At Allerheiligenflud 1532 wiar en swaar sturemflud faan a 31. Oktuuber bit tu a 2. Nofember 1532. Hat räänd auer't Nuurdsiaküst faan Denemark bit deel tu Belgien. Uun Nuurdfresklun skel düüsenen amkimen wees. Alian üüb Ual-Nuurdstrun wiar't 1.500 duaden. Uun't St. Nikolaus-Sark faan Klasbel as det sturemfludmarke tu sen: 4,16 m auer normool. Detdiar sturemfludmarke as det äälst, wat bit daalang erhäälen blewen as. Di 1. Nofember as di katuulsk feierdai Allerheiligen, an di dai hää't al flooksis swaar sturemfluden jewen: 1170, 1304, 1436, 1510, 1530, 1532, 1570, 1627, 2006.


0.336111111111116.7313888888889Koordinaaten: 0° 20′ 10″ N, 6° 43′ 53″ O São Tomé as at hoodstääd faan't lun São Tomé an Príncipe an uk faan't prowins São Tomé an faan a distrikt Água Grande üüb't eilun São Tomé. Hat as näämd efter di Halag Thomas. A minsken diar snaake portugiisk. Commonskategorii: São Tomé (Stääd) – Saamlang faan bilen of filmer


1.63676117.417857Koordinaaten: 1° 38′ N, 7° 25′ O Santo António as det hoodstääd faan't eilun an prowins Príncipe an faan a distrikt Pagué uun't lun São Tomé an Príncipe. Hat as näämd efter di Halag Antonius. Santo António wiar faan 1753 bit 1852 hoodstääd faan't portugiisk kolonii. Daalang lewe diar son 1.300 iinwenern. Commonskategorii: Santo António – Saamlang faan bilen of filmer


En Space Shuttle is en amerikaanisch rümschap dåt lansiird wört än as en fliimaschiin lönje koon. Deereefter koon di Space Shuttle wider brükt wårde. En Space Shuttle is en diilj foon dåt Space Transportation System (STS), da oudere diile foon dåt STS san en eksternen tank än tou rakeeten. Normåål wårde ma en Space Shuttle 5-7 mansche transportiird in dåt åål, inklusiiwe tou piloote. Bai nüüdj koone 11 astronauten mafliinj. Di Shuttle koon ma dåt lees 22.700 kg dreege. Tubääg eefter jü jard koon di Shuttle mör lees mabrange. Tutids wört di Shuttle mååstens for transport eefter dåt ISS brükt. Oudere missione foon di Shuttle is transport eefter di Hubble Space Telescope än oudere satellite. Rümfård


São Tomé (det ment Halag Thomas) as en eilun uun a Golf faan Guinea an hiart tu't afrikoons lun São Tomé an Príncipe. Det stääd São Tomé as hoodstääd faan't lun. Üüb São Tomé lei sääks faan a sööwen distrikten faan't lun: Água Grande, Cantagalo, Caué, Lembá, Lobata an Mé-Zóchi. Di sööwenst distrikt Pagué amfaadet det eilun Principe. São Tomé und Príncipe. Bütjluns Amt faan Sjiisklun, 1. Oktuuber 2016, ufrepen di 21. Deetsember 2016. Commonskategorii: São Tomé – Saamlang faan bilen of filmer


Det Adrar Prowins (üüb Araabsk: ولاية أدرار Wilāyat Adrār, üüb Fraansöösk: Wilaya d'Adrar; üüb Berberisk: ⴰⴳⴻⵣⴷⵓ ⵏ ⴰⴷⵔⴰⵔ Agezdu n Adrar) as ian faan a prowinsen uun Algeerien. At prowins leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 399.714 lidj (2008). At hoodsteed faan't prowins as Adrar. Algeria: Provinces, citypopulation.de


Det Aïn Defla Prowins (üüb Araabsk: ولاية عين الدفلى Wilāyat ʿAin ad-Daflā, üüb Fraansöösk: Wilaya d'Aïn Defla, üüb Berberisk: ⴰⴳⴻⵣⴷⵓ ⵏ ⵄⵉⵏ ⴷⴻⴼⵍⴰ Agezdu n Ɛayn Defla) as ian faan a prowinsen uun Algeerien. At prowins leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 766.013 lidj (2008). At hoodsteed faan't prowins as Aïn Defla. Algeria: Provinces, citypopulation.de


Lubumbashi (ual nöömer: üüb Fraansöösk: Élisabethville, üüb Neederluns: Elisabethstad) as at hoodsteed faan det Haut Katanga Prowins uun det Demokraatisk Republiik Kongo. Det leit uun a süüduast faan't lun, nai bi't grens tu Sambia. Det as det naistgratst steed uun't lun. Det hee 1.283.380 lidj (2004). Democratic Republic of the Congo: Cities and Towns, citypopulation.de


Buta as at hoodsteed faan det Bas-Uele Prowins uun det Demokraatisk Republiik Kongo. At steed leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 46.642 lidj (2004). Democratic Republic of the Congo: Cities and Towns, citypopulation.de


Mbuji-Mayi (föör 1963 Bakwanga) as at hoodsteed faan det Kasaï-Oriental Prowins an det traadgratst steed uun det Demokraatisk Republiik Kongo. At steed leit uun a süüd faan't lun. Det hee 1.213.726 lidj (2004). Democratic Republic of the Congo: Cities and Towns, citypopulation.de


Hekbleeden (Alisma plantago-aquatica) san en slach faan Bloosenplaanten (Magnoliopsida) uun det famile Alismataceae. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Hekbleeden Wikispecies hää en artiikel tu: Hekbleeden


Príncipe (portugiisk för „Föörst“, „Prens“) as en eilun uun a Golf faan Guinea an hiart tu't afrikoons lun São Tomé an Príncipe. Tuup mä enkelt letjer eilunen trinjam as Príncipe en prowins an sant 1995 uk en autonoom regiuun faan't lun. Di ferwaltangsdistrikt het Pagué mä det hoodstääd Santo António. Det eilun hää en aanj spriak Principensisk, man a miast lidj snaake daalang portugiisk. Commonskategorii: Príncipe – Saamlang faan bilen of filmer


Bromberg as tup mä Thorn ian faan dön tau hoodsteeden faan't prowins Kujaawien-Pomern uun Poolen. At steed leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 348.190 lidj (2019). Bidgoschtsch. Poland: Major Cities, citypopulation.de


Beaverhead County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Montana. At county leit uun a süüdwaast faan a bundesstoot. Det hee 9371 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Dillon. At county wurd 1865 grünjlaanjen. USA: Montana, citypopulation.de


Big Horn County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Montana. At county leit uun a süüd faan a bundesstoot. Det hee 13.124 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Hardin. At county wurd 1913 grünjlaanjen. At jaft uk en Big Horn County uun Wyoming. USA: Montana, citypopulation.de


Blaine County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Montana. At county leit uun a nuurd faan a bundesstoot. Det hee 7044 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Chinook. At county wurd 1912 grünjlaanjen. USA: Montana, citypopulation.de


Broadwater County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Montana. At county leit uun a süüdwaast faan a bundesstoot. Det hee 6774 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Townsend. At county wurd 1897 grünjlaanjen. USA: Montana, citypopulation.de


Carbon County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Montana. At county leit uun a süüd faan a bundesstoot. Det hee 10.473 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Red Lodge. At county wurd 1895 grünjlaanjen. USA: Montana, citypopulation.de


Carter County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Montana. At county leit uun a süüduast faan a bundesstoot. Det hee 1415 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Ekalaka. At county wurd 1917 grünjlaanjen. USA: Montana, citypopulation.de


Cascade County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Montana. At county leit uun a waast faan a bundesstoot. Det hee 84.414 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Great Falls. At county wurd 1887 grünjlaanjen. USA: Montana, citypopulation.de


fpd3pd5 A Mount Elbert as di huuchst berag faan a Rocky Mountains uun Nuurdameerikoo. Hi lingt ap bit 4.401 m an leit uun Colorado. Di berag woort uk gentle giant (eewen riis) näämd, auer hi ei so swaar tu bestiigen as. Henry W. Stuckle wiar di iarst, di 1874 diar apklemert as. Commonskategorii: Mount Elbert – Saamlang faan bilen of filmer


Chouteau County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Montana. At county leit uun a nuurd faan a bundesstoot. Det hee 5895 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Fort Benton. At county wurd 1865 grünjlaanjen. USA: Montana, citypopulation.de


Custer County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Montana. At county leit uun a süüduast faan a bundesstoot. Det hee 11.867 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Miles City. At county wurd 1865 grünjlaanjen. USA: Montana, citypopulation.de


Daniels County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Montana. At county leit uun a nuurduast faan a bundesstoot. Det hee 1661 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Scobey. At county wurd 1920 grünjlaanjen. USA: Montana, citypopulation.de


Dawson County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Montana. At county leit uun a uast faan a bundesstoot. Det hee 8940 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Endive. At county wurd 1869 grünjlaanjen. USA: Montana, citypopulation.de


Deer Lodge County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Montana. At county leit uun a süüdwaast faan a bundesstoot. Det hee 9421 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Anaconda. At county wurd 1865 grünjlaanjen. USA: Montana, citypopulation.de


Fallon County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Montana. At county leit uun a uast faan a bundesstoot. Det hee 3049 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Baker. At county wurd 1913 grünjlaanjen. USA: Montana, citypopulation.de


Fergus County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Montana. At county leit uun a maden faan a bundesstoot. Det hee 11.446 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Lewistown. At county wurd 1885 grünjlaanjen. USA: Montana, citypopulation.de


Flathead County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Montana. At county leit uun a nuurdwaast faan a bundesstoot. Det hee 104.357 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Kalispell. At county wurd 1893 grünjlaanjen. USA: Montana, citypopulation.de


f A Granite Peak (granit toop) as en berag uun a Beartooth Mountains, diar tu a Rocky Mountains hiar. Hi as di huuchst berag uun Montana (USA) an 3.904 m huuch. Commonskategorii: Granite Peak – Saamlang faan bilen of filmer


Gallatin County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Montana. At county leit uun a süüd faan a bundesstoot. Det hee 118.960 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Bozeman. At county wurd 1865 grünjlaanjen. USA: Montana, citypopulation.de


Garfield County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Montana. At county leit uun a uast faan a bundesstoot. Det hee 1173 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Jordan. At county wurd 1919 grünjlaanjen. USA: Montana, citypopulation.de


Glacier County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Montana. At county leit uun a nuurdwaast faan a bundesstoot. Det hee 13.778 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Cut Bank. At county wurd 1919 grünjlaanjen. USA: Montana, citypopulation.de


Golden Valley County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Montana. At county leit uun a maden faan a bundesstoot. Det hee 823 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Ryegate. At county wurd 1920 grünjlaanjen. USA: Montana, citypopulation.de


Granite County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Montana. At county leit uun a waast faan a bundesstoot. Det hee 3309 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Philipsburg. At county wurd 1893 grünjlaanjen. USA: Montana, citypopulation.de


Hill County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Montana. At county leit uun a nuurd faan a bundesstoot. Det hee 16.309 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Havre. At county wurd 1912 grünjlaanjen. USA: Montana, citypopulation.de


Jefferson County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Montana. At county leit uun a süüdwaast faan a bundesstoot. Det hee 12.085 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Boulder. At county wurd 1865 grünjlaanjen. USA: Montana, citypopulation.de


Judith Basin County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Montana. At county leit uun a maden faan a bundesstoot. Det hee 2023 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Stanford. At county wurd 1920 grünjlaanjen. USA: Montana, citypopulation.de


Lake County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Montana. At county leit uun a nuurdwaast faan a bundesstoot. Det hee 31.134 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Polson. At county wurd 1923 grünjlaanjen. USA: Montana, citypopulation.de


Lewis and Clark County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Montana. At county leit uun a waast faan a bundesstoot. Det hee 70.973 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Helena. At county wurd 1865 grünjlaanjen. USA: Montana, citypopulation.de


Liberty County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Montana. At county leit uun a nuurd faan a bundesstoot. Det hee 1959 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Chester. At county wurd 1920 grünjlaanjen. USA: Montana, citypopulation.de


Lincoln County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Montana. At county leit uun a nuurdwaast faan a bundesstoot. Det hee 19.677 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Libby. At county wurd 1909 grünjlaanjen. Det wurd efter Abraham Lincoln, diar faan 1861 tu 1865 president faan dön Feriand Stooten wiar, neemd. USA: Montana, citypopulation.de


Madison County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Montana. At county leit uun a süüdwaast faan a bundesstoot. Det hee 8623 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Virginia City. At county wurd 1865 grünjlaanjen. USA: Montana, citypopulation.de


McCone County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Montana. At county leit uun a uast faan a bundesstoot. Det hee 1729 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Circle. At county wurd 1919 grünjlaanjen. USA: Montana, citypopulation.de


Meagher County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Montana. At county leit uun a waast faan a bundesstoot. Det hee 1927 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as White Sulphur Springs. At county wurd 1867 grünjlaanjen. USA: Montana, citypopulation.de


Mineral County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Montana. At county leit uun a waast faan a bundesstoot. Det hee 4535 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Superior. At county wurd 1914 grünjlaanjen. USA: Montana, citypopulation.de


Missoula County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Montana. At county leit uun a waast faan a bundesstoot. Det hee 117.922 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Missoula. At county wurd 1860 grünjlaanjen. USA: Montana, citypopulation.de


Musselshell County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Montana. At county leit uun a süüd faan a bundesstoot. Det hee 4730 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Roundup. At county wurd 1911 grünjlaanjen. USA: Montana, citypopulation.de


Park County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Montana. At county leit uun a süüd faan a bundesstoot. Det hee 17.191 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Livingston. At county wurd 1887 grünjlaanjen. USA: Montana, citypopulation.de


ff p1 A Beartooth Mountains (Bäärtus Berger) san en beragkeed an en dial faan a Rocky Mountains uun Nuurdameerikoo. Jo lei uun't süüdelk Montana an nuurdwaastelk Wyoming (USA). Di huuchst berag diar as a Granite Peak mä en hööchde faan 3.904 m. Di berag Bear's Tooth (Bäärtus) uun a Beartooth Mountains Commonskategorii: Beartooth Mountains – Saamlang faan bilen of filmer


At Seenken ment aal a föörgunger, diar uun üüs hoodmörag ufluup, an mä föörstelangen, beseenken an wurden tu en käänen an weden feer skel. Wi mark miast goorei, dat wi seenk; wi mark det, wat bi't seenken ütjkimen as. Uun't jindial tu't Feelen hää't seenken miast mä bekäänd weden an wurden tu dun, at feelen as swaar mä wurden tu beskriiwen. Man at feelen koon (efter)seenken ütjliase. Wat diar nü bi't seenken uun't hood uflääpt, diar spikeliare wedenskapslidj uun flook feeg auer: Sotsiologii, Ethnologii, Psychologii, Epistemologii, Loogik. Commonskategorii: Seenken – Saamlang faan bilen of filmer Wees


Heinrich E. Claasen (1842-1917) wear en halunder Dichter. Hekken fan siin Riimels sen: De letj Foameler en de Blömken Tu miin Wüf herrem föftis Börnsdai De Halunder uun ‘e Fremde Halunder Spreek Deät omgingen Stek Uun Sömmertid Iip Lun uuder Di bedrain Man Letj Djan Wikisource: De letj Foameler en de Blömken


A Fialahorn (Acer campestre) as en plaantenslach uun det skööl faan a Ahornbuumer (Acer). Hi wääkst üs bosk of üs buum. Tiaknang Bleed Bleed an früchten Frücht Commonskategorii: Fialahorn – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Fialahorn Fialahorn. Uun: FloraWeb.de.


