(fe.) 2004 wiar det fjuard juar faan at 21. juarhunert. Det wiar en skregeljuar an begand mä’n Tüürsdai. (mo.) 2004 wus dåt fiird iir foon dåt 21. iirhunert. Et iir beganed ma’n Törsdi. (sö.) 2004 wiar dit fjaart Jaar fan dit 21. Jaarhön’ert. Dit Jaar bigent me en Türsdai. (hf.) 2004 waos dat fiird iir foon dat 21. iirhonert. Et iir begaant mä en Tonersdii. (go.) (Hoolmer) 2004 wås dat fiird jeer foon dat 21. jeerhunert. Dat jeer begäned mä en Tünersdi. 01. Jüüle: Horst Köhler wurd tu a bundespresident weelet. 02. Nofember: Presidentskapswool uun dön Ferianigt Stooten: welerwool faan George W. Bush tu a president. 11. Nofember: At Friisk Gesäts woort beslööden. 05. Jüüne: Ronald Reagan, 40. president faan Ameerikoo (* 1911) 14. August: Czesław Miłosz, poolsk-amerikoons skriiwer (* 1911)


(fe.) 2005 wiar det füft juar faan at 21. juarhunert. At juar begand mä’n Saninj (mo.) 2005 wus dåt füft iir foon dåt 21. iirhunert. Et iir beganed ma’n Saneene. (sö.) 2005 wiar dit fifst Jaar fan dit 21. Jaarhön’ert. Dit Jaar bigent me en Seninj. (hf.) 2005 waos dat fuft iir foon dat 21. iirhonert. Et iir begaant mä en Soneene. (go.) (Hoolmer) 2005 wås dat füft jeer foon dat 21. jeerhunert. Dat jeer begäned mä en Saneene. 05. Febrewoore: Faure Gnassingbé wurd president faan Toogo efter a duas faan Gnassingbé Eyadéma. 20. Febrewoore: Lundaiswool uun Sleeswich-Holstian. 25. Febrewoore: Faure Gnassingbé treed üüs president faan Toogo turag. 24. April: Presidentskapswool uun Toogo; wool faan Faure Gnassingbé tu a president. 27. April: Peter Harry Carstensen wurd minister-president faan Sleeswich-Holstian. 22. Nofember: Angela Merkel wurd aachst kansler faan Tjiisklun. 05. Febrewoore: Gnassingbé Eyadéma, president faan Toogo, 1967-2005 (* 1935) 02. April: Paap Johanes Paul II., baskop faan Room (* 1920)


(fe.) 2006 wiar det seekst juar faan at 21. juarhunert. At juar begand mä’n Söndai. (mo.) 2006 wus dåt seekst iir foon dåt 21. iirhunert. Et iir beganed ma’n Sandi. (sö.) 2006 wiar dit sokst Jaar fan dit 21. Jaarhön’ert. Dit Jaar bigent me en Sendai. (hf.) 2006 waos dat seekst iir foon dat 21. iirhonert. Et iir begaant mä en Sondii. 9. Oktuuber: Toomas Hendrik Ilves wurd president faan Eestlun. 27. Janewoore: Johannes Rau, tjiisk poliitiker an aachst bundespresident faan at bundesrepubliik faan Tjiisklun (* 1931) 16. Mei: Elisabeth Karin von Arronet, tjiisk-baltisk konstmooler, graafiker an konstleerer (* 1917)


(fe.) 2008 wiar det aachst juar faan at 21. juarhunert. At juar wiar en skregeljuar an begand mä'n Teisdai. (mo.) 2008 wus dåt oocht iir foon dåt 21. iirhunert. Et iir beganed ma’n Täisdi. (sö.) 2008 wiar dit aachst Jaar fan dit 21. Jaarhön’ert. Dit Jaar bigent me en Tiisdai. (hf.) 2008 waos dat aacht iir foon dat 21. iirhonert. Et iir begaant mä en Taisdii. 28. Mei: Nepaal wurd en republiik. 23. Jüüle: Ram Baran Yadav wurd iarst president faan Nepaal. 04. Nofember: Presidentskapswool uun dön Ferianigt Stooten: wool faan Barack Obama tu a president. 19. Nofember: John Key wurd 38. premier-minister faan Nei-Sialun. 22. Deetsember: Aboubacar Somparé, a president faan't natschunaalfersoomling, wurd stelfertreeden president faan Guinea efter a duas faan Lasana Condé. 23. Deetsember: Det wiar en putsch uun Guinea: koptein Moussa Dadis Camara wurd president faan Guinea. 11. Janewoore: Edmund Hillary, neisialuns berigstiiger (* 1919) 03. August: Aleksander Solschenitsyn, rüs skriiwer (* 1918) 22. Deetsember: Lansana Conté, president faan Guinea (* 1934)


(fe.) 2009 wiar det njüügenst juar faan at 21. juarhunert. At juar begand mä’n Tüürsdai. (mo.) 2009 wus dåt nüügent iir foon dåt 21. iirhunert. Et iir beganed ma’n Törsdi. (sö.) 2009 wiar dit niigenst Jaar fan dit 21. Jaarhön’ert. Dit Jaar bigent me en Türsdai. (hf.) 2009 waos dat njugent iir foon dat 21. iirhonert. Et iir begaant mä en Tonersdii. 05. April: Lars Løkke Rasmussen wurd premierminister faan Denemark. 27. September: Lundaiswool uun Sleeswich-Holstian. 03. Deetsember: A president faan Guinea, Moussa Dadis Camara, wurd uun en atentaat ferwundet. Sékouba Konaté wurd president faan't lun.


(fe.) 2000 wiar det letst juar faan det 20. juarhunert. Det wiar en skregeljuar an begand mä’n Saninj. 27. Febrewoore: Lundaiswool uun Sleeswich-Holstian. 17. Jüüle: Dr. Baschar al-Assad wurd president faan Syrien. 01. August: Moshe Katsav wurd president faan Israel. 07. Oktuuber: Henri wurd grathertooch faan Luksemborig. 07. Nofember: Presidentskapswool uun dön Ferianigt Stooten: wool faan George W. Bush tu a president. 10. Deetsember: Ion Iliescu wurd president faan Rumeenien. 08. Febrewoore: Ion Gheorghe Maurer, rumeensk poliitiker (* 1902) 21. Mei: John Gielgud, ingels schauspeler (* 1904) 29. September: Jopie Huisman, waastfresk konstmooler (* 1922) 01. Nofember: Steven Runciman, britisk histooriker (* 1903)


