakfamile. Hat wiar bütj sloweensk an matsedoonsk det wichtagst amtspriak uun det weesen Jugoslaawien. Daalang as serbokroatisk nian amtspriak muar. Jugoslaawien fool ütjenööder, an jo dialstooten haa nü hör aanj spriakwiis üs amtspriak fäästlaanj: Bosnisk (Bosnien) Kroatisk (Kroatien) Montenegriins (Monteneegro) Serbisk (Serbien) Tu detdiar skööl hiart uk tau spriakwiisen, diar oober nian amtspriaken san: Moliseslaawisk Borgenlunkroatisk A wedenskapslidj san ei ians, wäär serbokroatisk en spriakfamile as, of en spriak mä ünlik spriakwiisen. Onerenööder kön a serbokroaten jo gud mä hör aanj spriakwiis onerhual. Wikipedia üüb Serbokroatisk Commonskategorii: Serbokroatisk spriak – Saamlang faan bilen of filmer


Moliseslaawisk of uk Molisekroatisk as en slaawisk spriak an hiart tu di twiig faan't süüdslaawisk. Hat as nai mä't kroatisk an woort noch uun trii saarpen uun't itajeensk Molise uun't Prowins Campobasso snaaket. Diar san oober jüst so föl ütjwaanrern uun Austraalien trinjam Perth an uun Argentiinien, diar Moliseslaawisk snaake. Acquaviva Collecroce (moliseslaawisk Kruč) San Felice del Molise (Filič, kroatisk Štifilić) Montemitro (Mundimitar) Moliseslaawisk spriak uun't Enzyklopädie des Europäischen Ostens (PDF-Datei; 116 kB; schiisk)


At borgenlunkroatisk spriak, (gradišćansko-hrvatski jezik, gradišćanski jezik, ung.: burgenlandi horvát nyelv, őrvidéki horvát nyelv, fehérhorvát nyelv, gradistyei nyelv) as en slaawisk spriak an hiart tu di twiig faan't süüdslaawisk. Hat woort uun't Borgenlun uun Uastenrik snaaket. Diar snaake son 20.000 lidj det spriak. Man diar san uk flook spreegern uun Wien an Graz. Diar san uk noch spreegersköölen uun Waastungarn, uun't süüdwaastelk Slowakei an uun't süüdelk Tschechien. hrvatskicentar.at Borgenlunkroatisk spriak uun't Enzyklopädie des Europäischen Ostens (PDF-Datei; 248 kB; schiisk) faan Siegfried Tornow


Sloweensk (üüb sloweensk slovenščina [slɔˈʋeːnʃtʃina] of slovenski jezik [slɔˈʋeːnski ˈjɛːzik]) as en slaawisk spriak an hiart tu di twiig faan't süüdslaawisk. Hat woort mä't latiinsk alfabeet skrewen, hää diar oober enkelt aparte buksteewen bi. letj buksteewen a, b, c, č, d, e, f, g, h, i, j, k, l, m, n, o, p, r, s, š, t, u, v, z, ž, grat buksteewen A, B, C, Č, D, E, F, G, H, I, J, K, L, M, N, O, P, R, S, Š, T, U, V, Z, Ž. Boowerkrainersk Onerkrainersk Primorsko Panonska Slovenščina Rovtarsko Štajersko (Steirisk) Resianisk (woort uk üs aanj spriak uunsen) Kärntner sloweensk Jaundäälersk Ruusendäälersk Gaildäälersk Windisk bmas.de Wikipedia üüb Sloweensk Commonskategorii: Sloweensk spriak – Saamlang faan bilen of filmer Wikibooks: Sloweensk (sjiisk)


Ual-Sarkenslaawisk, Ualslaawisk of Ualbulgaarsk (aanj nööm словѣньскъ ѩзыкъ, amskrewen slověnьskъ językъ slaawisk spriak) as det äälst apskrewen slaawisk spriak, diar am't juar 860 apstenen as. Hat het ualsarkenslaawisk, auer hat fööraal uun hööw brükt wurden as. Jo auerleewert teksten san uun glagolitisk skraft of uun (ual-)kyrilisk skrewen wurden. At jaft sööwen faaler uun't spriak: Wikipedia üüb Ual-Sarkenslaawisk Commonskategorii: Ual-Sarkenslaawisk – Saamlang faan bilen of filmer Interslaawisk