Ahornbuumer (Acer) san en plaantenskööl uun det famile faan a Echt Siapenbuumer (Sapindaceae). Diar jaft at son 100 bit 200 slacher faan. Jo waaks üüb a nuurdelk eerdheleft. A. acuminatum – A. albopurpurascens – A. amamiense – A. amoenum – A. amplum – A. argutum – A. barbinerve – A. binzayedii – A. brachystephyanum – A. buergerianum – A. caesium – A. calcaratum – A. campbellii – A. campestre – A. capillipes – A. cappadocicum – A. carpinifolium – A. caudatifolium – A. caudatum – A. ceriferum – A. chapaense – A. chiangdaoense – A. cinerascentiforme – A. circinatum – A. cissifolium – A. confertifolium – A. cordatum – A. coriaceifolium – A. crassum – A. crataegifolium – A. davidii – A. diabolicum – A. distylum – A. duplicatoserratum – A. elegantulum – A. emeiense – A. erianthum – A. erythranthum – A. fabri – A. fenzelianum – A. flabellatum – A. floridanum – A. forrestii – A. ginnala – A. glabrum – A. gracilifolium – A. granatense – A. grandidentatum – A. griseum – A. heldreichii – A. henryi – A. hyrcanum – A. iranicum – A. japonicum – A. komarovii – A. laevigatum – A. laurinum – A.


Epistemologii as en wichtag fääk faan't Filosofii. Hat befaadet ham mä't teorii faan't käänen. Diar woort onersoocht, wat wi för't käänen brük, hü wi tu weden kem, an hü wi auertjüügd wurd. Diar haa uun ualang tidjen al Platon an Aristoteles auer eftersoocht. Uun neier tidj ("apklaarangstdj") wiar diar fööraal trii waier, mä det fraag amtugungen: Rationalismus (René Descartes, Thomas Hobbes, Baruch de Spinoza, Gottfried Wilhelm Leibniz) Empirismus (John Locke, David Hume) Idealismus (George Berkeley, Immanuel Kant) Sant at 19. juarhunert ging a filosoofen weder nei waier: Dialektisk Materialismus (Karl Marx) Positivismus (Auguste Comte, Ernst Mach) Poststrukturalismus (Bertrand Russell, Ludwig Wittgenstein) Tu tidj woort föl spikeliaret auer Konstelk inteligens Commonskategorii: Epistemologii – Saamlang faan bilen of filmer


Petroleum County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Montana. At county leit uun a maden faan a bundesstoot. Det hee 496 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Winnett. At county wurd 1925 grünjlaanjen. USA: Montana, citypopulation.de


Phillips County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Montana. At county leit uun a nuurd faan a bundesstoot. Det hee 4217 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Malta. At county wurd 1915 grünjlaanjen. USA: Montana, citypopulation.de


Pondera County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Montana. At county leit uun a nuurdwaast faan a bundesstoot. Det hee 5898 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Conrad. At county wurd 1919 grünjlaanjen. USA: Montana, citypopulation.de


Powder River County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Montana. At county leit uun a süüduast faan a bundesstoot. Det hee 1694 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Broadus. At county wurd 1919 grünjlaanjen. USA: Montana, citypopulation.de


Powell County as en county uun de US-ameerikoons bundesstoot Montana. At county leit uun a waast faan a bundesstoot. Det hee 6946 lidj (2020). At hoodsteed faan't county as Deer Lodge. At county wurd 1901 grünjlaanjen. USA: Montana, citypopulation.de


At Echt Kastanje of Iidjkastanje (Castanea sativa) as di iansagst plaantenslach faan det skööl Castanea, di uun Euroopa wääkst. Di buum an sin frücht liket at Hingstkastanje (Aesculus hippocastanum), as diar ööders oober ei alt nai mä. Uun Süüdsjiisklun het a früchten maroonen an wurd eden. Commonskategorii: Echt Kastanjin – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Echt Kastanjin


A Celastraceae san en plaantenfamile uun det order faan a Celastrales. Diar hiar son 100 sköölen mä 1.200 slacher tu. Acanthothamnus – Allocassine – Anthodon – Apatophyllum – Apodostigma – Arnicratea – Bequaertia – Brassiantha – Brexia – Brexiella – Campylostemon – Canotia – Cassine – Catha – Celastrus – Cheiloclinium – Crossopetalum – Cuervea – Denhamia – Dicarpellum – Dinghoua – Elachyptera – Elaeodendron – Empleuridium – Euonymus – Evonymopsis – Fraunhofera – Glyptopetalum – Goniodiscus – Gyminda – Gymnosporia – Hartogiopsis – Haydenoxylon – Hedraianthera – Helictonema – Hexaspora – Hippocratea – Hylenaea – Hypsophila – Kokoona – Lauridia – Lepuropetalon – Loeseneriella – Lophopetalum – Lydenburgia – Macgregoria – Maurocenia – Maytenus – Menepetalum – Microtropis – Monimopetalum – Monteverdia – Mortonia – Mystroxylon – Nicobariodendron – Orthosphenia – Parnassia – Paxistima – Peripterygia – Peritassa – Plagiopteron – Platypterocarpus – Plenckia – Pleurostylia – Polycardia – Pottingeria – Prionostemma – Pristimera – Psammomoya – Pseudosalacia – Ptelidium – Pterocelastrus – Putterlickia – Quetzalia – Reissantia – Robsonodendron – Rzedowskia – Salacia – Salacighia – Salaciopsis – Salvadoropsis – Sarawakodendron – Schaefferia – Semialarium – Simicratea – Siphonodon – Stackhousia – Tetrasiphon – Thyrsosalacia – Tontelea –


Finkewennen Wan man Finken wen wel, mut en Troaselgooar hoa. Di wart moaket fan allerhand Spiiren, fan Twiigen de measendeels wechsmetten uuder fan uurs Booamer ufseeget sen. Din’n wür bi arker iingreewen iip iaan Klump. En dear wart ‘n Nat om moaket en önner wart so’n nat moaket tu stoouwen. Wan dan de Troaseler en Spriin’n keem, dan wart iip ‘n moorn iippasset, wan dear hekken iinset. En dan wart deer tudjoaget. Dja brik uk wel Fiirlichters tu Finkewennen. Noa: Siebs, Helgoland und seine Sprache (1909), Sid 94. Fögelkui


A Kardinaalsmotsen (Euonymus) san en plaantenskööl uun det famile faan a Celastraceae. E. acanthocarpus – E. acanthoxanthus – E. actinocarpus – E. aculeatus – E. aculeolus – E. acuminifolius – E. alatus – E. americanus – E. angulatus – E. assamicus – E. atropurpureus – E. attenuatus – E. australiana – E. baekdusanensis – E. balansae – E. barberi – E. benguetensis – E. benthamii – E. bockii – E. boninensis – E. bullatus – E. carnosus – E. castaneifolius – E. centidens – E. chengiae – E. chenmoui – E. chiapensis – E. chibae – E. chloranthoides – E. chuii – E. cinereus – E. clivicolus – E. cochinchinensis – E. cornutus – E. corymbosus – E. costaricensis – E. crenulatus – E. dichotomus – E. dielsianus – E. distichus – E. dolichopus – E. eberhardtii – E. echinatus – E. elaeodendroides – E. enantiophyllus – E. europaeus – E. euscaphis – E. ficoides – E. fimbriatus – E. fortunei – E. frigidus – E. fusiformis – E. gibber – E. giraldii – E. glaber – E. glandulosus – E. gracillimus – E. grandiflorus – E. griffithii – E. hainanensis – E. hamiltonianus – E. huangii – E. hui


At Kardinaalsmots (Euonymus europaeus) as en plaantenslach uun det skööl faan a Kardinaalsmotsen (Euonymus). Hat wääkst üs bosk of buum an as giftag. Commonskategorii: Kardinaalsmotsen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Kardinaalsmotsen Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


Atheismus (faan ualgreks ἄθεος átheos „saner God“) ment det uflönin faan en gluuw, di ham üüb en God betjocht. Det jindial as Deismus of Theismus (θεός/ϑεός theós „God“), di gluuw tu ään God (Monotheismus) of muar Godhaiden (Polytheismus). A Agnostizismus as uk en Atheismus; a Agnostikern komre jo oober goorei am det fraag, of det en God jaft. Uun islaamisk lunen as't ferbeeden, God (Allah) uftulönin. Uun enkelt lunen woort det mä a duas bestroofet. Uundialen faan minsken uun Euroopa, diar men: 'At jaft nään God an uk nian ööder oort faan spirituel määcht.' ( grä: nian taalen bekäänd) Commonskategorii: Atheismus – Saamlang faan bilen of filmer


Archimedes faan Syrakus (ualgreks Ἀρχιμήδης ὁ Συρακούσιος Archimḗdēs ho Syrakoúsios; * amanbi 287 f.Kr. ferlicht uun Syrakus; † 212 f.Kr. uk diar) wiar en greksen matemaatiker, füüsiker an injenöör, an wel di bedüüdenst matemaatiker faan a antike. Matematiik Di ferhual faan bütjenkaant an trochmeeder faan en kreis as jüst so grat üs di ferhual faan kreisflaak tu't kwadroot faan a raadius. Detdiar taal het daalang Pi (π). Bereegnangen faan areaalen an rümer. Bereegnangen faan paraabeln; sin auerleiangen san iarst föl leeder uun't integraalreegnang apgingen. Füsiik At heebelreegel, an bestemangen faan a swaarponkt. Ferdrengang an gewicht, Archimedes sin prinsiip Technik Skrüüwen, kumwelen an taljin, Archimedes sin pomp Katapulten an braanspeegler Commonskategorii: Archimedes – Saamlang faan bilen of filmer Wikiquote: Archimedes (sjiisk) Wikisource: Archimedes (sjiisk)


Archimedes faan Syrakus bäären (amanbi)


Archimedes faan Syrakus stürwen


A Trooseln, (ha.) Troaseler (Turdidae) san en grat famile faan Sjongfögler (Passeriformes). (Cataponera) (Catharus) - 12 Slacher (Chlamydochaera) (Cichlherminia) (Cichlopsis) (Cochoa) - 4 slacher (Entomodestes) (Geomalia) (Grandala) Holttrooseln (Hylocichla) - 1 slach Holttroosel (Hylocichla mustelina) (Ixoreus) (Myadestes) - 13 slacher Guineatrooseln (Neocossyphus an Stizorhina) - 2+2 slacher (Nesocichla) (Platycichla) (Psophocichla) (Ridgwayia) Bläfögel (Sialia) - 3 slacher Echt Trooseln (Turdus) - amanbi 80 slacher, diar hiar tu: Kramper (Turdus merula) Kraansfögel, Salwerkramper (Turdus pilaris) Sjongtroosel (Turdus philomelos) Prääster (Turdus torquatus) Eerdtrooseln (Zoothera) - amanbi 35 slacher Gultroosel Commonskategorii: Trooseln – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Trooseln


Syrakus (itajeensk Siracusa; sitsiliaans Saraùsa; ualgreks Συράκουσαι Syrákusai) as en stääd bi't süüdküst faan Siziilien. Uun a antike wiar Syrakus at gratst an wichtagst stääd üüb Siziilien. Statistiche demografiche ISTAT. Iinwenertaalen faan't Istituto Nazionale di Statistica, Stant 31. Detsember 2019. Commonskategorii: Syrakus – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Syrakus (sjiisk) Archimedes


At Heebelreegel as wel at wichtagst füsikaalisk reegel uun a mechaanik. Hat as al föör muar üs 2.000 juaren faan Archimedes ütjfünjen wurden. At reegel sait, dat dü am so muar krääft brükst, ji kurter det lengde faan en heebel of heewbuum as. Of amkiard: Ji linger di heebel, amso maner krääft as nuadag. Wan krääft ( F {\displaystyle F} K) an lääst ( F {\displaystyle F} L) luadrocht üüb a heebel trak, so üs üüb det tiaknang rochts, do täält: F {\displaystyle F} K • l {\displaystyle l} K = F {\displaystyle F} L • l {\displaystyle l} L Diarbi as l {\displaystyle l} K det lengde faan a krääftiarem an l {\displaystyle l} L faan a läästiarem. Wan a krääften ei luadrocht üüb a heebel trak, do täält leewen bluas di luadrocht uundial (at normoolkrääft). Algemianer het det do uun vektorskriiwwiis: W = F → 1 ⋅ s → 1 = F → 2 ⋅ s → 2 {\displaystyle W={\vec {F}}_{1}\cdot {\vec {s}}_{1}={\vec {F}}_{2}\cdot {\vec {s}}_{2}} Diarbi as W {\displaystyle W} at werk of energii. Faan Archimedes woort det stak ferteld: Hi skal saad haa: "Ik küd a hialer eerd aplaft, wan dü mi man en heewbuum dääst,


At Paraabel as det bil (di graaf) faan en kwadraatisk funksioon. Paraabeln haa en sjuarel ( S {\displaystyle S} ) an en braanponkt ( F {\displaystyle F} ). Strualen, diar parallel tu't madelaaks iin uun det paraabel faal, wurd hen tu a braanponkt speegelt. Diaram jaft at t.b. paraboolspeegler för't fernseen. Commonskategorii: Paraabeln – Saamlang faan bilen of filmer


Archimedes sin prinsiip as en natüürgesets, diar faan Archimedes ütjfünjen wurden as. Hat sait, dat ales, wat swäämt, bluas sowidj iin uun't weeder dükt, bit di rüm oner weeder (sin ferdrengang) jüst so swaar as üs det ding salew. Üüb det bil rochts dükt di klots mä sin gewicht ( F {\displaystyle F} P) efter onern. Oober bluas so widj, bit di rüm oner weeder ( V {\displaystyle V} i) jüst so swaar as üs ( F {\displaystyle F} p). Det krääft, war di klots auer weeder häält ( F {\displaystyle F} a) as at apdrift, an jüst so stark üs ( F {\displaystyle F} P). Commonskategorii: Archimedes sin prinsiip – Saamlang faan bilen of filmer