(fe.) 2012 wiar det twaalewst juar faan at 21. juarhunert. Det wiar en skregeljuar an begand mä’n Söndai. (mo.) 2012 wus dåt tweelewt iir foon dåt 21. iirhunert. Et iir beganed ma’n Sandi. (sö.) 2012 wiar dit twelefst Jaar fan dit 21. Jaarhön’ert. Dit Jaar bigent me en Sendai. 18. Marts: Joachim Gauck wurd tu a president faan't bundesrepubliik faan Tjiisklun weelet. 08. April : Puasksöndai. 06. Mei: Lundaiswool uun Sleeswich-Holstian. 15. Mei: François Hollande wurd president faan Frankrik. 17. Mei : Hemelfaart. 12. Jüüne: Torsten Albig wurd minister-president faan Sleeswich-Holstian. 27. Jüüle : Olympisk Somerspalen began uun London. 6. Nofember: Presidentskapswool uun dön Ferianigt Stooten: welerwool faan Barack Obama tu a president. 18. Marts: George Tupou V., Köning faan Tonga (b. 1948) 25. August: Neil Armstrong, US-ameerikoons astronaut († 1930) 30. Jüüne: Yitzhak Shamir, 7. premier-minister faan Israel (b. 1915) 01. Janewoore: Föör 10 juar as a Euro üs baarjil iinfeerd wurden. 28. Janewoore: At Nuurdfresk Wikipedia hää en neien skak füngen efter det münster faan't Waastfresk an Saaterfresk Wikipedia. 08.-11. Febrewoore: Interfriisk Büürendraapen uun't Saaterlun. 21. Febrewoore: Radio Öömrang üüb KW 25. Febrewoore: Biike-Empfang, sh:z-beracht Febrewoore: Nei Halunder wurdenlist uun't näät! 24. Maarts: Nei Fering-Öömrang spreegwurdleksikon woort föörsteld.


19,188 artiikler jaft at al uun't Nordfriisk Wikipedia. 46 Kategoriin jaft at uun't Nordfriisk Wikipedia. Hü skal Dan nei artiikel het? Öler Wikimedia Projekten


Naibel as en stää än gemiine önj Nordfraschlönj. Dåt hiirt tut Åmt Söödtuner. Di Gräine Küstwäi mååget diilj foon e ååstgränse foon e stää. Stäädiile foon Naibel: Deesbel (ap Tjüsch: Deezbüll, ap Dånsch: Dedsbøl) Deesbel-Borj (ap Tjüsch:Deezbüll-Burg, ap Dånsch: Dedsbøl-Borg) Lungstuft (ap Tjüsch än Dånsch: Langstoft) Ülbel (ap Tjüsch: Uhlebüll, ap Dånsch: Ullebøl) Gåås (ap Tjüsch: Gath, ap Dånsch: Gade) Teegelwang (ap Tjüsch: Tegelwang, ap Dånsch: Tegelvang) Naibel wårt dåt jarst tooch önjt iir 1436 nåmd, iirtids uner di noome Nubul. Bit tu e önjfång foont 20.iirhunert wus Naibel mör unti maner en toorp. Ouers dan mör än mör tu en ferkiirsknooteprak tu da ailönje än hålie. 1887 köm e marschboon, wat Naibel ma Hamborj ferbün än sü kömen uk mör kuupmansmansche eefter Naibel. Di Hindenborjdoom köm 1927, wat et ailönj Sal ma e boon ferbant. Önjt iir 1920 wörd Naibel tu e Krisstää foon Söödtönder. Dan di 1. Januar 1960 wörd Naibel en rucht stää. 1970 wus Naibel niin krisstää mör amdåt da krise Söödtönder, Ääderstää än Hüsem tuhuupe läid wörden tu e Kris Nordfraschlönj, sü as et diling nuch as. Di 1. önj e Ismoune 2008 wörd e gemiine diilj foont Åmt Söödtuner. Stääpartnerschap: Ferianagt Könangrik Malmesbury, Änglönj,


DNA as det ingelsk ufkörtang för Desoxyribonukleinsüren (DNS). DNA as en biomoleküül an drait informatjuunen am't ferarwin. Hat sat uun a kromosoomen. Uun't DNA san geneetisk informatjuunen för't produktjuun faan RNA. En wichtag skööl faan RNA as mRNA mä informatjuunen för a stoofwaksel uun en sel. Commons: Desoxyribonukleinsüren – Saamlang faan bilen of filmer Mitochondriol DNA Nukleotid


Haliglun (üüb Halunder: deät Lun; üüb Tjiisk an Deensk: Helgoland; üüb Ingels: Heligoland) as en eilun uun a Nuurdsia. Diar wene 1.407 mensken (2011), amanbi 500 diarfaan snaake Halunder. At eilun as dial faan de Pinneberig Kreis. Haliglun bestäänt ütj tau eilunen: Haliglun an De Hallem. Kanin Selag Grä Selag Triituankub Luum Grat Alk Malmuk Dööskop Faan 1807 ap tu 1890 wiar Haliglun en britisk kolonii. A onerguwernöören an guwernöören wiar: Hat jeew en siaslacht uun Mei 1864 twesken Preussen, Uasterrik an Denemark uun de Naist Sleeswich-Holstians Krich nai bi't eilun. Ialtörn Haliglun Ialtörn Haliglun De Hallem Efter det 2011 Folksteeling, Statistikamt Nord [1]. d’Auvergne, Corbet James uun Marshall, John Royal Naval Biography The London Gazette, November 12, 1814: Downing-Street, November 11, 1814. His Royal Highness the Prince Regent has been pleased, in the name and on the behalf of His Majesty, to appoint Henry King Esq. Lieutenant-Colonel in the Army, to be Lieuteuant-Governor of the Island of Heligoland. The London Gazette, Tuesday September 29, 1840: Downing Street, September 28, 1840. The Queen has been pleased to appoint John Hindmarsh, Esq. Captain in the Royal Navy, to be Lieutenant Governor of the Island of Heligoland. The London Gazette, Tuesday March


(fe.) 1788 wiar det aacht-an-tachentigst juar faan det 18. juarhunert. At juar begand mä’n Teisdai uun de Gregoriaans kalender. 02. Janewoore: Georgia wurd de fjuard bundesstoot faan dön Ferianigt Stooten. 09. Janewoore: Connecticut wurd de füft bundesstoot faan dön Ferianigt Stooten. 26. Janewoore: At steed Sydney, Austraalien, wurd grünjlaanjen. 06. Febrewoore: Massachusetts woort en dial faan a Ferianagt Stooten. 28. April: Maryland wurd de sööwenst bundesstoot faan dön Ferianigt Stooten. 23. Mei: South Carolina wurd de aachst bundesstoot faan dön Ferianigt Stooten. 21. Jüüne: New Hampshire wurd de njüügenst bundesstoot faan dön Ferianigt Stooten. 25. Jüüne: Virginia wurd de tjiinst bundesstoot faan dön Ferianigt Stooten. 26. Jüüle: New York wurd de elwenst bundesstoot faan dön Ferianigt Stooten. 14. Deetsember: Kaarl IV. wurd köning faan Spanje. De äälst koord faan Sydney (1789) Köning Kaarl IV. faan Spanje (1789) 09. Ismoune: Hans Peter Feddersen (Di Ålere), kunstmååler († 1860) 22. Janewoore: George Gordon Byron, britisk skriiwer († 1824) 05. Febrewoore: Robert Peel, premier-minister faan det Ferianigt Köningrik († 1850) 10. Febrewoore: Johann Peter Pixis, tjiisk klawiarspeler an komponist († 1874) 12. Febrewoore: Carl Reichenbach, tjiisk cheemiker († 1869) 22. Febrewoore: Arthur Schopenhauer, tjiisk filosoof († 1860) 24. Febrewoore: Johan Christian Clausen Dahl,