At glagolitisk skraft of uk Glagolica as det äälst slaawisk skraft. Hat as brükt wurden för't Ual-Sarkenslaawisk: glagol = spriak. Kyrill faan Saloniki (826–869) hää det ütjwerket. Efter ham as do det kyrilisk skraft näämd wurden, wat oober weder hial ööders ütjschocht. 1. lachts, det iarst trinj furem, 2. uun a maden det hukag, kroatisk furem an 3. rochts, det kroatisk kursiif furem. Buksteewen an taalen, an enkelt flook brükt ligatuuren (ferbinjangen). Commonskategorii: Glagolitisk iinskraften uun Kroatien – Saamlang faan bilen of filmer


Kampala as det hoodstääd faan Uganda mä amanbi 1,5 miljuun iinwenern. Hat as uk ään faan 121 distrikten uun Uganda. Kampala leit nai bi a Victoria-Sia. Kampala leit uun a troopen. Üüb 290 daar faan't juar haa's diar sonerweder. http://www.ubos.org/onlinefiles/uploads/ubos/2014CensusProfiles/KAMPALA-KCCA.pdf#29 Tabelle:BBC Weather Kampala Commonskategorii: Kampala – Saamlang faan bilen of filmer


Tunis (araabisk تونس, DMG Tūnis, tamazight ⵜⵓⵏⵙ Tunes) as det hoodstääd faan Tuneesien an uk hoodstääd faan det Gouvernement Tunis. Diar lewe gud iam miljuun iinwenern. Wan dü a föörstääden märeegenst, san't tau miljuunen. Volkszählung 2004. Institut National de la Statistique - Tunisie (fransöösk) Commonskategorii: Tunis – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Tunis (sjiisk)


El Aaiún (araabisk العيون, DMG al-ʿUyūn; Muartaal faan العين / al-ʿAyn /‚at kwel‘, tamazight ⵍⵄⵢⵓⵏ Leɛyun), fransöösk skriiwwiis Laâyoune, sjiisk Ajun, uk El-Ayoun, El-Aioun; as det gratst stääd uun a Waastsahara, diar faan Marokko besaat as. El Aaiún skal hoodstääd faan't Demokraatisk Araabisk Republiik Sahara (DARS) wurd. Diar wene gud 200.000 lidj. Spoonien Málaga, Spoonien Uruguay Montevideo, Uruguay Commonskategorii: El Aaiún – Saamlang faan bilen of filmer


9.565555555555644.060555555556Koordinaaten: 9° 34′ N, 44° 4′ O Hargeysa of Hargeisa as en stääd uun't nuurden faan Somaalia an täält sant 1991 de facto üs hoodstääd faan Somaalilun. Det stääd as uk hoodstääd faan't regiuun Woqooyi Galbeed. Commonskategorii: Hargeysa – Saamlang faan bilen of filmer


At list faan ISO 3166-2-Codes för St. Helena, Ascension und Tristan da Cunha wiset di code för Inseln. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för St. Helena, Ascension und Tristan da Cunha SH), di ööder as di code för die Insel oder die Inselgruppe. Für die Inseln Ascension und Tristan da Cunha sind die Codes AC und TA nach ISO 3166-1 reserviert. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk) ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden.


-15.924444444444-5.7180555555556Koordinaaten: 15° 55′ 28″ S, 5° 43′ 5″ W Jamestown (amtelk City of James Town) as det hoodstääd faan St. Helena. Det eilun as en dial faan det britisk bütjenlun St. Helena, Ascension an Tristan da Cunha. Diar wene 629 lidj (stant 2016). Uun Jamestown sat uk di guwernöör faan det hialer bütjenlun. Commonskategorii: Jamestown (St. Helena) – Saamlang faan bilen of filmer


Terra preta (portugiisk fuar Suurt Öört) uk bikeent üs Terra preta de índio („suurt Indiaaneröört“) jit en Aart fan anthropogeeni Öört, wat fuaral iin ön't Amazoonasbeken fünen uur ken. Terra Preta es en Referensaart fuar Öört, wat muar Frücht bringt, aurdat di Mensken diar wat ön maaket haa (Pretic Anthrosol). Terra preta es fuaral fan Holt- en Plaantenkööl, Skit (uk fan Mensken), Mjuks en Kompost, Toonsteken sa üs of en tö uk Knaaken en Feskbiin töhopseet. Ön di Troopen es't mal wārem, en da ken dit Weđer di Organismen dit Miist gur önsteken fo of ofbech. Wan leenger nönt ön di Öört maaket waar, da es dit üttauet, wat niari kür. Di Öört es da en Ferralsool, hur fuar't Olermiist Kaolinit, Aluminiumoxid en Iirsenoxid benen sen. Stofi tö niari sen fuar't Miist forswünen, en wan diar jen wat iinbring wel, da ken di Öört dit ek gur hual. Aur di hoog Temperatuuren uur waker ofbecht en mineralisiaret, wat orgānisk es. Fan Eesken, Biomasi, Kökenskramel, Kööl, Köölstof fan Jöl Knaakenbiin en Skit uur me di Jaaren Terra preta. Di litj Organismen en Diirtern bech dit temelk of, stabilisiari dit en nem dit me dial iin ön di Öört (Bioturbatsjoon). Sa ken