Archimedes sin pomp of Archimedes sin skrüüw wiar en erfinjang faan Archimedes, am weeder tu pompin. Detdiar pomp as en skrüüw, diar uun en röör dreid woort. Hat as uun ualang tidjen fööraal uun Egypten loongs a Niil brükt wurden. Man uk uun neier tidj san sok pompen uun Holun brükt wurden, am det banluns weeder ütj uun a Nuurdsia tu pompin. Hü det pomp werket Faan en winjmaln uundrewen pomp En skapskrüüw werket mä detsalew prinsiip Archimedes sin skrüüw tu spelin Commonskategorii: Archimedes sin pomp – Saamlang faan bilen of filmer


Spaanien, åmtlik Kiningrik foon Spaanien (aw Spaanisch: España [esˈpaɲa] än Reino de España) as en lönj önj Euroopa. Önjt norden lade jü Biskaya än Frånkrik, önjt ååsten än söödååsten läit et Madelheef, önj’t söödweesten än nordweesten e Atlantik än önjt ååsten Portugal. Deer booge 47.385.107 manschne (önjfång 2021). E hoodstää foont lönj as Madrid. E fååstewål foon Spaanien läit twasche 43°47′ än 27°38′ (foon’t norden tu sööden) än twasche 43°02′ än 42°19′ (foon’t weesten tu ååsten). Et lönj heet uk twäär floose foon ailönje: e Balearen än e Kanaaren. Da tiin grutste stääse önjt lönj san; Spaanien heet 17 autonoom gemiinschape än tou autonoom stääse: Da autonoom gemiinschape san: Spaanien as sunt 1986 lasmoot foon jü Europäisch Unjoon. Commons: Spaanien – Soomling foon bile än filme Spain: Administrative Division, citypopulation.de Spain: Autonomous Communities and Major Cities, citypopulation.de


Euklid sind kateetenreegel as näämd efter Euklid, en greksen matemaatiker. Sin reegel sait, dat det kwadroot auer en kateet faan en rochtwinkelt triihuk jüst so grat üs det rochthuk, diar mä det ferlingert hööchde h {\displaystyle h} faan't hüpotenuusenkwadroot ufdiald woort. At hööchde faan en rochtwinkelt triihuk dialt det hüpotenuus tu tau dialen p {\displaystyle p} an q {\displaystyle q} . Sodeng as det ian ufdiald rochthuk p {\displaystyle p} • c {\displaystyle c} grat, an det ööder q {\displaystyle q} • c {\displaystyle c} . Kurt tuupfaadet: a 2 = p ⋅ c {\displaystyle a^{2}=p\cdot c} b 2 = q ⋅ c {\displaystyle b^{2}=q\cdot c} För di bewis brük wi tau ööder reegeln: Pythagoras sin reegel: a 2 + b 2 = c 2 {\displaystyle a^{2}+b^{2}=c^{2}} 1. Binomisk formel: ( p + q ) 2 = p 2 + 2 p q + q 2 {\displaystyle (p+q)^{2}=p^{2}+2pq+q^{2}} Uun det tiaknang rochts san trii rochtwinkelt triihuken: Efter Pythagoras täält: a 2 + b 2 = c 2 {\displaystyle a^{2}+b^{2}=c^{2}} h 2 + p 2 = a 2 {\displaystyle h^{2}+p^{2}=a^{2}} h 2 + q 2 = b 2 {\displaystyle h^{2}+q^{2}=b^{2}} An do täält uk noch: p + q = c {\displaystyle


Euklid sind hööchdereegel as näämd efter Euklid, en greksen matemaatiker. Sin reegel sait, dat det kwadroot auer at hööchde h {\displaystyle h} faan en rochtwinkelt triihuk jüst so grat as üs det rochthuk mä a lengden faan a hüpotenuusenufdialen p {\displaystyle p} an q {\displaystyle q} . Kurt tuupfaadet: h 2 = p q {\displaystyle h^{2}=pq} För di bewis brük wi tau ööder reegeln: Pythagoras sin reegel: a 2 + b 2 = c 2 {\displaystyle a^{2}+b^{2}=c^{2}} 1. Binomisk formel: ( p + q ) 2 = p 2 + 2 p q + q 2 {\displaystyle (p+q)^{2}=p^{2}+2pq+q^{2}} Uun det tiaknang rochts san trii rochtwinkelt triihuken: Efter Pythagoras täält: a 2 + b 2 = c 2 {\displaystyle a^{2}+b^{2}=c^{2}} h 2 + p 2 = a 2 {\displaystyle h^{2}+p^{2}=a^{2}} h 2 + q 2 = b 2 {\displaystyle h^{2}+q^{2}=b^{2}} An do täält uk noch: p + q = c {\displaystyle p+q=c} ↔ ( p + q ) 2 = c 2 {\displaystyle (p+q)^{2}=c^{2}} . Efter det 1. Binoomisk formel apliaset as p 2 + 2 p q + q 2 = c 2 {\displaystyle p^{2}+2pq+q^{2}=c^{2}} . Uun a 2 + b 2 = c 2 {\displaystyle a^{2}+b^{2}=c^{2}} woort nü det


En injenöör (faan fransöösk ingénieur [ɛ̃.ʒe.njœʁ]) as en beruuf faan lidj, diar jo am technisk fraagen komre. Injenöören studiare uun Sjiisklun bi en uniwersiteet, en fachhuuchskuul (FH) of en technisk huuchskuul (TH). Diar kön jo ufslütj mä en bachelor of science (B.Sc.) of master of Science (M.Sc.). Iar jääw't uk noch diploom-injenöören (Dipl.Ing.) Det wurd komt faan't latiinsk ingenium, an ment: erfinjang of kluukhaid an kaam uun't 17. juarhunert faan't fransöösk spriak iin uun't huuchsjiisk. En ualen ütjdruk för injenöören wiar konstmääster, jo wiar t.b. tustendag för weederkonst (weederbau). Injenöören kään jo gud ütj mä aanj feeg üs t.b.: bau faan gebüüden elektrotechnik maskiinenbau mechatronik (faartjüügen) robotik (uun a industrii) wiartskap Commonskategorii: Injenöören – Saamlang faan bilen of filmer


A Frei Gemeenferbant Agrigent wiar en prowins üüb Sizilien. Sant 2015 as't en "freien gemeenferbant". Hoodstääd as Agrigent. (Stant: 31. Detsember 2019) Statistiche demografiche ISTAT. Iinwenertaalen faan't Istituto Nazionale di Statistica, Stant 31. Detsember 2019. Commonskategorii: Frei Gemeenferbant Agrigent – Saamlang faan bilen of filmer


A Frei Gemeenferbant Caltanissetta wiar en prowins üüb Sizilien. Sant 2015 as't en "freien gemeenferbant". Hoodstääd as Caltanissetta. (Stant: 31. Detsember 2019) Statistiche demografiche ISTAT. Iinwenertaalen faan't Istituto Nazionale di Statistica, Stant 31. Detsember 2019. Commonskategorii: Frei Gemeenferbant Caltanissetta – Saamlang faan bilen of filmer


A Frei Gemeenferbant Enna wiar en prowins üüb Sizilien. Sant 2015 as't en "freien gemeenferbant". Hoodstääd as Enna. (Stand: 31. Detsember 2019) Statistiche demografiche ISTAT. Iinwenertaalen faan't Istituto Nazionale di Statistica, Stant 31. Detsember 2019. Commonskategorii: Frei Gemeenferbant Enna – Saamlang faan bilen of filmer


A Frei Gemeenferbant Ragusa wiar en prowins üüb Sizilien. Sant 2015 as't en "freien gemeenferbant". Hoodstääd as Ragusa. (Stant: 31. Detsember 2019) Statistiche demografiche ISTAT. Iinwenertaalen faan't Istituto Nazionale di Statistica, Stant 31. Detsember 2019. Commonskategorii: Frei Gemeenferbant Ragusa – Saamlang faan bilen of filmer


A Frei Gemeenferbant Syrakus wiar en prowins üüb Sizilien. Sant 2015 as't en "freien gemeenferbant". Hoodstääd as Syrakus. (Stant: 31. Detsember 2019) Statistiche demografiche ISTAT. Iinwenertaalen faan't Istituto Nazionale di Statistica, Stant 31. Detsember 2019. Commonskategorii: Frei Gemeenferbant Syrakus – Saamlang faan bilen of filmer


Jürgen Georg Ferdinand Spanuth (geboorn 5. September 1907 Leoben/Österreich, stürrewen 17. Oktober 1998) studiirt Theologie en Oolphilologie bi de Universitäten Tübingen, Berlin en Wien, befeer hi tun Karkhiar wür uun Bordelum bi Schleswig. Hier wür hi uuntrokken fan de Traditione en Legenden din’n lewwet uun de Mitten fan de seefoorn Lid’n, de Feskers en de Buur’n, din’n spreäk fan de Existenz fan en Heelichdum fan de Senkult iip deät Lun, bi En fan de Bronzetid. Deät skel dan Atlantis ween hoa. Atlantis Kelten-Germanen


A Frei Gemeenferbant Trapani wiar en prowins üüb Sizilien. Sant 2015 as't en "freien gemeenferbant". Hoodstääd as Trapani. (Stant: 31. Detsember 2019) Statistiche demografiche ISTAT. Iinwenertaalen faan't Istituto Nazionale di Statistica, Stant 31. Detsember 2019. Commonskategorii: Frei Gemeenferbant Trapani – Saamlang faan bilen of filmer


At Metropolitanstääd Catania as en stäädregiuun mä a apgoowen faan en prowins üüb Sizilien. (Stant: 31. Detsember 2019) At Metropolitanstääd Catania hää 59 gemeenen. Luke: List faan Gemeenen uun't Metropolitanstääd Catania. Statistiche demografiche ISTAT. Iinwenertaalen faan't Istituto Nazionale di Statistica, Stant 31. Detsember 2019. Commonskategorii: Metropolitanstääd Catania – Saamlang faan bilen of filmer


At Metropolitanstääd Messina as en stäädregiuun mä a apgoowen faan en prowins üüb Sizilien. (Stant: 31. Detsember 2019) At Metropolitanstääd Messina hää 108 gemeenen. Luke: List faan Gemeenen uun't Metropolitanstääd Messina. Statistiche demografiche ISTAT. Iinwenertaalen faan't Istituto Nazionale di Statistica, Stant 31. Detsember 2019. Commonskategorii: Metropolitanstääd Messina – Saamlang faan bilen of filmer


At Metropolitanstääd Palermo as en stäädregiuun mä a apgoowen faan en prowins üüb Sizilien. (Stant: 31. Detsember 2019) Statistiche demografiche ISTAT. Iinwenertaalen faan't Istituto Nazionale di Statistica, Stant 31. Detsember 2019. Commonskategorii: Metropolitanstääd Palermo – Saamlang faan bilen of filmer


fpd3pd5 A Ätna (itajeensk Etna of uk Mongibello) as di huuchst aktiif wulkaan faan Euroopa an amanbi 3.357 meetern huuch (2021). Hi leit üüb det itajeensk eilun Siziilien uun't Metropolitanstääd Catania. Commonskategorii: Ätna – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Ätna (sjiisk)


At Weederroot (Arvicola terrestris, of uk: Arvicola amphibius) as en tetjdiart an hiart tu at famile faan a Wretern (Cricetidae). Sodenang as di nööm ei rocht, auer Weederrooten nian Rooten san. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Weederrooten Wikispecies hää en artiikel tu: Weederrooten


Agrigent as en stääd üüb Siziilien mä 58.273 iinwenern (Stant: 31. Detsember 2019). Hat as hoodstääd faan a Frei Gemeenferbant Agrigent. Statistiche demografiche ISTAT. Iinwenertaalen faan't Istituto Nazionale di Statistica, Stant 31. Detsember 2019. Commonskategorii: Agrigent – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Agrigent (sjiisk)


Caltanissetta (sizilians Cartanissètta of Nissa) as en stääd üüb Siziilien mä 61.331 iinwenern (Stant: 31. Detsember 2019). Hat as hoodstääd faan a Frei Gemeenferbant Caltanissetta. Statistiche demografiche ISTAT. Iinwenertaalen faan't Istituto Nazionale di Statistica, Stant 31. Detsember 2019. Commonskategorii: Caltanissetta – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Caltanissetta (sjiisk)


Uun't Chieti Prowins san 104 gemeenden: Chieti: Province in Abruzzo, citypopulation.de


At Metropolitanstääd Bologna (itajeensk Città Metropolitana di Bologna) wiar bit 2015 en prowins uun't Regiuun Emilia-Romagna. Diar hiar 56 gemeenen mä gud 3,7 miljuun iinwenern tu. Hoodstääd as Bologna. Trinjam lei a prowinsen Ferrara, Ravenna an Modena, an uun't süüden at Regiuun Toskaana. (mä muar üs 20.000 iinwenern, stant: 31. Detsember 2019) At Metropolitanstääd Bologna hää 55 gemeenen. Luke bi't List faan Gemeenen uun't Metropolitanstääd Bologna. Statistiche demografiche ISTAT. Iinwenertaalen faan't Istituto Nazionale di Statistica, Stant 31. Detsember 2019. Commonskategorii: Metropolitanstääd Bologna – Saamlang faan bilen of filmer


Catania [kaˈta.nja] as efter Palermo det naistgratst stääd üüb Siziilien an hoodstääd faan't Metropolitanstääd Catania. Hat hää 311.402 iinwenern (Stant: 31. Detsember 2019) an leit bi't uastküst naibi a Ätna, di huuchst ialberag uun Euroopa. Statistiche demografiche ISTAT. Iinwenertaalen faan't Istituto Nazionale di Statistica, Stant 31. Detsember 2019. World Weather Information Service. Ufrepen de 16. Jüüle 2019 (englisch). Commonskategorii: Catania – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Catania (sjiisk)


Enna (ööder nöömer: Castrogiovanni of Belvedere) as en stääd üüb Siziilien an hoodstääd faan a Frei Gemeenferbant Enna. Diar lewe 26.658 iinwenern (Stant: 31. Detsember 2019). Statistiche demografiche ISTAT. Iinwenertaalen faan't Istituto Nazionale di Statistica, Stant 31. Detsember 2019. Commonskategorii: Enna – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Enna (sjiisk)