Darmstadt as en krisfri stää önj dåt tjüsch bundeslönj Hessen. Jü stää heet 159.174 inboogere (2020). Germany: States and Major Cities, citypopulation.de


De Huuge (uwe Tutsk: Hooge; uwe Däänsk: Hoge) is en halii foon dä Nöördfreesk Ailööne. E halii is ok en gemeende öön't Amt Polweerm öön'e Krais Nöördfreesklöön. Et gemeende heet 109 jude (2011). De Huuge as dat seekstgrotst nöördfreesk ailöön. Tu e nöörd foon't ailöön is e Söler Ia, tu e uust is e Söönsheern, tu söö'uust is et ailöön Polweerm, tu e sööwäst sän et ailöön Nöörderuug än de Nöörderuug Söön, än tu e wäst is e Japsöön. Et ailöön heet fole weerwe. De grotste weerwe uwe't ailöön sän Iipkensweeref (Ipkenswarft) än Bakensweeref (Backenswarft) öön e nöörd än Madeltrit (Mitteltritt), Hansweeref (Hanswarft) än Okensweeref (Ockenswarft) öön e söö. Ööre weerwe sän: Schorkweeref (Kirchwarft) Okelutsweeref (Ockelützwarft) Folkertsweeref (Volkertswarft) Wästerweeref (Westerwarft) Lorensweeref (Lorenzwarft) Stöörmflööd 1962 Nordfriesland, citypopulation.de


Di friisk Spraaken sen en Skööl fan trii Spraaken. Ja hiir tö di Nuurđseegermansk Twiig fan di Weestgermansk Spraaken. Friisk wiar bit tö dit sokstainst Jaarhönert di Spraak fan Amt en Rocht ön di Weeterkantenlönen mund Vlie naa Weesten di -Weeser ön Uasten. Diareeđer es di Spraak ön Uastfriislön ütstürewen. Deling (2021) uur Friisk jit fan ombi 400.000 mensken snaaket, fuaral ön dit holönsk Lön Friislön. Uk sen ön Nuurđfriislön muar friisk Spreekwiisen bihölen blewen. Naist tö di nuurđfriisk Spraaken jeft et jit tau üđer friisk Spraaken. Sa uur dit Weestfriisk fan ombi en Trēr fan di 640.000 Mensken ön di neđerlöns Provins Fryslân. Seeltersch es di Leest fan di uastfriisk Spraaken. Ombi 2.000 Mensken snaki jit Saterfriisk/Seelters, wat ön dit Saterlön ön Oldenborig uuni. trii Spraakentwiigern sen fiir ütenachtler gingen. Aaftinoch ken Mensken, wat forskelig friisk Spraaken keen, jam ek muar forstuun. Jurtkamst foon di frasche spräke Theodor Siebs Hermann Möller Swadesh list nuurdfresk Friiske spräke (üp Fastlönsfriisk) Vorlage:Germaans spriiken/sö Wikipedia aw Seeltersk Wikipedia aw Frysk


De Nees (uwe Tutsk: Langeneß, uwe Däänsk: Langenæs) is en halii foon dä Nöördfreesk Ailööne. Ju lait saalik foon Feer än heet 21 weerwe. E halii is tohuup mä Uallöön ok en gemeende öön't Amt Polweerm öön'e Krais Nöördfreesklöön. Et gemeende heet 135 jude (2011). De Nees as dat fuftgrotst nöördfreesk ailöön. Boye Richard Petersen (1869-1943), skapskapitään Stöörmflööd 1962 Nordfriesland, citypopulation.de


Deesbel as en gemiinde ma amänbai 1000 manschne. Bit 1950 wus Deesbel poliitisch seelewstandi, sunt jü tid hiirt et tu Naibel än as deerfoon en stäädiilj. E Deesbeler schörk wörd önjfång foont 13. iirhunert bäged. Önjt iir 1362 wörd Deesbel foon e tweed Marcellusflödj swåår drååwed. Tut iinje foont 14. iirhunert wörd deerma önjfångd dåt gebiit bit Moosbel intudiken. Dåt jarst tooch nåmd wörd et stää di 1. November 1436 as Dedesbul önj en list foon e bischof Nicolaus IV. Wulf. Bait iinje foont 15. iirhunert füng Deesbel en huuwen, 1523 wörd e reformation infjard. Sunt 1555 jeeft et en schölj. Frasch Museeum Naibel-Deesbel Apostelschörk (14. iirhunert) Carl Ludwig Jessen Katharine Ingwersen Nis Albrecht Johannsen di jungere Benedikt Momme Nissen Synje Norland Deesbel (1895) Stäädiile foon Naibel: Deesbel, Deesbel-Borj, Lungstuft, Ülbel, Gåås, Teegelwang.


1835 wiar det fiiw-an-dörtigst juar faan det 19. juarhunert. At juar begand mä’n Tüürsdai uun de Gregoriaans kalender. 15. Febrewoore: Serbien feit en ferfaadang. 24. Febrewoore: Julius Vogel, premierminister faan Nei-Sialun († 1899)


Eestlun [ˈe:stlʊn], amtelk Republiik faan Eestlun (üüb Eestnisk: Eesti an Eesti Vabariik), as en lun uun a nuurduast faan Euroopa. Uun a nuurd an a waast leit at Uastsia an uun a uast Ruslun. At lun hee 1.315.944 lidj (1. Janewoore 2016). At hoodsteed as Tallinn. Eestlun leit twesken 59.5° an 57.3° (faan a nuurd tu a süüd) an 21.5° an 28.1° (faan a waast tu a uast). At lun as amanbi aachtsis letjer üüs Tjiisklun. At lun dialt grensen mä tau lunen. Det lingst grens (333 km) faan't lun wurt mä Letlun an det kurtst (324 km) mä Rüslun diald. A eeg faan Eestlun bi de Uastsia as 3794 km lung an lingt faan a mös faan de Narva Struum uun a nuurduast tu nai bi Metsapoole uun a süüdwaast. De lingst struum uun Eestlun as de Võhandu Struum, wat sin kwel uun a süüduast faan't lun hee. A struum leept tu a nuurduast iin uun de Lämmijärv (of Warem Sia). Eestlun hee bluat letj berger. De huuchst berig faan't lun as de Suur Munamägi (of Grat Ai Berig), wat uun a süüduast faan't lun leit an 318 m huuch as. Dön fjauer gratst eilunen faan't lun san Saaremaa