Jidisk (üüb Jidisk: יידיש of אידיש Jidisch of Idisch, wurdelk jüüdsk, kurt för ייִדיש-טײַטש Jidisch-Taitsch of Jüüdsk-Tjiisk) as en amanbi düüsen juar ual spriik, wat faan aschkenaasisk juuden uun widj dialen faan Euroopa spreegen an skrewen wurd an faan en dial faan hör efterfeeder tu daaling spreegen an skrewen wurt. At spriik hiart tu det germaans skööl faan spriiken. Det as efter algemian meening en ütj det Madelhuuchtjiisk ütjgingen waastgermaans, mä hebreewsk, arameeisk, romaanisk, slaawisk an widjer spriikelementen uunfald spriik. Det dialt ham iin uun Waast- an Uastjidisk. Det letst bestäänt ütj dön spriikwiisen Nuurduastjidisk („Liitauisk Jidisk“), Madeljidisk („Poolsk Jidisk“) an Süüduastjidisk („Ukrainisk Jidisk“). At spriik brükt det hebreewsk alfabeet. Bispal faan en sechelk hoodwurd: דאָס הויז [dɔs hɔɪ̯z] (at hüs)


Etiosemiitisk spriaken (uk Äthiopisk of Äthiopisk-Semitisk) san en skööl faan spriaken, diar uun't nuurdelk an süüdwaastelk Etioopien an uun Eritrea snaaket wurd. Jo hiar tu di süüdwaastelk twiig faan a semiitisk spriaken. Nuurdetiosemiitisk Ualetioopisk (†), Tigrinya, Tigré, Dahalik Süüdetiosemiitisk Baner/Uastelk süüdetiosemiitisk: Amhaarisk, Argobba, Harari, Silt’e, Zay, Wolane Bütjer/Waastelk süüdetiosemiitisk: Chaha, Ezha, Gafat (†), Soddo, Muher, Inor, Goggot, Mäsqän, Gumer, Gyeto, Indägän, Inär


Tigree (uk: Tigré, uun etioopisk skraft ትግረ Tigre of ትግሬ Tigrē; uun Sudaan ኻሳ Xasa, araabisk ألخاصية al-ḫāṣiyah) as en semiitisk spriak, diar nai as mä Ualetioopisk an Tigrinya. Hat woort faan amanbi 800.000 minsken snaaket, fööraal uun Eritrea an Sudaan. Marie-Claude Simeone-Senelle: Les langues en Erythrée, uun: Chroniques Yeménites 8, 2000 (fransöösk)


Dahalik (uk Dahlik of Dahaalik; aanj nööm: [haka (na)] dahālík) as en etiosemiitisk spriak, diar üüb trii eilunen föör Eritrea snaaket woort. Dahalik woort faan 2500 bit 3000 minsken snaaket üüb jo eilunen Dahlak Kebir, Norah an Dehil. Jo hiar tu Eritrea an lei uun't Ruad Sia. Loong tääld Dahalik üs en spriakwiis faan't Tigree, man neier onerschükangen wise Dahalik üs en aanj spriak ütj. Dahalik as nai mä Tigree, hää oober uk iinflööd faan't Araabisk an Kuschiitisk; an a spreegern kön jo jinsidjag knaap ferstun.