Messina (uun ualang tidjen ualgreks Ζάγκλη Zanklē, do Μεσσήνη Messēnē, latiinsk Messana) as at traadgratst stääd üüb Siziilien an hoodstääd faan't Metropolitanstääd Messina. Diar lewe 229.565 minsken (Stant: 31. Detsember 2019). Messina häält mä san huuwen en wichtag ferbinjang tu't itajeensk fäästlun. Statistiche demografiche ISTAT. Iinwenertaalen faan't Istituto Nazionale di Statistica, Stant 31. Detsember 2019. Commonskategorii: Messina – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Messina (sjiisk)


Palermo ([paˈlɛr.mo]; üüb Sizilians: Paliemmu, üüb Latiinsk: Panormus, üüb Ualgreks Πάνορμος Pánormos) as at gratst stääd an hoodstääd faan't Regiuun Siziilien uun Itaalien, an uk hoodstääd faan't Metropolitanstääd Palermo. Diar lewe 657.960 minsken (Stant: 31. Detsember 2019). Statistiche demografiche ISTAT. Iinwenertaalen faan't Istituto Nazionale di Statistica, Stant 31. Detsember 2019. World Weather Information Service. Ufrepen de 16. Jüüle 2019 (englisch). Commonskategorii: Palermo – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Palermo (sjiisk)


Ragusa (sizilians: Rausa, latiinsk Ragusia) as en stääd üüb Siziilien an hoodstääd faan a Frei Gemeenferbant Ragusa. Diar wene 73.409 minsken (Stant: 31. Detsember 2019). Statistiche demografiche ISTAT. Iinwenertaalen faan't Istituto Nazionale di Statistica, Stant 31. Detsember 2019. Commonskategorii: Ragusa – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Ragusa (sjiisk)


At Euraasisk Faskoter (Lutra lutra) as en slach faan Ruuwdiarten (Carnivora), an hiart tu't famile faan a Huarmer an Elken (Mustelidae). Hat koon uun't weeder lewe. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Euraasisk Faskotern Wikispecies hää en artiikel tu: Euraasisk Faskotern


Trapani (sizilians: Tràpani, ualgreks Drepanon, latiinsk Drepanum, det ment hualewmuun efter det furem faan't bocht) as en stääd üüb Siziilien an hoodstääd faan a Frei Gemeenferbant Trapani. Diar lewe 67.141 minsken (Stant: 31. Detsember 2019). Statistiche demografiche ISTAT. Iinwenertaalen faan't Istituto Nazionale di Statistica, Stant 31. Detsember 2019. Commonskategorii: Trapani – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Trapani (sjiisk)


Wat menst dü? det famile faan diarten, huar at huarem, at daks an at oter tu hiar? at (müs-)huarem


Marsala ( tuharke?/i) (araabisk مرسى علي, DMG Marsā ʿAliyy, ‚Ali san huuwen‘) as en huuwenstääd uun't waasten faan Siziilien. Hat hiart tu a Frei Gemeenferbant Trapani uun Itaalien. Diar lewe 82.456 minsken (Stant: 31. Detsember 2019). Uun Marsala woort föl win maaget. An di Marsalawin füng san nööm efter det stääd. Statistiche demografiche ISTAT. Iinwenertaalen faan't Istituto Nazionale di Statistica, Stant 31. Detsember 2019. Commonskategorii: Marsala – Saamlang faan bilen of filmer Commonskategorii: Marsalawin – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Marsala (sjiisk)


Gela as en stääd üüb Siziilien uun a Frei Gemeenferbant Caltanissetta (Itaalien). Diar lewe 74.075 minsken (Stant: 31. Detsember 2019). Statistiche demografiche ISTAT. Iinwenertaalen faan't Istituto Nazionale di Statistica, Stant 31. Detsember 2019. Commonskategorii: Gela – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Gela (sjiisk)


Vittoria as en stääd üüb Siziilien uun a Frei Gemeenferbant Ragusa (Itaalien). Diar lewe 63.740 minsken (Stant: 31. Detsember 2019). Statistiche demografiche ISTAT. Iinwenertaalen faan't Istituto Nazionale di Statistica, Stant 31. Detsember 2019. Commonskategorii: Vittoria – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Vittoria (sjiisk)


Rapallo as en itajeensk stääd uun't Regiuun Liguurien. Hat hiart tu't Metropolitanstääd Genua, an diar lewe 29.672 minsken (Stant: 31. Detsember 2019). Det stääd as en grat bat, an uk bekäänd för di Sjiisk-Rüsk-Ferdrach faan Rapallo: Uun a April 1922 san uun Rapallo a bütjluns ministern faan't Sjiisk Rik an det leeder Sowjetunioon tuupkimen an haa diar auer ferhanelt, dat Sjiisklun ei muar för di ferleesen Iarst Weltkriich betaale skul. Man Ingelun an Frankrik wiar diar goorei mä iinferstenen, an san do noch stringer mä Sjiisklun amgingen. Statistiche demografiche ISTAT. Iinwenerstatistik faan't Istituto Nazionale di Statistica, Stant 31. Detsember 2019. Commonskategorii: Rapallo – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Rapallo (sjiisk)


Chiavari ['kja:vari] (liguurisk Ciävai) as en itajeensk stääd uun Liguurien. Hat hiart tu't Metropolitanstääd Genua, an diar wene 27.725 minsken (Stant: 31. Detsember 2019). Statistiche demografiche ISTAT. Iinwenerstatistik faan't Istituto Nazionale di Statistica, Stant 31. Detsember 2019. Commonskategorii: Chiavari – Saamlang faan bilen of filmer


Ventimiglia (fransöösk Vintimille) as en itajeensk stääd uun Liguurien (Prowins Imperia). Hat leit nai bi Frankrik, an diar wene 24.342 minsken (Stant: 31. Detsember 2019). Di nööm ment 20 miilen, an woort flooksis mä det röömsk taal ufkört: XXmiglia. Statistiche demografiche ISTAT. Iinwenerstatistik faan't Istituto Nazionale di Statistica, Stant 31. Detsember 2019. Commonskategorii: Ventimiglia – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Ventimiglia (sjiisk)


Albenga as en itajeensk stääd uun Liguurien (Prowins Savona). Diar wene 24.061 minsken (Stant: 31. Detsember 2019). Statistiche demografiche ISTAT. Iinwenerstatistik faan't Istituto Nazionale di Statistica, Stant 31. Detsember 2019. Commonskategorii: Albenga – Saamlang faan bilen of filmer


Sarzana as en itajeensk stääd uun Liguurien (Prowins La Spezia). Diar wene 22.148 minsken (Stant: 31. Detsember 2019). Statistiche demografiche ISTAT. Iinwenerstatistik faan't Istituto Nazionale di Statistica, Stant 31. Detsember 2019. Commonskategorii: Sarzana – Saamlang faan bilen of filmer


A Otern of Weederelken (Lutrinae) san en onerfamile faan Ruuwdiarten (Carnivora), diar uk uun't weeder lewe kön. Jodiar 13 slacher hiar tu't famile faan a Huarmer an Elken (Mustelidae). Det ööder onerfamile san a Mustelinae. Aonyx (Fangerotern), 3 slacher Enhydra (Siaoter), 1 slach (Enhydra lutris) Hydrictis (Halsplakoter), 1 slach (Hydrictis maculicollis, uk: Lutra maculicollis) Lontra (Amerikoonsk Faskotern), 4 slacher Lutra (Euraasisk Faskotern), 2 slacher (+ 1†) Lutrogale (Indisk Faskoter), 1 slach (Lutrogale perspicillata) Pteronura (Riisoter), 1 slach (Pteronura brasiliensis) Commonskategorii: Otern – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Otern


At Metropolitanstääd Bari (itajeensk Città Metropolitana di Bari) as en stäädregiuun uun't itajeensk Regiuun Apuulien mä a apgoowen faan en prowins. Hoodstääd as Bari. Diar lewe 1.249.246 minsken (Stant: 31. Detsember 2019). At Metropolitanstääd Bari hee 41 gemeenen. Luke: List faan Gemeenen uun't Metropolitanstääd Bari. Statistiche demografiche ISTAT. Iinwenertaalen faan't Istituto Nazionale di Statistica, Stant: 31. Detsember 2019. Commonskategorii: Metropolitanstääd Bari – Saamlang faan bilen of filmer


Barking and Dagenham [ˈbɑːkɪŋɡ ən ˈdæɡənəm], amtelk London Borough of Barking and Dagenham, as en borig (üüb Ingelsk: borough) uun Grat London uun det Ferianigt Köningrik. Det leit uun a nuurduast faan't steed. Det hee 214.107 lidj (2019). De Thames Struum maaget at süüdgrens faan a borig. Sant 2002 hee Barking and Dagenham 17 steeddistrikten (üüb Ingels: wards): Statschuunen faan tau liinjin faan de London U-Boon (üüb Ingels: London Underground) san uun a borig: det Hammersmith & City Line, wat kaam uun Barking Boonhoof tu aanj an det District Line. Billy Bragg (* 1957), musiker Devlin (* 1989), rapper The Edge (* 1961), gitarspeler faan't Band U2 John Farnham (* 1949), austraalisk schongster Barry Hearn (* 1948), sportfunkschoneer Jack Hoobin (1927–2000), austraalisk welreenkeerer Ross Kemp (* 1964), schauspeler an jurnalist Paul Konchesky (* 1981), futbaalspeler Wayne Mardle (* 1973), dartspeler an kastenmoderaator Bobby Moore (1941–1993), futbaalspeler Dudley Moore (1935–2002), schauspeler Brian Poole (* 1941), schongster Alf Ramsey (1920–1999), futtbaaltrainer Sandie Shaw (* 1947), schongster John Terry (* 1980), futbaalspeler Terry Venables (* 1943), futbaaltrainer Keith West (* 1943), schongster Bobby Zamora (* 1981), futbaalspeler London: Boroughs and Wards, citypopulation.de


Barnet [ˈbɑːnɪt], amtelk London Borough of Barnet, as en "borig" (üüb Ingelsk: borough) uun Grat London uun det Ferianigt Köningrik. Det leit uun a nuurd faan't steed. Det hee 399.007 lidj (2019). Barnet hee 21 steeddistrikten (üüb Ingels: wards): London: Boroughs and Wards, citypopulation.de


Bexley [bɛksli], amtelk London Borough of Bexley, as en "borig" (üüb Ingelsk: borough) uun Grat London uun det Ferianigt Köningrik. Det leit uun a süüduast faan't steed. Det hee 249.301 lidj (2019). De Thames Struum maaget at nuurdgrens faan a borig. London: Boroughs and Wards, citypopulation.de


Brent [bɹɛnt], amtelk London Borough of Brent, as en "borig" (üüb Ingelsk: borough) uun Grat London uun det Ferianigt Köningrik. Det leit uun a nuurdwaast faan't steed. Det hee 327.753 lidj (2019). London: Boroughs and Wards, citypopulation.de


Sparger ((mo.) spårie) (Passeridae) san en fögelfamile an hiar tu't order faan a sjongfögler (Passeriformes). Carpospiza – Gymnoris – Histurgops – Montifringilla – Onychostruthus – Passer – Petronia – Philetairus – Plocepasser – Pseudonigrita – Pyrgilauda Uun üüs breetjin käänt am jodiar slacher: Hüssparag (Passer domesticus) Sarksparag (Passer montanus) Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Sparger Wikispecies hää en artiikel tu: Sparger


Bromley [ˈbɹɒmli], amtelk London Borough of Bromley, as en "borig" (üüb Ingelsk: borough) uun Grat London uun det Ferianigt Köningrik. Det leit uun a süüduast faan't steed. Det hee 332.752 lidj (2019). London: Boroughs and Wards, citypopulation.de


Wat menst dü? Pescara (Prowins) Pescara (Steed)


Pescara as det gratst steed uun det Abruzzen Regiuun uun Itaalien. At steed leit uun a uast faan't lun, bi a eeg faan't Aadria. Det hee 119.800 lidj (2020). Det as at hoodsteed faan det Pescara Prowins. Italy: Abruzzo, citypopulation.de


L'Aquila as at hoodsteed faan det Abruzzen Regiuun uun Itaalien. At steed leit uun a uast faan't lun. Det hee 69.710 lidj (2020). Det as uk at hoodsteed faan L'Aquila Prowins. Italy: Abruzzo, citypopulation.de


Montesilvano as det traadgratst steed uun det Abruzzen Regiuun uun Itaalien. At steed leit uun a uast faan't lun, bi a eeg faan't Aadria. Det hee 54.362 lidj (2020). Italy: Abruzzo, citypopulation.de


At City of London, uk The City of The Square Mile, as en "borig" (üüb Ingelsk: borough) uun Grat London uun det Ferianigt Köningrik. Det leit uun a maden faan't steed. Det hee 10.938 lidj (2019). At City of London as de letjst borig uun Grat London. De Thames Struum maaget at süüdgrens faan a borig. Tower Bridge Tower of London London: Boroughs and Wards, citypopulation.de


Inner West Council as sant 2016 en lokaal ferwaltingsgebiit (üüb Ingels: Local Government Area) uun waast faan Sydney uun a bundesstoot New South Wales, Austraalien. Det hee 201.880 lidj (2020). Rochelle Porteous faan det Australian Greens ("Dön Austraalisk Greenen") Partei as sant de 7. September 2021 bürgermääster faan a Council. New South Wales: Federal State in Australia, citypopulation.de


At Metropolitanstääd Neapel (itajeensk Città Metropolitana di Napoli) as en grat stäädregiuun mä a apgoowen faan en prowins uun Itaalien (Regiuun Kampaanien). Hoodstääd as Neapel. Üüb en areaal faan 1.171 km² wene 3.082.905 minsken (Stant: 31. Detsember 2019) uun 92 gemeenen. Uun Itaalien wene nochhuaren muar minsken üüb ään plak üs uun't Metropolitanstääd Neapel. mä muar üs 50.000 iinwenern (Stant: 31. Detsember 2019) Statistiche demografiche ISTAT. Iinwenertaalen faan't Istituto Nazionale di Statistica, Stant 31. Detsember 2019. Commonskategorii: Metropolitanstääd Neapel – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Neapel (sjiisk)


At Metropolitanstääd Room (itajeensk: Città Metropolitana di Roma Capitale of Città Metropolitana di Roma) as en itajeensk stäädregiuun uun't Regiuun Latium. Hat as det hoodstäädregiuun faan Itaalien, diar, huar iar det Prowins Rom wiar. Diar wene 4.333.274 minsken (Stant: 31. Detsember 2019) uun 121 gemeenen üüb en areaal faan 5.351,81 km². Banen uun det Metropolitanstääd Room leit at Watikaanstääd. Mä muar üs 50.000 iinwenern (Stant: 31. Detsember 2019): Statistiche demografiche ISTAT. Iinwenertaalen faan't Istituto Nazionale di Statistica, Stant: 31. Detsember 2019. Commonskategorii: Metropolitanstääd Room – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Metropolitanstääd Room (sjiisk)