Tirana (albaansk uk Tiranë [tiˈɾanə], geegisk Tirona) as det hoodstääd faan Albaanien. Diar sat uk at parlament. At stääd hää 11 stäädgemeenen an 13 lungemeenen: Commonskategorii: Tirana – Saamlang faan bilen of filmer Tirana.gov.al


(fe.) 1912 wiar det twaalewst juar faan at 20. juarhunert. At juar wiar en skregeljuar an begand mä’n Mundai uun de Gregoriaans kalender an mä’n Söndai uun de Juliaans kalender. (mo.) 1912 wus dåt tweelewt iir foon dåt 20. iirhunert. Et iir beganed ma’n Moundi önj di Gregoriåånsch Kaläner. 06. Janewoore: New Mexico wurd de 47. stoot faan dön Ferianigt Stooten. 14. Febrewoore: Arizona wurd de 48. stoot faan dön Ferianigt Stooten. 05. Mei-27. Jüüle: Füft Olympisk Spalen faan’t naitidj wiar uun Stockholm. 14. Mei: Christian X wurd köning faan Denemark. 10. Jüüle: William Massey wurd 19. premier-minister faan Nei-Sialun. 08. Oktuuber: De Iarst Balkaankrich begand. 13. Oktuuber: Witjdün woort en aanj gemeen. 05. Nofember: Presidentskapswool uun dön Ferianigt Stooten: wool faan Woodrow Wilson tu a president. 28. Nofember: Suwereniteet för Albaanien 15. Mei: Kim Il-sung, iarst president faan Nuurdkorea († 1994) 17. Oktuuber: Albino Luciani, üüs Johanes Paul I. baskop faan Room († 1978) 01. Jüüle: Harriet Quimby, US-ameerikoons fliiger (* 1875) 14. Mei: Frederik VIII., köning faan Denemark († 1843) 30. Jüüle: Keiser Meiji faan Jaapaan (* 1852)


Delaware [ˈdɛləwɛɹ] as sunt 1787 en diiljstoot foon da Feriind Stoote. E diiljstoot läit önj't nordååsten foon't lönj. Önj't norden läit Pennsylvania, önj't ååsten e Atlantik än önj't sööden än weesten Maryland. Dåt heet 973.764 manschne (2019). E hoodstää foon e diiljstoot as Dover. E diiljstoot läit aw't nordååsten foon't Delmarva Huulewailönj. Da tiin grutst stääse önj e diiljstoot san: Delaware heet 3 counties: USA: States, citypopulation.de USA: Delaware, citypopulation.de USA: Administrative Division, citypopulation.de 38.9108325-75.5276699Koordinaaten: 38° 55′ N, 75° 32′ W


ünbekäänd dootem Robert Boyle fanjt en braanboor gas, di weederstof. 11. Oktuuber: Frederik IV., köning faan Denemark an Noorweegen († 1730)


1766 wiar det seeks-an-söstigst juar faan det 18. juarhunert. At juar begand mä’n Weedensdai uun de Gregoriaans kalender. 14. Janewoore: Christian VII. wurd köning faan Denemark an Noorweegen. Ünbekäänd Dootem Henry Cavendish fanjt ütj, dat weederstof en element as. 14. Janewoore: Frederik V., köning faan Denemark an Noorweegen (* 1723)


Detlev von Liliencron (Friedrich Adolf Axel Freiherr von Liliencron; * 3. Juni 1844 uun Kiel; † 22. Juli 1909 uun Alt-Rahlstedt, sant 1937 en dial faan Hamboreg) wiar en tjiisken dachter an skriiwer faan fertelingen an teaaterstaken. Detlev von Liliencron wurd 1844 uun Kiel bäären. Hi wiar iarst bi't militär an do uun a verwaltung uunstäld. Do wurd hi en freien skriiwer. 1883 kaam sin iarst saamling faan gedichten „Adjutantenritte und andere Gedichte“ ütj. Do fuligt „Eine Sommerschlacht“ (1887), „Unter flatternden Fahnen“ (1888) und „Der Heidegänger“ (1893). Sin lyrik woort tu a Naturalismus reeegent. 1882 wurd hi hardesföögels üüb Pelwerem. Diar entstän „Trutz, Blanke Hans“. Liliencron stoorew 1909 uun Alt-Rahlstedt. Tau bekänd staken, wat mä Nuurdfriisklun tu dun haa, san Wikisource: Trutz Blanke Hans (tjiisk) an Wikisource: Pidder Lüng (tjiisk) Wikisource: Pider Lüng auersaat faan Nis Albrecht Johannsen. Detlev Freiherr von Liliencron uun't Tjiisk Biografii


1836 wiar det seeks-an-dörtigst juar faan det 19. juarhunert. At juar begand mä’n Freidai. 11. April: Iarst tuptreeden faan det Sleeswigisk Stendefersoomling. 15. Jüüne: Arkansas wurd de 25. stoot faan dön Ferianigt Stooten. 08. Janewoore: Lourens Alma-Tadema, ingels-waastfresk konstmooler († 1912) 08. Jüüle: Joseph Chamberlain, britisk stootsmaan († 1914) 10. Jüüne: André-Marie Ampère, fransk Füüsiker en Mathemātiker (* 1775) 20. Jüüne: Emmanuel Joseph Sieyès, fransöösk poliitiker (* 1748) 28. Jüüne: James Madison, 4. president faan dön Ferianigt Stooten (* 1751) 17. September: Antoine-Laurent de Jussieu, fransöösk botaaniker (* 1748) 06. Nofember: Karl X., köning faan Frankrik (* 1757)


1947 wiar det sööwen-an-fiartigst juar faan det 20. juarhunert. At juar begand mä’n Weedensdai uun de Gregoriaans kalender. 20. April: Frederik IX. woort könang faan Denemark. Lundaiswool uun Sleeswich-Holstian. 29. April: Hermann Lüdemann wurd minister-president faan Sleeswich-Holstian. 15. August: Indien feit sin Suwereeniteet. 05. Jüüle: Sony Labou Tansi, kongoleesk skriiwer († 1995) 26. Oktuuber: Hillary Clinton, US-ameerikoons poliitiker. 07. April: Henry Ford, amerikoonsk ütjfinjer (* 1863) 20. April: Christian X., köning faan Denemark (* 1870)