Tok Pisin (uk Pidgin-English, Neiguinea-Pidgin, Melanesian Pidgin an Neomelanesian neemd) as en kreol-spriik, wat uun Papua-Nei-Guinea spreegen wurt. Det as de widjst ferbriadet ferkiarsspriik uun't lun. Det as nai tu Bislama üüb Vanuatu, Pijin üüb a Salomoonen an Torres Creole üüb a eilunen faan det Torres-Struat. A nööm faan a spriik kaam faan det Ingels talk business [tɔːk ˈbɪz.nəz]. Tok Pisin hee en uu so ianfach gramatik. Det hee neder konjugatschuun noch deklinatschuun. Det hee bluat tau fergingenhaidsformen an ian futuur, huarbi ham at werb ei anret, man uk at tidj troch en fööruun- of efterstääld wurd ütjdrükt wurt (imperfekt: „bin“, perfekt: „pinis“ (efterstääld), futuur „bai“, do „mi bin go“ = „ik ging“, „mi go pinis“ = „ik haa gingen“, „bai mi go“ = „ik wal/skal gung“). Dön persöönelk förwurden hee formen uun iantaal, tautaal, triitaal an muartaal.


Bedja (uk Bedscha, Beja, Bedauye, Bedawi, Badawiyya efter araabisk بجا, بجة  baddschā, baddscha, DMG baǧǧā, baǧǧa; aanj nööm Tuː-beɖaːwye) as en kuschiitisk spriak, diar faan amanbi 1,2 miljuun minsken snaaket woort. Det fulk faan a Bedja lewet uun Sudaan, Egypten an Eritrea. Miast woort Bedja üs dial faan't kuschiitisk spriakenfamile uunsen, man hat küd uk en aanjen twiig faan a afroasiaatisk spriaken wees. Bischarin Hadendoa Beni Amir Halenga Marie-Claude Simeone-Senelle: Les langues en Erythrée, in: Chroniques Yeménites 8, 2000


Austroasiaatisk spriaken san en spriakfamile mä amanbi 160 spriaken an 120 miljuun spreegern. Jo wurd uun Süüduastaasien snaaket. Bluas tau diarfaan san natjunaalspriaken: Vietnameesk an Khmer. Munda-spriaken (19 spriaken, 10 Mio. spreegern; Nuurduast- an Madelindien) Nuurd-Munda-spriaken (10 spriaken, 9,5 Mio. spreegern) Süüd-Munda-spriaken (9 spriaken, 600.000 spreegern) Mon-Khmer-spriaken (132 spriaken, 85 Mio. spreegern) Khasi-skööl (3 spriaken, 1,1 Mio. spreegern; Nuurduastindien) Palaung-Wa-skööl (20 spriaken, 1,8 Mio. spreegern; Myanmar, Süüdschiina, Laos, Thailun) Khmu-skööl (14 spriaken, 600.000 spreegern; Laos, Thailun, Vietnam) Khmer (1 spriak, 8-10 Mio. spreegern; Kambodscha, Vietnam, Thailun) Katu-skööl (16 spriaken, 1 Mio. spreegern; Laos, Thailun, Vietnam) Bahnar-skööl (36 spriaken, 1 Mio. spreegern; Vietnam, Laos, Kambodscha) Pear-skööl (6 spriaken, 12.000 spreegern; Kambodscha). Viet-Muong-skööl (10 spriaken, 88 Mio. spreegern; Vietnam, Laos) Vietnameesk (84 Mio. spreegern) Muong (3–4 Mio. spreegern) Mon-spriaken (2 spriaken, 1 Mio. spreegern; Myanmar) Palyu-Pakan-skööl (5 spriaken, 15.000 spreegern; Süüdschiina) Asli-spriaken (19 spriaken, 60.000 spreegern; Malaiisk Hualeweilun) Nikobareesk spriaken (6 spriaken, 28.000 spreegern; Nikobaaren) Commonskategorii: Austroasiaatisk spriaken – Saamlang faan bilen of filmer


At Nuurdfresk Wurdenbuksteed as en iinrachtang faan't Christian-Albrechts-Uniwersiteet (CAU) uun Kiel. Diar as hat onerbroocht bi't Instituut för Skandinawistik, Frisistik an Algemian Spriakwedenskap (ISFAS). At Wurdenbuksteed saamelt an bewerket sant 1950 teksten faan aal a nuurdfresk spriakwiisen. Jo wurd uun a Thesaurus digitalisiaret. Det wedenskapelk werk woort uun't fääk Frisistik bedrewen, wat diar uk studiaret wurd koon. Hat as 1972 iinracht wurden faan profeser Dietrich Hofmann. 1978 as en profesuur iinracht wurden, an di iarst profeser för fresk filologii uun Kiel wiar Bo Sjölin. Hi ging 1997 uun pangjuun, an faan 1999 bit 2022 hed det steed Jarich Hoekstra. Wääbsteed Skraften Thesaurus