At Metropolitanstääd Mailand (itajeensk Città Metropolitana di Milano) as det weesen Prowins Mailand uun't itajeensk Regiuun Lombardei. Hoodstääd as Mailand. Diar wene 3.279.944 minsken (Stant: 31. Detsember 2019) üüb en areaal faan 1.575 km² uun 134 gemeenen. Mä muar üs 50.000 iinwenern (Stant: 31. Detsember 2015) At Metropolitanstääd Mailand hää 134 gemeenen. Luke: List faan Gemeenen uun't Metropolitanstääd Mailand. Statistiche demografiche ISTAT. Iinwenertaalen faan't Istituto Nazionale di Statistica, Stant: 31. Detsember 2019. Commonskategorii: Metropolitanstääd Mailand – Saamlang faan bilen of filmer


A Lago Maggiore (itajeensk di grater sia, uk Lago Verbano, lombardisk Lagh Maggior, sjiisk Langensee) as en sia uun Nuurditaalien tesk a regiuunen Piemont an Lombardei, an lingt uun't nuurden iin uun a Kanton Tessin (Sweits). Seen (Bundesamt für Umwelt BAFU). Ufrepen di 18. Janewoore 2020. Commonskategorii: Lago Maggiore – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Lago Maggiore (sjiisk)


A Gardasee (itajeensk Lago di Garda of Bènaco) as di gratst sia uun Itaalien. Hi leit tesk a regiuunen Lombardei uun't waasten an Veneetien uun't uasten. Commonskategorii: Gardasia – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Gardasia (sjiisk)


At Metropolitanstääd Turin (itajeensk Città Metropolitana di Torino) as di efterfulger faan det weesen Prowins Turiin uun't itajeensk Regiuun Piemont. Mä muar üs 50.000 iinwenern (Stant: 31. Det. 2013): Statistiche demografiche ISTAT. Iinwenertaalen faan't Istituto Nazionale di Statistica, Stant: 31. Detsember 2019. Commonskategorii: Metropolitanstääd Turin – Saamlang faan bilen of filmer


At Metropolitanstääd Cagliari (itajeensk Città Metropolitana di Cagliari) as det stäädregiuun trinjam Cagliari, det hoodstääd faan't eilun an Regiuun Sardiinien uun Itaalien. Diar trinjam leit det Prowins Sud Sardegna. At Metropolitanstääd Cagliari hää 17 gemeenen. Luke: List faan Gemeenen uun't Metropolitanstääd Cagliari. Statistiche demografiche ISTAT. Iinwenertaalen faan't Istituto Nazionale di Statistica, Stant: 31. Detsember 2019. Commonskategorii: Metropolitanstääd Cagliari – Saamlang faan bilen of filmer Cagliari Wikivoyage Raisfeerer: Metropolitanstääd Cagliari (sjiisk)


Ealing [iːlɪŋ], amtelk London Borough of Ealing, as en "borig" (üüb Ingelsk: borough) uun Grat London uun det Ferianigt Köningrik. Det leit uun a waast faan't steed. Det hee 340.341 lidj (2019). London: Boroughs and Wards, citypopulation.de


Enfield [ɛnfiːld], amtelk London Borough of Enfield, as en "borig" (üüb Ingelsk: borough) uun Grat London uun det Ferianigt Köningrik. Det leit uun a nuurd faan't steed. Det hee 333.587 lidj (2019). London: Boroughs and Wards, citypopulation.de


Greenwich [ˈɡɹɛnɪtʃ], sant 2012 amtelk Royal Borough of Greenwich, as en "borig" (üüb Ingelsk: borough) uun Grat London uun det Ferianigt Köningrik. Det leit uun a süüduast faan't steed. Det hee 289.034 lidj (2019). De Thames Struum maaget at nuurdgrens faan a borig. Royal Naval College Royal Observatory London: Boroughs and Wards, citypopulation.de


At Metropolitanstääd Florens (itajeensk Città Metropolitana di Firenze) as en stäädregiuun trinjam Florens, det hoodstääd faan't Regiuun Toskaana uun Itaalien. Hat as efterfulger faan det weesen Prowins Florens. Diar wene 1.004.298 minsken (Stant: 31. Detsember 2019) uun 41 gemeenen üüb en areaal faan 3.514 km². Uun't nuurden leit at Regiuun Emilia-Romagna, an trinjam a prowinsen Arezzo, Siena, Pisa, Lucca, Pistoia an Prato. Mä muar üs 50.000 iinwenern (Stant: 31. Detsember 2019): At Metropolitanstääd Florens hää 41 gemeenen. Luke: List faan Gemeenen uun't Metropolitanstääd Florens. Statistiche demografiche ISTAT. Iinwenertaalen faan't Istituto Nazionale di Statistica, Stant 31. Detsember 2019. Commonskategorii: Metropolitanstääd Florens – Saamlang faan bilen of filmer


Trient (itajeensk Trento, trentiins Trènt, ladiins Trënt, latiinsk Tridentum, fersendäälsk Trea't, zimbrisk Tria) as det hoodstääd faan't Prowins Trentino uun't itajeensk Regiuun Trentino-Süüdtirool, an uk faan't regiuun. Diar wene 118.902 minsken (Stant: 31. Detsember 2019). Statistiche demografiche ISTAT. Iinwenertaalen faan't Istituto Nazionale di Statistica, Stant 31. Detsember 2019. Commonskategorii: Trient (Trento) – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Trient (Trento) (sjiisk)


Bozen (itajeensk Bolzano, ladiinsk Bulsan of Balsan) as det hoodstääd faan't Prowins Süüdtirool uun't itajeensk Regiuun Trentino-Süüdtirool. Diar wene 107.407 minsken (Stant: 31. Detsember 2019). Statistiche demografiche ISTAT. Iinwenertaalen faan't Istituto Nazionale di Statistica, Stant 31. Detsember 2019. Commonskategorii: Bozen (Bolzano) – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Bozen (Bolzano) (sjiisk)


Weestfriisk (üp Weestfriisk: Frysk of Westerlauwersk Frysk) es en friisk Spraak wat ombi 400.000 Liren Weestfraschlönj spreek. Weestfriisk jert tö jen Famiilie me üđer friisk Spraaken sa üs, Saterfriisk en uk Nuurđfriisk. Uk me di angelsakisk Spraaken sa üs Engelsk of Skotsk hinget Weestfriisk töhop. Angelsaksen- en Friisenspraaken sen töhop en Spraakenker iin ön di germaansk Spraakenker. Aurdat di Weestfriisen fuul me Neđerlönsken snaki, heer höör di Spraak uk diarhen foranert. Di weestfriisk Spraak uur ön di neđerlönsk Prowins Fryslân spreeken. Ön't Fastlön uur di Spraak ön di Gimiindi Weststellingwerf ek üs Mooterspraak snaket. Ön di Gimiinden Kollumerlön, It Bilt (Gimiinde Waadhoeke) en Ooststellingwerf uur Weestfriisk uk üs Mooterspraak iinseet. Ön di Ailönen uur di Spraak ön di Weester- en di Uasterdiil fan Skylge sa üs uk ön dit Ailön Skiermûntseach spreeken. Ön't Groningerlön es di Spraak ön di Tērpern Marum, De Wülp en De Pein tö hiir. Fan Weestfrasch jeft et aacht Spreekwiisen. Noardhoeksk, Klaaifrysk, Wâldfrysk en Súdwesthoeksk sen di gurter Spreekwiisen, wat fuul spreeken uur. Di Spreekers fan des fjuur Spreekwiisen ken enachtler gur forstuun. Noardhoeksk es en Aurgungs-Spreekwiis mung Klaaifrysk en Wâldfrysk. Fan Noardhoeksk uur aaftjens sair, dat et en Slach fan Klaaifrysk es. Da jeft et


At Metropolitanstääd Venedig (itajeensk Città Metropolitana di Venezia) as en stäädregiuun mä an trinjam det stääd Venedig uun't itajeensk Regiuun Veneetien. Hat as efterfulger faan det weesen Prowins Venedig. Üüb en areaal faan 2.462 km² wene 851.663 minsken (Stant: 31. Detsember 2019). Hoodstääd as Venedig. At Metropolitanstääd Venedig hee 44 gemeenen. Luke: List faan Gemeenen uun't Metropolitanstääd Venedig. Statistiche demografiche ISTAT. Iinwenertaalen faan't Istituto Nazionale di Statistica, Stant: 31. Detsember 2019. Commonskategorii: Metropolitanstääd Venedig – Saamlang faan bilen of filmer


At Prowins Görz (itajeensk Gorizia, sloweensk Gorica, furlaans Gurize) wiar en itajeensk prowins uun't Regiuun Friaul-Juulisk Veneetien. Daalang as diar uun steed en regiunaal desentraal iinrachtang, itajeensk: Ente di Decentramento Regionale, kurt EDR Gorizia. Dön tjiin gratst stääden uun't prowins wiar: Statistiche demografiche ISTAT. Iinwenertaalen faan't Istituto Nazionale di Statistica, Stant 31. Detsember 2019. Gorizia: Province in Friuli-Venezia Giulia, citypopulation.de Commonskategorii: Prowins Görz – Saamlang faan bilen of filmer


Hackney [hækni], amtelk London Borough of Hackney, as en "borig" (üüb Ingelsk: borough) uun Grat London uun det Ferianigt Köningrik. Det leit uun a maden faan't steed. Det hee 280.941 lidj (2019). London: Boroughs and Wards, citypopulation.de


At Prowins Pordenone wiar en itajeensk prowins uun't Regiuun Friaul-Juulisk Veneetien. Daalang as diar uun steed en regiunaal desentraal iinrachtang, itajeensk: Ente di Decentramento Regionale, kurt EDR Pordenone. Dön tjiin gratst stääden uun't prowins san: Statistiche demografiche ISTAT. Iinwenertaalen faan't Istituto Nazionale di Statistica, Stant 31. Detsember 2019. Pordenone: Province in Friuli-Venezia Giulia, citypopulation.de Commonskategorii: Prowins Pordenone – Saamlang faan bilen of filmer


At Prowins Triest wiar en itajeensk prowins uun't Regiuun Friaul-Juulisk Veneetien. Daalang as diar uun steed en regiunaal desentraal iinrachtang, itajeensk: Ente di Decentramento Regionale, kurt EDR Triest. Dön tjiin gratst stääden uun't prowins san: Statistiche demografiche ISTAT. Iinwenertaalen faan't Istituto Nazionale di Statistica, Stant 31. Detsember 2019. Trieste: Province in Friuli-Venezia Giulia, citypopulation.de Commonskategorii: Prowins Triest – Saamlang faan bilen of filmer


Echt Hünjer (Canini) san en onerfamile faan a Hünjer (Canidae). Uk Foosen hiar tu a hünjer, oober ei tu a echt hünjer. Jo san en aanj onerfamile. Atelocynus Atelocyon microtis Wulwer (Canis) Canis adustus Canis anthus Gulschakaal (Canis aureus) Canis dirus (†) Kojoot (Canis latrans) Wulew (Canis lupus) Dingo (Canis lupus dingo) (Hüs)hünj (Canis lupus familiaris) Weederhünj Ruad Wulew (Canis rufus) Canis mesomelas Canis simensis Cerdocyon Cerdocyon thous Chrysocyon Chrysocyon brachyurus Cuon Cuon alpinus Dusicyon (†) Dusicyon australis Lycalopex L. culpaeus, Andenschakaal L. fulvipes, Darwinfoos L. griseus, Grä andenfoos, Patagoonisk foos, Chilla L. gymnocercus, Pampasfoos L. sechurae, Sechurafoos L. vetulus, Brasiliaans foos Lycaon Lycaon pictus Nyctereutes Nyctereutes procyonoides Speothos Speothos venaticus A knapel leit bi a hünj. Det as ei lacht, ual hünjer at blafin tu liaren. Föl hünjer bitj a haas duad. Fäät swäämt boowen, wan't uk faan en ualen hünj as. Commonskategorii: Echt Hünjer – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Echt Hünjer Fering-Öömrang Spreegwurdleksikon, Hüsem 2012


At Prowins Udine wiar en itajeensk prowins uun't Regiuun Friaul-Juulisk Veneetien. Daalang as diar uun steed en regiunaal desentraal iinrachtang, itajeensk: Ente di Decentramento Regionale, kurt EDR Udine. Dön tjiin gratst stääden uun't prowins san: Statistiche demografiche ISTAT. Iinwenertaalen faan't Istituto Nazionale di Statistica, Stant 31. Detsember 2019. Udine: Province in Friuli-Venezia Giulia, citypopulation.de Commonskategorii: Prowins Udine – Saamlang faan bilen of filmer


Hammersmith and Fulham, amtelk London Borough of Hammersmith and Fulham, as en "borig" (üüb Ingelsk: borough) uun Grat London uun det Ferianigt Köningrik. Det leit uun a waast faan't steed. Det hee 183.544 lidj (2019). De Thames Struum maaget at süüdgrens faan a borig. London: Boroughs and Wards, citypopulation.de


Haringey [hæɹɪŋɡeɪ], amtelk London Borough of Haringey, as en "borig" (üüb Ingelsk: borough) uun Grat London uun det Ferianigt Köningrik. Det leit uun a nuurd faan't steed. Det hee 266.357 lidj (2019). London: Boroughs and Wards, citypopulation.de


Harrow [hæɹəʊ], amtelk London Borough of Harrow, as en "borig" (üüb Ingelsk: borough) uun Grat London uun det Ferianigt Köningrik. Det leit uun a nuurdwaast faan't steed. Det hee 252.338 lidj (2019). London: Boroughs and Wards, citypopulation.de


A Suwereen Malteeserorden (... faan a Hilag Johannes uun Jerusalem, Rhodos an Malta), SMOM (faan't ingelsk: Sovereign Military Order of Malta) as en röömsk-katuulsken orden. Hi as uun't madelääler grünjlaanj wurden, am för't krastendoom tu stridjen, fööraal uun a Iarst Krüstooch (1096-1099). Sant di tidj wal di orden minsken halep, diar uun nuad san. Hi as uun Sjiisklun bekäänd oner a nöömer: Malteser (katuulsk) an Johanniter (evangeelsk). A Suwereen Malteeserorden onerhäält daalang bütjluns fetreedangen uun flook lunen, jüst so üs en suwereenen stoot. Commonskategorii: Suwereen Malteeserorden – Saamlang faan bilen of filmer