Halaglun, (ha.) Deät Lun as en eilun uun a Nuurdsia an en gemeen uun a Kreis Pinneberg. Diar wene amanbi 1.300 minsken. Koord faan Halaglun, 1909. Mä jo ual nöömer. Loftbil faan Halaglun an a Hallem Heinrich Claassen James Krüss Bi de Boak: "Bi't biak"; de Boak = sjauerhuket ialtürn mä en köölial. Bi de Spukkerbuud: "Bi't spöökelsskine". Bop de Kark: "Boowen/bääft at sark". Bop Stak: "Boowen/bääft at staach"; Stak = staach, diar at tjüch faan a hüsang ufhual skul. Dogger Goat: "Grat alk jaat". Fürrit Goat: "Jong luum jaat". Happot Wai: "Siahaas wai". Hingsgaars: eegentelk "Hingstgäärs", oober uk: "Skuulplaats". Hölker Goat: "Strunsnek jaat". Iip de Suaat: "Üüb a suas". Karkhiar-Spichal-Goat: "Prääster-Spichal-jaat"; det letj jaat bi't katuulsk sark Sankt Michael füng di nööm üüb föörslach faan prääster J. Bernhard tu iaren faan san föörgunger Carl Spichal († 1984). Koksen Goat: "Kinkhurn jaat". Kürt Wai: "Kurt wai". Lung Wai: "Lung wai". Ool Komeedi Wai: "Wai bi't ual teooter". Om Was: "Am waast". Rekwai: "Rakwai". Siisken Hörn: "Flaaksfinken huk". Snep Goat: "Snep jaat". Spriin Goat: "Sprian jaat". Steanakker: "Stianääker". Störtebekers Hörn: "Störtebekers huk"; Klaus Störtebeker wiar di hood faan a "Vitalienbredern". Wan a Halagluner ialtürn gud tu sen as, haa wi banen


Wat menst dü? At Öömrang Hüs, det museumshüs uun Neebel? En hüs mä raidsaag an spiilkenwönger?


1821 wiar det ian-an-twuntigst juar faan det 19. juarhunert. At juar begand mä’n Mundai. 25. Marts: Det Greks Rewolutschoon begand. 28. Jüüle: Peruu, suwereeniteet faan Spoonien. 10. August: Missouri wurd det 24. stoot faan dön Ferianigt Stooten. 15. September: Guatemaala woort suwereen. Honduuras woort suwereen. Nikaraagua woort suwereen. 28. Nofember: Di waastelk dial faan Panama woort suwereen. 09. April: Charles Baudelaire, fraansöösk dachter († 1867) 14. August: Waling Dykstra, waastfresk skriiwer († 1914) 11. Nofember: Fjodor Michailowitsch Dostojewski, rüs skriiwer († 1881) 05. Mei: Napoleon Bonaparte, fraansöösk keiser (* 1769)


Martinique [maʀtiˈnik] as en eilun uun a Kariibik an hiart tu a Letj Antilen, an diar tu a Eilunen auer a winj. Hat as en fransöösk departement an bütjenlun. Di huuchst berag as di Pelée Berag (1397 m), wat en ialberag as. At gratst käänd ütjbreegen wiar uun't juar 1902, üs at stääd St. Pierre tunantmaaget wurd an 30.000 lidj stoorew. Martinique hää sjauer arrondissementen: Alexandre de Beauharnais (1760–1794), president faan a natsjunaal fersaamlang Joséphine de Beauharnais (1763–1814), keiserin faan Frankrik René Maran (1887–1960), skriiwer Aimé Césaire (1913–2008), skriiwer an politiker Joseph Zobel (1915–2006), skriiwer Frantz Fanon (1925–1961), dochter, politiker an skriiwer Édouard Glissant (1928-2011), skriiwer an filosoof Michel Sardaby (* 1935), jazz-pianist an komponist Patrick Chamoiseau (* 1953), skriiwer Joël Abati (* 1970), hoonbaalspeler Malick Bolivard (* 1987), futbaalspeler Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Martinique Wikimedia Atlas: Martinique – Geograafisk an histoorisk koorden Französisches Statistikinstitut (www.insee.fr) Martinique: French Overseas Department, citypopulation.de 14.640724985-61.011199951111Koordinaaten: 14° 38′ N, 61° 1′ W


At list faan ISO 3166-2-Codes för Frankreich wiset di code för 22 Regionen (région métropolitaine), 96 Départements (département métropolitain), 5 Übersee-Regionen/Départements (région/département d’outre-mer), 7 Übersee-Gebietskörperschaften (collectivité territoriale d’outre-mer) und 1 abhängiges Gebiet (dépendance). A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Frankreich FR), di ööder as di code för die Region, das Département, die Gebietskörperschaft oder das Gebiet. Di code as tuleetst di 28. Nofember 2007 (PDF) feranert wurden. Die Regionen erhalten einzelne Buchstaben und die Départements zweistellige Zahlen 01 bis 95, die der Nummerierung der Départements nach dem Alphabet entlehnt sind. Ausnahme bilden hier die Übersee-Regionen/Départements, sie erhielten wie die Übersee-Gebietskörperschaften zwei Buchstaben nach ihrem jeweiligen ISO-3166-1-Code. Die Bezeichnungen für die korsischen Départements (2A für Corse-du-Sud und 2B für Haute-Corse) erklären sich daraus, dass die beiden Départements zeitweise zu einem zusammengefasst waren, das die Nummer 20 trug. Alle Geocodes wurden am 11. September 1995 bereits von der Association française de normalisation (AFNOR) festgelegt und mit der ISO 1998 lediglich international standardisiert. Sie finden auch noch bei den Kfz-Kennzeichen Verwendung. Ein Schreibfehler, der das Département Deux-Sèvres einer falschen Region zugeordnet hatte, wurde im Mai 2002 berichtigt.


Naatrium as en cheemisk element mä det tiaken Na an det atoomnumer 11. Hat as en alkaalimetal. Det wichtagst ferbinjang as saalt (Naatriumkloriid). SIMS-spektrum Naatrium Naatriumkloriid (Saalt) Naatriumdamplamp NaCl Naatriumkloriid (Saalt) Na2CO3 Naatriumkarbonaat (Sooda, E500) Na2SO4 Naatriumsulfaat (Glaubersaalt) NaHCO3 Naatriumhüdrogeenkarbonaat (Naatron, E500ii) NaOH Naatriumhüdroksiid (Siapenstian, E524) Commonskategorii: Naatrium – Saamlang faan bilen of filmer Harry H. Binder: Lexikon der chemischen Elemente. S. Hirzel Verlag, Stuttgart 1999, ISBN 3-7776-0736-3. A taalen för't infobox kem miast faan www.webelements.com Michael E. Wieser, Tyler B. Coplen: Atomic weights of the elements (IUPAC Technical Report). In: Pure and Applied Chemistry. Vol. 83, No. 2, 2011, S. 359–396. IUPAC, Standard Atomic Weights Revised 2013. Ludwig Bergmann, Clemens Schaefer, Rainer Kassing: Lehrbuch der Experimentalphysik. Band 6: Festkörper. 2. Auflage. Walter de Gruyter, 2005, {{ISBN|3-11-017485-5, S. 361. N. N. Greenwood, A. Earnshaw: Chemie der Elemente. 1. Auflage. VCH, Weinheim 1988, {{ISBN|3-527-26169-9, S. 97. Robert C. Weast (Hrsg.): CRC Handbook of Chemistry and Physics. CRC (Chemical Rubber Publishing Company), Boca Raton 1990, ISBN 0-8493-0470-9, S. E-129 bit E-145. Yiming Zhang, Julian R. G. Evans, Shoufeng Yang: Corrected Values for Boiling Points and Enthalpies of Vaporization of Elements in Handbooks. In: Journal of Chemical & Engineering Data. 56, 2011, S.