Havering [heɪvəɹɪŋ], amtelk London Borough of Havering, as en "borig" (üüb Ingelsk: borough) uun Grat London uun det Ferianigt Köningrik. Det leit uun a nuurduast faan't steed. Det hee 260.651 lidj (2019). De Thames Struum maaget at süüdgrens faan a borig. London: Boroughs and Wards, citypopulation.de


Hillingdon [hɪlɪŋdən], amtelk London Borough of Hillingdon, as en "borig" (üüb Ingelsk: borough) uun Grat London uun det Ferianigt Köningrik. Det leit uun a waast faan't steed. Det hee 309.014 lidj (2019). London: Boroughs and Wards, citypopulation.de


Hounslow [haʊnzləʊ], amtelk London Borough of Hounslow, as en "borig" (üüb Ingelsk: borough) uun Grat London uun det Ferianigt Köningrik. Det leit uun a waast faan't steed. Det hee 271.767 lidj (2019). De Thames Struum maaget at uast- an süüdgrens faan a borig. London: Boroughs and Wards, citypopulation.de


Bari ([ˈba.ri]; üüb Latiinsk: Bārium) as en itajeensk stääd an hoodstääd faan't Regiuun Apuulien. Hat as uk hoodstääd faan't Metropolitanstääd Bari an hää en graten huuwen bi a Aadria. Statistiche demografiche ISTAT. Iinwenertaalen faan't Istituto Nazionale di Statistica, Stant: 31. Detsember 2019. World Weather Information Service. Ufrepen de 16. Jüüle 2019 (ingelsk). Commonskategorii: Bari – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Bari (sjiisk)


Islington [ɪzlɪŋtən], amtelk London Borough of Islington, as en "borig" (üüb Ingelsk: borough) uun Grat London uun det Ferianigt Köningrik. Det leit uun a maden faan't steed. Det hee 248.115 lidj (2019). London: Boroughs and Wards, citypopulation.de


Kensington and Chelsea, amtelk Royal Borough of Kensington and Chelsea, as en "borig" (üüb Ingelsk: borough) uun Grat London uun det Ferianigt Köningrik. Det leit uun a waast faan't steed. Det hee 156.864 lidj (2019). De Thames Struum maaget at süüdgrens faan a borig. London: Boroughs and Wards, citypopulation.de


Kingston upon Thames, amtelk Royal Borough of Kingston upon Thames, as en "borig" (üüb Ingelsk: borough) uun Grat London uun det Ferianigt Köningrik. Det leit uun a süüdwaast faan't steed. Det hee 179.142 lidj (2019). De Thames Struum maaget at nuurdwaastgrens faan a borig. London: Boroughs and Wards, citypopulation.de


Echt Foosen (Vulpini) san en onerfamile faan a Hünjer (Canidae). Otocyon Otocyon megalotis Urocyon Urocyon argenteus Urocyon littoralis (Eilun-Gräfoos) Foosen (Vulpes) Vulpes bengalensis Vulpes cana Vulpes chama Vulpes corsac Vulpes ferrilata Vulpes pallida Vulpes rueppelli Polaarfoos (Vulpes lagopus, =Alopex lagopus) Vulpes macrotis Vulpes velox Ruad Foos (Vulpes vulpes) Fenek (Vulpes zerda) Commonskategorii: Echt Foosen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Echt Foosen Ferkuupe at skan ei, iar dü a foos fangd heest. Hoker a foos fang wal, skal ääder apstun. Volkert Faltings an Reinhard Jannen: Fering-Öömrang Spreegwurdleksikon, Hüsem 2012


Lambeth [ˈlæmbəθ], amtelk London Borough of Lambeth, as en "borig" (üüb Ingelsk: borough) uun Grat London uun det Ferianigt Köningrik. Det leit uun a süüd faan't steed. Det hee 321.813 lidj (2019). De Thames Struum maaget at nuurdwaastgrens faan a borig. London: Boroughs and Wards, citypopulation.de


Lewisham [luːɪʃəm], amtelk London Borough of Lewisham, as en "borig" (üüb Ingelsk: borough) uun Grat London uun det Ferianigt Köningrik. Det leit uun a süüduast faan't steed. Det hee 305.309 lidj (2019). De Thames Struum maaget dial faan't nuurdgrens faan a borig. London: Boroughs and Wards, citypopulation.de


Merton [mɜːtən], amtelk London Borough of Merton, as en "borig" (üüb Ingelsk: borough) uun Grat London uun det Ferianigt Köningrik. Det leit uun a süüd faan't steed. Det hee 206.453 lidj (2019). London: Boroughs and Wards, citypopulation.de


Newham, amtelk London Borough of Newham, as en "borig" (üüb Ingelsk: borough) uun Grat London uun det Ferianigt Köningrik. Det leit uun a nuurduast faan't steed. Det hee 355.266 lidj (2019). De Thames Struum maaget at süüdgrens faan a borig. London: Boroughs and Wards, citypopulation.de


Redbridge, amtelk London Borough of Redbridge, as en "borig" (üüb Ingelsk: borough) uun Grat London uun det Ferianigt Köningrik. Det leit uun a nuurduast faan't steed. Det hee 305.658 lidj (2019). London: Boroughs and Wards, citypopulation.de


Richmond upon Thames, amtelk London Borough of Richmond upon Thames, as en "borig" (üüb Ingelsk: borough) uun Grat London uun det Ferianigt Köningrik. Det leit uun a süüdwaast faan't steed. Det hee 198.141 lidj (2019). De Thames Struum leept troch a borig. London: Boroughs and Wards, citypopulation.de


Southwark [ˈsʌðək], amtelk London Borough of Southwark, as en "borig" (üüb Ingelsk: borough) uun Grat London uun det Ferianigt Köningrik. Det leit uun a maden faan't steed. Det hee 320.017 lidj (2019). De Thames Struum maaget at nuurdgrens faan a borig. London: Boroughs and Wards, citypopulation.de Commonskategorii: London Borough of Southwark – Saamlang faan bilen of filmer Tate Gallery of Modern Art


Sutton [sʌtən], amtelk London Borough of Sutton, as en "borig" (üüb Ingelsk: borough) uun Grat London uun det Ferianigt Köningrik. Det leit uun a süüd faan't steed. Det hee 207.707 lidj (2019). London: Boroughs and Wards, citypopulation.de


Tower Hamlets, amtelk London Borough of Tower Hamlets, as en "borig" (üüb Ingelsk: borough) uun Grat London uun det Ferianigt Köningrik. Det leit uun a maden faan't steed. Det hee 331.969 lidj (2019). Bethnal Green Blackwall Bow Bromley-by-Bow Cambridge Heath Cubitt Town Globe Town Isle of Dogs Leamouth Limehouse Mile End Millwall Old Ford Poplar Ratcliff Shadwell Spitalfields St George in the East Stepney Wapping Whitechapel De Thames Struum maaget at süüdgrens faan a borig. London: Boroughs and Wards, citypopulation.de


Wat menst Dü ? Finken - en famile faan fögler (öömrang, . . .) Finken - algemian letj fögler (halunder)


Waltham Forest, amtelk London Borough of Waltham Forest, as en "borig" (üüb Ingelsk: borough) uun Grat London uun det Ferianigt Köningrik. Det leit uun a nuurduast faan't steed. Det hee 276.940 lidj (2019). London: Boroughs and Wards, citypopulation.de


Wandsworth [wɒndzwɜːθ], amtelk London Borough of Wandsworth, as en "borig" (üüb Ingelsk: borough) uun Grat London uun det Ferianigt Köningrik. Det leit uun a waast faan't steed. Det hee 329.735 lidj (2019). De Thames Struum maaget at nuurdgrens faan a borig. London: Boroughs and Wards, citypopulation.de


A Thems (ingelsk River Thames [tɛmz], latiinsk Tamesis, bi Tacitus uk Tamesa of ualgreks Τάμεσα Támesa) as en struum uun Süüdingelun. Efter a Severn as a Thems di naistgrat struum uun't Ferianagt Könangrik. Commonskategorii: Thems – Saamlang faan bilen of filmer


Borough of Medway At Borough of Medway as en unitary authority uun't groofskap Kent, Süüd Uast Ingelun mä gud 275.000 iinwenern. Hoodstääd as Chatham. Commonskategorii: Borough of Medway – Saamlang faan bilen of filmer 51.4166666666670.56666666666667Koordinaaten: 51° 25′ N, 0° 34′ O


Bianfasker (Osteichthyes) san ian faan tau rän faan fasker. Jo haa uun't jindial tu Graselfasker hard bian. A miast Bianfasker san Strualflikerten (Actinopterygii). Det ööder klas san a Flääskflikerten (Sarcopterygii); diar jaft at man muar 8 slacher faan. Auersicht faan aal a ordern oner -> Strualflikerten Order (...formes) Famile (...dae) Skööl Slach Stööroortagen (Acipenseriformes) Stöören (Acipenseridae) Acipenser Europeesk Stöör (Acipenser sturio) Ialoortagen (Anguilliformes) Ialer (Anguillidae) Anguilla Europeesk Ial (Anguilla anguilla) Mureenen (Muraenidae) Hurnfaskoortagen (Beloniformes) Hurnfasker (Belonidae) Belone Hurnfask (Belone belone) Flän Fasker (Exocoetidae) Characiformes Serrasalmidae Piranjas Cichliformes Cichlidae (Oreochromis) Oreochromis mossambicus (Coptodon) Coptodon rendalli Hiarangsoortagen (Clupeiformes) Hiaranger (Clupeidae) Clupea Atlantik-Hiarang (Clupea harengus) Sardina Sardiin (Sardina pilchardus) Karpoortagen (Cypriniformes) Karper (Cyprinidae) Carassius Gulfask (Carassius gibelio forma auratus) Cyprinus Karp, Koi (Cyprinus carpio) Dorschoortagen (Gadiformes) Dorschen (Gadidae) Gadus Alaska-Sialaks (Gadus chalcogrammus) Dorsch (Gadus morhua) Melanogrammus Skelfask (Melanogrammus aeglefinus) Pollachius Polak (Pollachius pollachius) Sialaks (Pollachius virens) Siaheken (Merlucciidae) Merluccius Hek (Merluccius merluccius) Iaremfasker (Lophiiformes) Hunfasker (Brachionichthyidae) Brachionichthys Plaket Hunfask (Brachionichthys hirsutus) Siadeiwler (Lophiidae) Lophius Siadeiwel (Lophius piscatorius) Barschoortagen (Perciformes) Siawulwer (Anarhichadidae) Anarhichas Siawulew, Stianbitjer Siahaasen (Cyclopteridae) Cyclopterus Siahaas, Happot (Cyclopterus lumpus) Stegelpoden (Gasterosteidae) Lapfasker (Labridae) Sparisoma Europeesk Popegeifask (Sparisoma cretense) Makreelen an Tuunfasker (Scombridae) Auxis Faalsk Bonito (Auxis thazard) Katsuwonus (Echt) Bonito (Katsuwonus


A Severn [ˈsɛvən] as mä en lengde faan 354 km di lingst struum uun't Ferianagt Könangrik, noch linger üs a Thems. Hi komt faan a Cambrian Mountains uun Wales deel an ferlääpt troch a ingelsk groofskapen Shropshire, Worcestershire an Gloucestershire. San müs lääpt iin uun a Bristolkanaal tesken Wales an Ingelun. Diar san mä a huuchst tidjen faan a hialer eerd, amanbi 15 meeter. Commonskategorii: Severn – Saamlang faan bilen of filmer


Christian Wolfgang Lindner (* 7. Janewoore 1979 uun Wuppertal) as en sjiisken politiker faan't Frei Demokraatisk Partei (FDP) an sant 2013 di sjauertaansjt föörmaan faan't partei sant hör grünjleien uun't juar 1948. Sant 2017 as Lindner uk di föörst maan faan't FDP-fraktion uun a Bundesdai. 2021 feert hi sin partei iin uun a Bundesdaiswool 2021. Sant 2021 as hi finansminister faan Sjiisklun. Commonskategorii: Christian Lindner – Saamlang faan bilen of filmer


Stefan Seidler (* 1979 uun Flensborag) as en sjiisken politiker faan a SSW. Stefan Seidler as di dring faan en kuupmaan faan Flensborag an en skuulmääster faan Aabenraa (Denemark). Hi hää en däänsk grünjskuul an en sjiisk realskuul besoocht, an uun't juar 2000 sin abituur bi't Duborg-Skolen maaget. Uun't uniwersiteet faan Aarhus hää hi politikwedenskapen studiaret. Bi a EU hää Seidler werket üüb en feroontwurdelk steed faan't Interreg program. Hi as befreid an hää tau jongen. Bi't Bundesdaiswool 2021 füng a SSW 0,12 % faan a naiststemen. A SSW säär üs manertaalpartei nian 5% raaget fu, at skel man so föl stemen wees, dat det för ian mandaat lingt. www.stefan-seidler.info, sin aanj wääbsteed SSW-Portree faan Stefan Seidler SSW, tu a wool 2021 Flensburg Journal, 20. Nofember 2021


Aabenraa (frasch: Ååwenru) as en stää bai e ååstküst foon Jutlönj, önjt Dånsch. E stää hiirt tu e Regjoon Syddanmark; dåt as jü tiintgrutst stää önj e regjoon. Deer booge 16.401 manschne (2022). Dåt as e hoodstää foon jü Aabenraa Komuun. Denmark: Syddanmark, citypopulation.de


Astrid Damerow (* 30. Maarts 1958 uun Bonndorf im Schwarzwald) as en sjiisk politiker faan a CDU. Damerow seed faan 2009 bit 2017 uun a Loondai faan Schleswig-Holstian an sant 2017 uun a Bundesdai. Sant 2014 as Damerow föörwüf faan a CDU kreisferbant Nuurdfresklun an naist föörwüf faan a CDU Schleswig-Holstian. 2021 hää Damerow al at naist tooch en direktmandaat uun a Bundesdaiwoolkreis Nuurdfresklun - Dithmarschen Nuurd wonen. Damerow as befreid an hää ään dring. Commonskategorii: Astrid Damerow – Saamlang faan bilen of filmer


Di Söödslaswiksche Wäälerferbånd as en regjonåål partai, wat e inträse foon e Frasche än Dånsche önj Slaswik-Holstiinj fertreet. E partai wörd di 30. önj e Samermoune 1948 grünläid. Eefter e woolruchte as e partai önj e loondäi foon Slaswik-Holstiinj än önj e bundesdäi foon dåt Fiiw-Prosänt-Hanernis befrid. Di SSW schal ouers tumanst sü foole steeme wane, as bai e fordiiling foon sate foon dåt leest mandoot nüsi san. Eefter e loondäiswool önj Slaswik-Holstiinj 2012 mååged e partai ma jü SPD än e Gräine jü sünåmd küstkoalitsjoon (uk Dånsche-Åmpel nåmd) än ouernüm deerbai uk for di jarste keer en ministeråmt. Tu e Bundesdäiswool 2021 as di SSW for di jarste keer sunt 60 iir wi önjtrin än köö en bundesdäimandoot wane: san spasekandidoot Stefan Seidler hiirt tu di 20. tjiisk Bundesdäi önj. Commons: SSW – Soomling foon bile än filme E hüüsesid foon e SSW aw Mooring