St. Martin as en eilun uun a Kariibik, uun't nuurden faan a Letj Antilen. Di huuchst berag as a Pic Paradis mä 411 m auer NN. Det knaap 92 km² grat eilun as poliitisk apdiald tesken Frankrik an at Könangrik faan a Neederlunen: Di nuurdelk dial het Saint-Martin an di süüdelk dial Sint Maarten. Commonskategorii: St. Martin – Saamlang faan bilen of filmer Wikimedia Atlas: St. Martin – Geograafisk an histoorisk koorden


Vung Tau as en stää önj e Prowins Ba Ria-Vung Tau, Vietnam. Jü stää heet 277 758 inboogere (2009). Commons: Vung Tau – Soomling foon bile än filme


i1 i3 i8 i10 i12 i14 Di Fluuchplaats Dong Hoi leit nuurdelk faan Dong Hoi, Vietnam. Det lun leit bi a Pasiifik Sant 2008 jaft at en direkten fliiger hen tu di Flugplaats Noibai (Hanoi). Knaap 1238 km nuurdelk faan Ho Chi Minh-stää Knaap 800 km süüdelk faan Hanoi


i1 i3 i8 i10 i12 i14 Di Fluuchplaats Tan Son Nhat (Sân bay quốc tế Tân Sơn Nhất) as en internatsjuunaalen fluuchplaats uun Ho Chi Minh-stää , Vietnam, 7 km faan't sentrum, uun Tan Binh. Knaap 360 km nuurdelk faan Ca Mau Knaap 1730 km süüdelk faan Hanoi Tan Son Nhat domestic terminal is planned to be expanded


1981 wiar det ian-an-tachentigst juar faan det 20. juarhunert. At juar begand mä’n Tüürsdai uun de Gregoriaans kalender. 01. Janewoore: Grekenlun wurd dial faan det Europeesk Wiartskapsgemianskap. 22. August-25. September: Det ameerikoons rümsond Voyager 2 floog at planeet Saturnus föörbi. 21. September: Belize woort suwereen. 01. Nofember: Antiigua an Barbuuda wurd suwereen. 17. August: Nis-Momme Stockmann, Dechter en en Teaaterdechter. 22. Janewoore: Rudolf Geiger, tjiisk meteoroloog an kliimatoloog (* 1894) 11. Mei: Bob Marley, musiiker (* 1945)


1973 wiar det trii-an-sööwentigst juar faan det 20. juarhunert. At juar begand mä’n Mundai. 01. Janewoore: Det Ferianigt Köningrik, Denemark an Irlun wurden lasmaaten faan det Europeeisk Gemianskap. 10. Jüüle: A Bahaamas wurd suwereen. 25. Febrewoore: Henk Wolf, filoloog 22. Janewoore: Lyndon B. Johnson, US-amerikoons poliitiker, 36. president faan dön Ferianigt Stooten (* 1908) 22. Febrewoore: Dorothea von Arronet, tjiisk-baltisk konstmooler, graafiker an ilustraator (* 1886) 26. Marts: Noël Coward, ingels schauspeler, skriiwer an komponist (* 1899) 08. April: Pablo Picasso, spaans konstmooler (* 1881) 02. September: J. R. R. Tolkien, ingels skriiwer an filolooge (* 1892) 29. September: W. H. Auden, ingels skriiwer (* 1907) 01. Deetsember: David Ben-Gurion, israeels poliitiker (* 1886)


1966 wiar det seeks-an-söstigst juar faan det 20. juarhunert. At juar begand mä’n Saninj uun de Gregoriaans kalender. 19. Janewoore: Indira Gandhi wurd premier-minister faan Inje. 20. Janewoore: Sir Robert Menzies treed efter 16 juar üüs premier-minister faan Austraalien turag. 08. April: Leonid Breschnew wurd generoolsekreteer faan det Komunistisk Partei faan det Sowjetunioon. 14. Febrewoore: De Austraalisk Dooler wurd det ofisiel münt faan Austraalien. 26. Mei: Guyana woort suwereen. 30. Nofember: Barbaados woort suwereen. 30. September: Botsuana wurd suwereen. 04. Oktuuber: Lesotho wurd suwereen. 01. Deetsember: Kurt Georg Kiesinger wurd traad bundeskansler faan at Bundesrepubliik Tjiisklun. 04. Janewoore: Christian Kern, uasterriks bundeskansler. 06. Jüüne: Faure Gnassingbé, president faan Toogo sant 2005. 01. Janewoore: Vincent Auriol, poliitiker an president faan Frankrik (* 1884) 28. September: André Breton, fransöösk dachter an skriiwer (* 1896) 15. Detsember: Walt Disney, US-amerikoonsk filmkonstler (* 1901)


1974 wiar det fjauer-an-sööwentigst juar faan det 20. juarhunert. At juar begand mä’n Teisdai. 07. Febrewoore: Grenaada woort suwereen. 04. Marts: Harold Wilson wurd weler premier-minister faan det Ferianigt Köningrik. 11. April: Golda Meir treed üüs premier-minister faan Israel turag. 07. Mei: Helmut Schmidt wurd füft bundeskansler faan at Bundesrepubliik Tjiisklun. 19. Mei: Valéry Giscard d’Estaing wurd tu a president faan Frankrik woold. 09. August: US-president Richard Nixon treed turag. 31. August: Hugh Watt wurd 29. premier-minister faan Nei-Sialun. 06. September: Bill Rowling wurd 30. premier-minister faan Nei-Sialun. 10. September: Guinea-Bissau wurd suwereen. 02. April: Georges Pompidou, fraansöösk poliitiker an president faan Frankrik (* 1911)


1804 wiar det fjuard juar faan det 19. juarhunert. At juar begand mä’n Söndai uun de Gregoriaans kalender. 01. Janewoore: Haiti woort suwereen. 04. Jüüle: Nathaniel Hawthorne, ameerikoons dachter († 1864) 21. August: Peter Michael Clemens, sölring skriiwer († 1870) 12. Febrewoore: Immanuel Kant, tjiisk filosoof (* 1724) 4. Mei: Simon Stijl, waastfresk dochter (* 1731)


1962 wiar det tau-an-söstigst juar faan det 20. juarhunert. At juar begand mä’n Mundai. 16. Febrewoore: Sturemflud 1962 auer Hamborag an a Nuurdsiaküst. 01. Jüüle: Burundi wurd suwereen. 05. Jüüle: Algeerien wurd suwereen. 06. August: Jamaika woort suwereen. 31. August: St. Vincent an Grenadiinen wurd suwereen. 23. September: Lundaiswool uun Sleeswich-Holstian. 1. Janewoore: Richard Roxburgh, austraalisk schauspeler 12. Deetsember: Max Raabe, tjiisk schongster 02. Jüüne: Vita Sackville-West, ingels dachter (* 1892) 05. August: Marilyn Monroe, amerikoonsk spelster (* 1926) 07. September: Karen Blixen, deensk skriiwer (* 1885) 18. Nofember: Niels Bohr, deensk füsiker (* 1885) 28. Nofember: Wilhelmina, köningin faan Holun (* 1880)


1959 wiar det njüügen-an-föftigst juar faan det 20. juarhunert. At juar begand mä’n Tüürsdai uun de Gregoriaans kalender. 01. Janewoore : Kuuba, Rewolutschuunsdai. 03. Janewoore: Alaska wurd de 49. stoot faan dön Ferianigt Stooten. 21. August: Hawaii wurd de 50. stoot faan dön Ferianigt Stooten. 09. Febrewoore: Ali Bongo Ondimba, president faan Gabuun (2009-). 18. Maarts: Joe Locke, US-amerikoonsk wibrafoonist an komponist. 27. Mei: Donna Strickland, kanaadisk leeser-füsikerin, diar 2018 de Nobelpris för Füsiik fing. 19. Jüüne: Christian Wulff, 10. bundespresident faan't bundesrepubliik faan Tjiisklun. 22. Jüüle: Willem Schoorstra, waastfresk skriiwer. 25. Jüüle: Knudt Flor, diploom-ingenieur an direkter bi BMW uun München. 03. Marts: Lou Costello, US-amerikoons schauspeler an produsent (* 1906) 09. April: Frank Lloyd Wright, amerikoonsk architekt (* 1867) 06. Jüüle: George Grosz, tjiisk konstmooler an graafiker (* 1893) 17. Jüüle: Billie Holiday, US-amerikoons Jazzschongsterin (* 1915) 28. August: Bohuslav Martinů, tschechisk komponist (* 1890) 14. Oktuuber: Errol Flynn, austraalisk filmschauspeler (* 1909) 17. Nofember: Heitor Villa-Lobos, brasiliaans komponist an dirigent (* 1887)


1983 wiar det trii-an-tachentigst juar faan det 20. juarhunert. At juar begand mä’n Saninj uun de Gregoriaans kalender. 13. Marts: Lundaiswool uun Sleeswich-Holstian. 19. September: St. Kitts an Nevis, suwereeniteet


1979 wiar det njüügen-an-sööwentigst juar faan det 20. juarhunert. At juar begand mä’n Mundai. 06. Janewoore-13. April: Det ameerikoons rümsonde Voyager 1 floog at planeet Jupiter föörbi. 18. Febrewoore: At Snäkatastroof uun Nuurdtjiisklun 1978/1979 kaam tu aanj. 22. Febrewoore: St. Lucia, suwereeniteet. 29. April: Lundaiswool uun Sleeswich-Holstian. 04. Mei: Margaret Thatcher wurd premierminister faan dön Ferianigt Köningrik. 08. Jüüle-05. August: Det ameerikoons rümsond Voyager 2 floog at planeet Jupiter föörbi. 20. September: José Eduardo dos Santos wurd president faan Angoola. 27. Oktuuber: St. Vincent an Grenadiinen, suwereeniteet 03. Juuli (Fođermuun): Hermann Schmidt, Skuulmaister, Dechter en Spraakenpleeger fan Söl 29. Jüüle: Herbert Marcuse, tjiisk-ameerikoons filosoof (* 1898) 10. September: António Agostinho Neto, iarst president faan Angoola (* 1922)


1816 wiar det seekstanjst juar faan det 19. juarhunert. 09. Jüüle: Argentiinien woort suwereen. 11. Deetsember: Indiana wurd de 19. stoot faan dön Ferianigt Stooten. 21. April: Charlotte Brontë, britisk skriiwer († 1855) ünbekäänd dootem Caroline Marsh, amerikoonsk skriiwer († 1901)


1838 wiar det aacht-an-dörtigst juar faan det 19. juarhunert. At juar begand mä’n Mundai. 13. April : El Salvador woort suwereen. 16. Janewoore: Franz Brentano, tjiisk filosoof an psycholooge († 1917) 02. April: Léon Gambetta, fraansöösk stootsmaan faan det Traad Republiik († 1882) 24. Jüüne: Jan Matejko, poolsk konstmooler († 1893) 25. Oktuuber: Georges Bizet, fraansöösk komponist († 1875) 13. Febrewoore: Uwe Jens Lornsen, rochtsgeliart an beamte faan't däänsk krüün (* 1793) 10. Nofember: Iwan Kotljarewskyj, ukrainisk dachter (* 1769)


1825 wiar det fiiw-an-twuntigst juar faan det 19. juarhunert. At juar begand mä’n Saninj uun de Gregoriaansk kalender. 03. Febrewoore : Grat halagflud 06. August: Boliiwien woort suwereen. 25. August: Uruguay woort suwereen. 11. April: Ferdinand Lassalle, tjiisk poliitiker († 1864) 02. Deetsember: Peter II., keiser faan Brasiilien († 1891) 07. Mei: Antonio Salieri, italjeens komponist (* 1750)


1818 wiar det aagetanjst juar faan det 19. juarhunert. At juar begand mä’n Tüürsdai uun de Gregoriaans kalender. 12. Febrewoore: Chiile woort suwereen. 15. Febrewoore: Karl XIV. Johan wurd köning faan Sweeden an Noorweegen. 03. Deetsember: Illinois wurd de 21. stoot faan dön Ferianigt Stooten. Ünbekäänd dootem Guézo wurd köning faan Dahomey. 08. April: Christian IX. köning faan Denemark († 1906) 29. April: Aleksander II., rüs keiser († 1881) 5. Mei: Karl Marx, tjiisk filosoof, ökonoom an jurnalist († 1883) 25. Mei: Jacob Burckhardt, sweitsers histooriker († 1897) 17. Jüüne: Charles François Gounod, fraansöösk komponist († 1893) 24. Detsember: James Prescott Joule, füüsiker († 1889) 05. Febrewoore: Karl XIII., köning faan Sweeden an Norweegen (* 1748)


1810 wiar det tjiinst juar faan det 19. juarhunert. At juar begand mä’n Mundai. 20. Jüüle: Kolumbien rept sin suwereeniteet ütj. 05. Febrewoore: Ole Bull, noorsk komponist († 1880) 01. Marts: Frederic Chopin, poolsk komponist an klawiarspeler († 1849) 02. Marts: Paap Leo XIII († 1903) 08. Jüüne: Robert Schumann, tjiisk komponist an klawiarspeler († 1856) 07. Nofember: Fritz Reuter, plaattjiisk dachter an skriiwer († 1874)