A Greenen san en poliitisk partei uun Sjiisklun an uk uun enkelt ööder lunen uun Euroopa. Jo san 1980 grünjlaanj wurden, fööraal üs stridjer jin atoomenergii. Leeder kaam ööder politisk ütjrachtangen diartu: frees an minskenrochten. 1990 slood A Greenen jo tuup mä't Bündnis 90, det wiar en ferbant, di uun a DDR för muar bürgerrochten strääd. Sant 1983 sat A Greenen uun a Bundesdai, tidjwiis uk uun a regiarang. Commonskategorii: A Greenen – Saamlang faan bilen of filmer


A Sjiisk Bundesdai as det parlament faan Sjiisklun. Hi woort direkt faan't fulk weelet. A Bundesdai weelet at regiarang. Diar wurd a gesetsen maaget. A Sjiisken weele mä tau stemen: Mä det iarst stem woort en kandidoot ütj di aanj woolkreis weelet. Hoker a miast stemen feit, sat seeker uun a Bundesdai. At jaft 299 woolkreiser (Stant:2021), an so sat diar 299 direkt weelet politikern. Mä det naist stem woort en partei weelet, an jo ööder 299 mandaaten wurd diarefter ferdiald, hüföl prosenten det enkelt partei uffüngen hää. Nü komt det oober flooksis föör, dat en partei muar iarst stemen füngen hää, üs ham efter a naist stemen eegentelk tustun. Jodiar auerhingin mandaaten wurd do weder ütjglikt mä ütjgliksmandaaten. Diaram sat diar muar üs 598 politikern uun't parlament; efter't Bundesdaiswool 2021 san't 736. Normoolerwiis skal arke partei tumanst 5% faan a stemen uffu, am iin uun't parlament tu kemen. Ian ütjnoom as a SSW, auer hi en manertaalpartei as. En ööder ütjnoom as en partei, diar tumanst trii direkt mandaaten wonen hää. Commonskategorii: Sjiisk Bundesdai – Saamlang faan bilen of filmer Bundesdaiswool 2021


Graselfasker (Chondrichthyes) haa uun't jindial tu Bianfasker wok bian. Elasmobranchii Heifasker (Selachii, Selachimorpha) 1. (Galeomorphi) (Heterodontiformes) (Orectolobiformes) (Lamniformes) (Carcharhiniformes) 2. (Squalomorphi) (Hexanchiformes) (Echinorhiniformes) (Squaliformes) (Squatiniformes) (Pristiophoriformes) Rochen (Batoidea, Batomorphii, Rajomorphii) (Torpediniformes) (Pristiformes) Rajiformes (Rhinopristiformes) (Myliobatiformes) Holocephali Siakaater (Holocephalimorpha) Draagfasker (Chimaeriformes) Paraselachimorpha (†) Commonskategorii: Graselfasker – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Graselfasker


A Ruad Knorhöön (Chelidonichthys lucernus, of uk: Trigla lucerna) as di bekäändst slach uun det famile faan a Knorhööner (Triglidae). Hi lewet uun a uastelk Atlantik faan Norweegen bit Nuurdafrikoo, uk uun a Nuurdsia, uun't Madlunsia an uun't Suart Sia. Di fask woort son 50 cm lung an lewet auer sunag of modrag grünj uun en jipde faan 20 m bit 300 m. San aparte nööm füng di fask, auer hi mä sin swäämbleesen knore koon. Sin flääsk as fääst an woort hal eden. Commonskategorii: Ruad Knorhöön – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Ruad Knorhöön


Chelidonichthys as en skööl faan fasker uun det famile faan a Knorhööner (Triglidae). Diar hiar njügen slacher tu. C. capensis – C. cuculus – C. gabonensis – C. ischyrus – C. kumu – C. lucerna – C. obscurus – C. queketti – C. spinosus Commonskategorii: Chelidonichthys – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Chelidonichthys


A Knorhööner (Triglidae) san en famile faan Bianfasker uun det order faan a Barschoortagen (Perciformes). Jo lewe miast uun flaak weeder auer sunag of modrag grünj. Jo kön mä hör swäämbleesen knore. Knorhööner freed letj fasker, kraaben an wokdiarten. Bellator – Bovitrigla – Chelidonichthys – Eutrigla – Lepidotrigla – Parapterygotrigla – Prionotus – Pterygotrigla – Trigla – Trigloporus Commonskategorii: Knorhööner – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Knorhööner


Pyrrhocorax as en skööl faan fögler uun det famile faan a Raawenfögler (Corvidae). Diar jaft at man tau slacher faan. Jo lewe uun a huuch berger faan Euraasien. Pyrrhocorax graculus, ~ 35 cm Pyrrhocorax pyrrhocorax, ~ 40 cm P. graculus P. pyrrhocorax Spriadkoord güül: P. graculus green:P. Pyrrhocorax orangj: biasen Commonskategorii: Pyrrhocorax – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Pyrrhocorax


At Gems (Rupicapra rupicapra) as en Hurndiart (Bovidae) an nai mä Sjep (Ovis) an Siigen (Capra). Hat lewet fööraal uun a Alpen, a Pyreneen an a Kaukasus. Spriadkoord grä: uun't Holozän ruad: daalang Commonskategorii: Gems – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Gems


A Gemsen (Rupicapra) san en skööl faan Hurndiarten (Bovidae) an nai mä Sjep (Ovis) an Siigen (Capra). Diar jaft at sääks slacher faan, diar uun a huuch berger faan Süüdeuroopa bit tu a Kaukasus lewe. Rupicapra asiatica, Lydekker, 1908, Anatoolien Rupicapra carpatica, Couturier, 1938, Karpaaten Rupicapra ornata, Neumann, 1899, Abruzzen Rupicapra parva, Cabrera, 1911, Kantaabrien Rupicapra pyrenaica, Bonaparte, 1845, Pyreneen (Alpen-) Gems (Rupicapra rupicapra, Linnaeus, 1758) Commonskategorii: Gemsen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Gemsen


Micheil Saakaschwili (üüb Georgisk: მიხეილ სააკაშვილი [mɪχɛɪl sɑɑkʼɑʃvɪlɪ], üüb Ukrainisk: Михайло (Міхеіл) Ніколозович Саакашвілі Mychajlo (Micheil) Nikolosowytsch Saakaschwili; * 21. Deetsember 1967 uun Tiflis, Georgisk SSR, Sowjetunioon) as en (föör 2015) georgisk, (2017-2019) stootenluas an (2015-2017, sant 2019) ukrainisk poliitiker. Faan 2000 tu 2001 wiar hi georgisk justiisminister an faan 2002 tu 2004 föörstmaan faan't steedfersoomling faan Tiflis. Hi lai 2001 en nei poliitisk partei, det Ferianigt Natschunaal Beweeging, grünj. Efter't Ruusenrewolutschoon wurd hi 2004 tu a president faan't lun weelet an bleew tu 2013 president. Hi ging do tu't Ukraine an wurd beriader faan a president faan't lun. Faan Mei 2015 tu Nofember 2016 wiar hi guwernöör faan det Odessa Prowins uun Ukraine. De 28. Jüüne 2018 wurd Saakaschwili faan en georgisk gericht uun wechweesen tu seeks juar uun't suart hüs ferurdialet. Uun a harewst 2021, kurt föör a komunaalwoolen, ging hi tu Georgien turag, an wurd faan't regiaring feestnimen. Presidenten faan Georgien: Swiad Gamsachurdia (1991-1992), Eduard Schewardnadse (1995-2003), Nino Burdschanadse (üüs stelfertreeder; 2003-2004, 2007-2008), Micheil Saakaschwili (2004-2007, 2008-2013), Giorgi Margwelaschwili (2013-2018), Salome Surabischwili (sant 2019). Commons: Micheil Saakaschwili – Saamling faan biljen of filmer


A Kemmelberag, of ianfach Kemmel as en huug naibi Kemmel uun Waastflandern (Belgien). Hi as man 159 m huuch, man likes a huuchst berag uun Waastflandern. Boowen üüb a toop as en kriigerdenkmool för a fäälen soldooten uun a Iarst Weltkriich. Commonskategorii: Kemmelberag – Saamlang faan bilen of filmer


Tjaapdiarten (Gnathostomata) san en auerklas oner a Wäärlisdiarten. Auer 99% faan a wäärlisdiarten san Tjaapdiarten, bluas a Njügenuugen an a Slimialer hiar diar ei mä tu. Commonskategorii: Tjaapdiarten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Tjaapdiarten


Wat menst dü? Namur (Prowins) Namur (Arrondissement) Namur (Steed)


w:de:NUTS:BE Detdiar sidj skal di (iarst ans) widjer feer. (huuchsjiisk)


Lööwen as a hoodsteed faan det Fleemisk-Brabant Prowins uun Belgien. At steed leit uun a maden faan't lun, amanbi 25 km uun a nuurduast faan Brüssel. Det hee 101.032 lidj (2021). Det as uk at hoodsteed faan det Lööwen Arrondissement. Lööwen - Lovagne - Leuven - Löwen At Riadhüs At Riadhüs Sint Peter Sint-Donatuspark Belgium: Vlaams Brabant, citypopulation.de


Baarle-Hertog (fransöösk Baerle-Duc) as en eksklaawe faan Belgien uun a Neederlunen, an hiart tu't Prowins Antwerpen. Diar wene 2865 minsken üüb en areaal faan 7,48 kwadrootkilomeetern (Stant: 1. Janewoore 2020). Tu Baarle-Hertog hiar 24 lunstaken, an diar banen uun lei uk weder staken, diar tu a Neederlunen hiar. Det grens lääpt leewen swäärs troch enkelt hüsang. Di Neederluns dial faan't stääd het Baarle-Nassau. Commonskategorii: Baarle-Hertog – Saamlang faan bilen of filmer 51.454.9333333333333Koordinaaten: 51° 27′ N, 4° 56′ O


EUROCONTROL as en europeesk iinrachtang, diar ham am det seekerhaid uun a loftferkiar komert. Hat sat uun a Stääd Brüssel. Commonskategorii: EUROCONTROL – Saamlang faan bilen of filmer


Vorlage:Infobox Ort in den Niederlanden/Wartung/Typ falsch gesetzt Baarle-Nassau ( tuharke?/i) as en holuns gemeen uun't Prowins Nuurdbrabant. Diar wene 7075 minsken (Stant: 1. Janewoore 2023). Det stääd Baarle hiart dialwiis tu a Neederlunen an dialwiis tu Belgien (Baarle-Hertog). Bevolkingsontwikkeling; regio per maand. Uun: StatLine. Centraal Bureau voor de Statistiek, 28-2-2023 (Holuns). Commonskategorii: Baarle-Nassau – Saamlang faan bilen of filmer


Wat menst dü? Baarle-Nassau (Neederlunen) Baarle-Hertog (Belgien)


At Centraal Bureau voor de Statistiek (CBS) as det amt för statistik uun a Neederlunen. Ään dial werket uun Heerlen (Prowins Limburg) an en öödern dial uun Voorburg naibi Den Haag. Commonskategorii: Centraal Bureau voor de Statistiek – Saamlang faan bilen of filmer


A Moskusoks of uk Sjepoks (Ovibos moschatus) as en Hurndiart (Bovidae) an di iansagst slach uun det skööl Ovibos. Hi as nai mä Sjep (Ovis) an Siigen (Capra). Mantjin (roomer) wurd 1,50 m huuch an wiiftjin (sjep) 1,30m. Jo lewe uun a Tundra faan Greenlun, Kanada, Alaska an Sibiirien. Letj sköölen lewe uk uun Skandinaawien. At jaft daalang wel son trii bit sjauerdüüsen diarten. Commonskategorii: Moskusoksen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Moskusoksen


Charleroi [ʃaʁləʁwa] as det gratst steed uun det Hennegau Prowins uun Belgien. At steed leit uun a süüd faan't lun, amanbi 49 km uun a süüduast faan Brüssel. Det hee 201.837 lidj (2021). Det as at hoodsteed faan det Charleroi Arrondissement. At steed hee fiiw distrikten: Centre Nord Sud Ouest Est At Riadhüs Det Saint-Christophe de Charleroi Sark Palais des Beaux-Arts Kasern Caporal Trésignies Belgium: Hainaut, citypopulation.de


Hasselt as at hoodsteed faan det Limborig Prowins uun Belgien. At steed leit uun a nuurduast faan't lun, amanbi 70 km uun a nuurduast faan Brüssel. Det hee 79.089 lidj (2021). Det as uk at hoodsteed faan det Hasselt Arrondissement. Ual Riadhüs Det Grat Markels Belgium: Limburg, citypopulation.de


At Tahr Siig (Arabitragus jayakari of uk Hemitragus jayakari) as en slach faan Hurndiarten (Bovidae) an di iansagst slach uun det skööl Arabitragus. Hat as nai mä Siigen (Capra) an lewet üüb't Araabisk Hualeweilun. Det iindialang tu det skööl Hemitragus as daalang ei muar aktuel. Commonskategorii: Arabitragus jayakari – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Arabitragus jayakari


A Takiinen (Budorcas) san en skööl faan Hurndiarten (Bovidae) an nai mä Siigen (Capra). Auer jo Beesten (Bos) like, het jo uk Beest-Gemsen of Gnuu-Siigen. Takiinen lewe uun Aasien. Budorcas bedfordi Budorcas taxicolor Budorcas tibetana Budorcas whitei Jodiar sjauer slacher wurd uk üs onerslacher faan Budorcas taxicolor uunsen: B. t. bedfordi – B. t. taxicolor – B. t. tibetana – B. t. whitei Commonskategorii: Takiinen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Takiinen


A Boskgemsen (Capricornis) san en skööl faan Hurndiarten (Bovidae). Jo like Gemsen (Rupicapra) an san nai mä Siigen (Capra). Boskgemsen lewe uun Aasien. Capricornis crispus Capricornis maritimus Capricornis milneedwardsii Capricornis rubidus Capricornis sumatraensis Capricornis swinhoei Capricornis thar Commonskategorii: Boskgemsen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Boskgemsen


En moune (astronoomisch sümbool: ) as en önj ferhüülj latjere hamelkroop, di ham am en grutere planeet drait. Üüs wråål heet man åån trabaant, jü ma ham sin grute iireswånring am e san mååget. Än aw jüdeer wånring drait e moune ham uk nuch am e wrål önj nüügenäntwinti deege än tweelwen stüne. Da oudere planeete heewe möre moune. Sü di Juupitär ma fjouer, di Saturn ma oocht än Uraanus ma seeks moune. Hü pråchtful da korte, trii bit fiiw stüne lunge nåchte wälj wjarn, wan we da deer belaawe köön! Wan we ap e Saturn boogeden, köön we dåt schouspal ma da oocht moune belöke. Niinj iinjsist junk nåcht. Jü iinj moune gungt ap än jü ouer gungt uner. Åltens san wälj fjouer latje än grute tu siien. We mönje nü schucht ma üs iinj moune tufreese weese. Naimoune, jarste fiirndiilj, fulmoune än leeste fiirndiilj; dåt jeeft oufwäksling nooch. Da Ameerikaaner snååke foon junk än lacht moune. Wan we aw e moune wjarn än foon deerüt üs wrål belöke köön, hü grut moost üs wrål ütsiinj, ouerdåt ja duch füfti tooche gruter as ås e moune. Jü moune as foon üs bloot 385.000 kilomeeter wåch, än jü wrål moost


(fe.) 2010 wiar det tjiinst juar faan at 21. juarhunert. At juar begand mä’n Freidai. (mo.) 2010 wus dåt tiint iir foon dåt 21. iirhunert. Et iir beganed ma’n Fraidi. (sö.) 2010 wiar dit tiinst Jaar fan dit 21. Jaarhön’ert. Dit Jaar bigent me en Friidai. (hf.) 2010 waos dat tiint iir foon dat 21. iirhonert. Et iir begaant mä en Fraidii. 04. Januaar: Di Burj Khalifa önj Duubai, ma 828 meeter dåt huuchste bag aw e wråål, as klåår. 12. Januaar: Swiiri jardbääwing aw Haiti. 12.-28. Febrewoore: Ian-an-twuntigst Olympisk Wonterspalen wiar uun Vancouver. 11. Mei: David Cameron wurd premierminister faan dön Ferianigt Köningrik. 28. Moi - 30 Moi: Friesen-Droapen aw Deät Lun. 27. Jüüne: Iarst runde uun a presidentskapswoolen uun Guinea. 30. Jüüne: Christian Wulff wurd tu a bundespresdient weelet. 19. August * At Nordfriisk Wikipedia woort iinracht. 10. Oktuuber: A Neederluns Antilen wurd apliaset. 14. Oktuuber: Mark Rutte wurd premierminister faan Holun. 07. Nofember: Naist runde uun a presidentskapswoolen uun Guinea: wool faan Alpha Condé tu a president. 23 januaar: Oleg Velyky, tjüsche hönjbåålspaler 01. Januar Klife foon Moher jarst önj e weestfrasch “top 100". 19. bit 23. Febrewoore Radio Öömrang wiar 5 daar online. 13. Märts: Di


At Hemitragus jemlahicus of Himalaya-Tahr-Siig as en Hurndiart (Bovidae) an di iansagst slach uun det skööl Hemitragus. Hat as nai mä Siigen (Capra) an lewet uun't Himalaya. Iar san tu det skööl Hemitragus uk noch ööder diarten reegent wurden, jo san oober wel dach ei so nai mäenööder: Tahr-Siig (Hemitragus jayakari, daalang: Arabitragus jayakari) Nilgiri-Tahr-Siig (Hemitragus hylocrius, daalang: Nilgiritragus hylocrius) Commonskategorii: Himalaya-Tahr-Siig – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Himalaya-Tahr-Siig


A Goraalen of Bosksiigen (Naemorhedus) san en skööl faan Hurndiarten (Bovidae). Jo san nai mä Siigen (Capra) an lewe uun Aasien. Naemorhedus baileyi Naemorhedus bedfordi Naemorhedus caudatus Naemorhedus evansi Naemorhedus goral Naemorhedus griseus Commonskategorii: Goraalen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Goraalen


At Nilgiri-Tahr-Siig (Nilgiritragus hylocrius, iar uk Hemitragus hylocrius) as en Hurndiart (Bovidae) an nai mä a Siigen (Capra). Hat lewet uun't süüdelk Indien. Commonskategorii: Nilgiri-Tahr-Siig – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Nilgiri-Tahr-Siig


At Snäsiig of Beragsiig (Oreamnos americanus) as en Hurndiart (Bovidae) an nai mä a Siigen (Capra). Hat lewet uun Nuurdameerikoo. Commonskategorii: Snäsiig – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Snäsiig


A Bläsjep (Pseudois) san en skööl faan Hurndiarten (Bovidae). Jo san nai mä Sjep (Ovis) an Siigen (Capra), an lewe uun Aasien. Bläsjep (Pseudois nayaur) Letj Bläsjep (Pseudois schaeferi) P. nayaur P. schaeferi Commonskategorii: Bläsjep – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Bläsjep


At Tiibetantiloop (Pantholops hodgsonii) as en Hurndiart (Bovidae) an nai mä a Siigen (Capra). Hat lewet uun't Tiibet. Commonskategorii: Tiibetantiloop – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Tiibetantiloop


A Cephalophus san en skööl faan Hurndiarten (Bovidae). Jo like letj Antiloopen. C. adersi – C. brookei – C. callipygus – C. crusalbum – C. dorsalis – C. harveyi – C. jentinki – C. leucogaster – C. natalensis – C. niger – C. nigrifrons – C. ogilbyi – C. rubidus – C. rufilatus – C. silvicultor – C. spadix – C. weynsi – C. zebra Commonskategorii: Cephalophus – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Cephalophus


A Philantomba san en skööl faan Hurndiarten (Bovidae). Jo like letj Antiloopen. P. maxwelli – P. monticola – P. walteri Commonskategorii: Philantomba – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Philantomba


At Sylvicapra grimmia as en Hurndiart (Bovidae), an di iansagst slach uun det skööl Sylvicapra. Hat liket en letj Antiloop an lewet uun't süüdelk Afrikoo. Commonskategorii: Sylvicapra grimmia – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Sylvicapra grimmia


A Kobus of uk Weederromer san en skööl faan Hurndiarten (Bovidae). Jo like Antiloopen an lewe uun modrag regiuunen uun Afrikoo. Puku Kobus vardonii (Livingstone, 1857) Kobus anselli (Cotterill, 2005) Kobus kafuensis (Haltenorth, 1963) Litsji Kobus leche (Gray, 1850) Kobus megaceros (Fitzinger, 1855) Kobus robertsi (Rothschild, 1907) Kobus smithemani (Lydekker, 1900) Kob Kobus kob (Erxleben, 1777) Kobus loderi (Lydekker, 1900) Kobus leucotis (Lichtenstein & Peters, 1854) Kobus thomasi (Sclater, 1895) Kobus defassa (Rüppell, 1835) Kobus ellipsiprymnus (Ogilby, 1833) Commonskategorii: Kobus – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Kobus


At Pelea capreolus of uk Ree-Antiloop as en Hurndiart (Bovidae) an di iansagst slach uun det skööl Pelea. Hat lewet uun Süüdafrikoo an Lesotho. Commonskategorii: Pelea capreolus – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Pelea capreolus


A Redunca of uk Raidroomer san en skööl faan Hurndiarten (Bovidae). Jo like Antiloopen. Redunca arundinum (Boddaert, 1785) Redunca bohor (Rüppell, 1842) Redunca cottoni (Rothschild, 1902) Redunca nigeriensis (Blaine, 1913) Redunca occidentalis (Rothschild, 1907) Redunca redunca (Pallas, 1767) Redunca adamauae (Pfeffer, 1962) Redunca chanleri (Rothschild, 1895) Redunca fulvorufula (Afzelius, 1815) Commonskategorii: Redunca – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Redunca


Kakelaken (Blattodea) san en kategorii faan insekten. Blaberidae - Blattidae - Corydiidae - Cryptocercidae - Ectobiidae - Lamproblattidae - Nocticolidae - Tryonicidae famile: Blaberidae (Blaberus giganteus) famile: Blattidae Amerikoonsk Kakelak (Periplaneta americana) Echt Kakelak (Blatta orientalis) Sjiisk Kakelak (Blattella germanica) Commonskategorii: Kakelaken – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Kakelaken


A Impalas (Aepyceros) san en skööl faan Hurndiarten (Bovidae) an hiar tu a Antiloopen. Diar jaft at tau slacher faan. Aepyceros melampus (Lichtenstein, 1812) Aepyceros petersi (Bocage, 1879) ütjstürwen: Aepyceros afarensis Geraads, Bobe & Reed, 2012 Aepyceros datoadeni Geraads, Melillo & Haile-Selassie, 2009 Aepyceros dietrichi Gentry, 2011 Aepyceros premelampus Harris, 2003 Aepyceros shungurae Gentry, 1985 Commonskategorii: Impalas – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Impalas


Anderlecht as en gemeend uun det Brüssel Regiuun uun Belgien. At gemeend leit uun a waast faan't regiuun. Det hee 120.887 lidj (2021). At gemeend hee 20 fjuardens: Centre historique Birmingham Biestebroeck Veeweyde Meir Scherdemael Broeck Moortebeek Peterbos Scheutveld Scheut Cureghem Petite Île Zoning industriel La Roue Trèfles Quartier des étangs Vogelenzang Neerpede Bon Air Belgium: Region of Brussels, citypopulation.de


Gäärshopern (Caelifera) san en onerorder faan insekten. Tuup mä a Hopern an staapken (Ensifera) hiar jo tu a Hopern (Orthoptera). Dialonerorder: Acrididea Auerfamile: Acridoidea Familin: Acrididae - Dericorythidae - Lathiceridae - Lentulidae - Lithidiidae - Ommexechidae - Pamphagidae - Pamphagodidae - Pyrgacrididae - Romaleidae - Tristiridae Auerfamile: Eumastacoidea Familin: Chorotypidae - Episactidae - Eumastacidae - Euschmidtiidae - Mastacideidae - Morabidae - Proscopiidae - Thericleidae Auerfamile: Pneumoroidea Famile: Pneumoridae Auerfamile: Pyrgomorphoidea Famile: Pyrgomorphidae Auerfamile: Tanaoceroidea Famile: Tanaoceridae Auerfamile: Trigonopterygoidea Familin: Trigonopterygidae - Xyronotidae Auerfamile: Tetrigoidea Famile: Tetrigidae Dialonerorder: Tridactylidea Auerfamile: Tridactyloidea Familin: Cylindrachetidae - Ripipterygidae - Tridactylidae Famile: Acrididae Algemian Gäärshoper (Chorthippus parallelus) Commonskategorii: Gäärshopern – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Gäärshopern Tettigonia viridissima Roeseliana roeselii Chorthippus albomarginatus Chorthippus brunneus Conocephalus dorsalis Tetrix undulata Myrmeleotettix maculatus Leptophyes punctatissima Meconema thalassinum efter: Lotte von Komorski. Dem Zirpen im Gras auf der Spur. Uun: Der Insel-Bote. 2020-09-09


Tellingstedt as en gemiine foont Åmt Kirchspielslandgemeinden Eider önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt nordååsten foon e kris. Dåt heet 2678 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Tensbüttel-Röst as en gemiine foont Åmt Mitteldithmarschen önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt ååsten foon e kris. Dåt heet 670 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Tielenhemme as en gemiine foont Åmt Kirchspielslandgemeinden Eider önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt nordååsten foon e kris. Dåt heet 161 inboogere (2019). Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Trennewurth as en gemiine foont Åmt Marne-Nordsee önj e Kris Dithmjarsche. E gemiine läit önjt sööden foon e kris. Dåt heet 253 inboogere (2019). Di Gräine Küstwäi gungt dör e gemiine. Da leeste komunåålwoole wjarn di 6. önj e Krölemoune 2018. Dithmarschen: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de


Arlon (üüb Tjiisk an Luksemborgisk: Arel, üüb Neederluns: Aarlen) as at hoodsteed faan det Luksemborig Prowins uun Belgien. At steed leit uun a süüduast faan't lun, amanbi 167 uun a süüduast faan Brüssel an nai bi't grens tu't Grathertoochdoom Luksemborig. Det hee 30.393 lidj (2021). Banensteed At Sark Saint-Donat Det Jüüds Hoof Belgium: Luxembourg, citypopulation.de


A Eegentelk Kü-Antiloopen (Alcelaphus) san en skööl faan Hurndiarten (Bovidae) an hiar tu a Antiloopen. Alcelaphus buselaphus († Pallas, 1766) Alcelaphus caama (É. Geoffroy Saint-Hilaire, 1803) - Süüdaafrikoons Küantiloop Alcelaphus cokii (Günther, 1884) Alcelaphus lelwel (Heuglin, 1877) Alcelaphus lichtensteinii (Peters, 1852)) Alcelaphus major (Blyth, 1869) Alcelaphus swaynei (Sclater, 1892) Alcelaphus tora (Gray, 1873) Commonskategorii: Alcelaphus – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Alcelaphus


At Beatragus hunteri of Hunter-Antiloop (uk: Damaliscus hunteri) as en Hurndiart (Bovidae) an hiart tu a Kü-Antiloopen. Hat as di iansagst slach uun det skööl Beatragus. Commonskategorii: Beatragus hunteri – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Beatragus hunteri


A Gnuus (Connochaetes) san en skööl faan Hurndiarten (Bovidae) an hiar tu a Kü-Antiloopen. Witjbiard-Gnuu Connochaetes albojubatus (Thomas, 1892) Witjstört-Gnuu Connochaetes gnou (Zimmermann, 1780) Witjstrimel-Gnuu, Njassa-Gnuu Connochaetes johnstoni (Sclater, 1896) Serengeti-Witjbiard-Gnuu Connochaetes mearnsi (Heller, 1913) Strimel-Gnuu Connochaetes taurinus (Burchell, 1824) C. albojubatus C. gnou C. taurinus, jongdiart Commonskategorii: Gnuus – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Gnuus


A Damaliscus ("Sassabys" an "Topis") san en skööl faan Hurndiarten (Bovidae) an hiar tu a Kü-Antiloopen. Damaliscus eurus (Blaine, 1914) Damaliscus korrigum (Ogilby, 1834) Damaliscus jimela (Matschie, 1892) Damaliscus lunatus (Burchell, 1824) Damaliscus phillipsi (Harper, 1939) Damaliscus pygargus (Pallas, 1767) Damaliscus superstes (Cotterill, 2003) Damaliscus tiang (Heuglin, 1863) Damaliscus topi (Blaine, 1914) Damaliscus ugandae (Blaine, 1914) Commonskategorii: Damaliscus – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Damaliscus