1819 wiar det njüügentanjst juar faan det 19. juarhunert. At juar begand mä’n Freidai uun de Gregoriaans kalender. 15. Febrewoore: Simón Bolívar wurd president faan Grat Kolumbien. 23. Marts: A burskenskapsmaan Karl Ludwig Sand maaget uun Mannheim a skriiwer an rüs generoolkonsul August von Kotzebue duad. 07. August: Suwereeniteet faan Kolumbien woort gudkäänd. 16. August: Bi det Peterloo-Masaaker, en uungrip faan kawalerii üüb en protestkunjiiwing jin dön Corn Laws üüb det St. Peter's Field bi Manchester, wurd 11 lidj duadmaaget an auer 400 ferwundet. 14. Deetsember: Alabama wurd de 22. stoot faan dön Ferianigt Stooten. 24. April: Klaus Groth, plaattjiisk dachter († 1899) 20. Jüüne: Jacques Offenbach, tjiisk-fraansöösk komponist († 1880) 26. August: Albert faan Sachsen-Coburg an Gotha († 1861) 13. September: Clara Schumann, tjiisk klawiarspeler, komponist, klawiarprufesor an editöör († 1896) 07. Jüüle: Sophie Blanchard, fraansöösk baloonkeerer (* 1778) 25. August: James Watt, ütjfinjer (* 1736)


1975 wiar det fiiw-an-sööwentigst juar faan det 20. juarhunert. Det begand mä'n Weedensdai. 04. April: At onernemen Microsoft wurd faan Bill Gates an Paul Allen grünjlaanjen. 13. April: Lundaiswool uun Sleeswich-Holstian. 05. Jüüle: Kaap Verde wurd suwereen. 11. Nofember: Angoola wurd suwereen; António Agostinho Neto wurd de iarst president faan't lun. De premierminister faan Austraalien, Gough Whitlam, wurd faan generalguvernöör Sir John Kerr entleet. 22. Nofember: Juan Carlos I. wurd köning faan Spanje. 25. Nofember: Suurinam woort suwereen. 12. Deetsember: Robert Muldoon wurd 31. premier-minister faan Nei-Sialun. Janewoore-Jüüle 04. Janewoore: Carlo Levi, italjeens skriiwer, konstmooler an poliitiker (* 1902) 14. Febrewoore: P. G. Wodehouse, britisk skriiwer (* 1881) 05. April: Chiang Kai-shek, schineesk poliitiker, president faan det Republiik Schiina (* 1887) August 09. August: Dmitri Schostakowitsch, rüs komponist an klawiarspeler (* 1906) 27. August: Haile Selassie I., letst keiser faan Ethioopien (* 1892) 29. August: Eamon de Valera, irsk poliitiker, premier-minister an president (* 1882) September-Deetsember 27. Oktuuber: Rex Stout, US-ameerikoons skriiwer (* 1886) 04. Deetsember: Hannah Arendt, politoloog an filosoof (* 1906)


1863 wiar det trii-an-söstigst juar faan det 19. juarhunert. At juar begand mä’n Tüürsdai uun de Gregoriaans kalender. 01. Janewoore: Abraham Lincoln onertiikent at Emansipatschuunsferklaaring, wat at freihaid faan 3,1 miljuunen faan dön 4 miljuunen slaawen uun't lun proklamiaret. 10. Janewoore: De iarst metro faan a wäält wurd uun London eebenmaaget. 22. Janewoore: At Janewoorestaheu begand uun Poolen, a Ukraine an Witjrüslun. 02. Jüüne: Henry Berkeley Fitzhardinge Maxse wurd onerguwernöör faan Haliglun. 20. Jüüne: West Virginia wurd de 35. stoot faan dön Ferianigt Stooten. 01.-03. Jüüle: A Slacht faan Gettysburg - de gratst slacht uun de Ameerikoons Bürgerkrich. 15. Nofember: Christian IX. wurd köning faan Denemark. 19. Nofember: Abraham Lincoln hääl det Gettysburg Address uun Gettysburg. 10. Jüüne: Louis Couperus, holuns skriiwer († 1923) 30. Jüüle: Henry Ford, amerikoonsk ütjfinjer († 1947) 28. September: Kaarl I. (Portugal), föörletst köning faan Portugal († 1908) 12. Deetsember: Edvard Munch, noorsk konstmooler († 1944) 18. Deetsember: Franz Ferdinand, ertshertsoog faan Uasterrik († 1914) 17. September: Alfred de Vigny, fraansöösk skriiwer (* 1797) 20. September: Jacob Grimm, tjiisk spriikwedenskapsmaan an määrkeskriiwer (* 1785) 15. Nofember: Frederik VII., köning faan Denemark (* 1808)


1890 wiar det neegentigst juar faan det 19. juarhunert. 06. Janewoore: Béhanzin wurd köning faan Dahomey. 10. Jüüle: Wyoming wurd de 43. stoot faan dön Ferianigt Stooten. 09. August: Haliglun wurd faan dön Briten in uun tjiisk ferwalting auerden. 18. Oktuuber: At steed Windhoek uun Namiibia wurd grünjlaanjen. 23. Nofember: Luksemborig wurd tutool suwereen. ünbekäänd dootem Witjdün woort en bat. 09. Janewoore: Karel Čapek, tschechisk skriiwer († 1938) 25. Febrewoore: Myra Hess, britisk klawiarspeler († 1965) 11. Marts: Vannevar Bush, US-amerikoons wedenskapsmaan († 1974) 19. Mei: Ho Chi Minh, wjetnameesk rewolutschoneer an stootsmaan († 1969) 18. Jüüle: Frank Forde, premier-minister faan Austraalien († 1983) 15. September: Agatha Christie, britisk skriiwer († 1976) 14. Oktuuber: Dwight Eisenhower, president faan dön Ferianigt Stooten († 1969) 02. Nofember: Erich Friedrichs, halunder welerstantsstridjer († 1945) 22. Nofember: Charles de Gaulle, fraansöösk generool an poliitiker († 1970) 22. Febrewoore: Carl Bloch, deensk konstmooler (* 1834) 29. Jüüle: Vincent van Gogh, holuns konstmooler (* 1853) 27. September: Arthur Cecil Stuart Barkly, letst britisk guwernöör faan Haliglun (* 1843)


Märts is di treede mööne foon dat iir öön di gregoriaansk kaländer. Hii heet 31 deege. Mööne: Janewoor, Feebrewoor, Märts, April, Moi, Juunii, Juulii, Augost, Septämber, Oktoober, Noowämber, Desämber.


At Diksmiat, a Diker, (mo.) stiinepiker, witstjart (Oenanthe oenanthe) as en Sjongfögel uun't famile faan a Fleegensnapern (Muscicapidae). Aier faan Oenanthe oenanthe oenanthe - MHNT Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Diksmiaten Wikispecies hää en artiikel tu: Diksmiaten


Böökebuumer (Fagus) san buumer faan det plaantenfamile Fagaceae. Jo kem fööraal uun a nuurdelk madelk breetjin faan Euraasien an Nuurd-Ameerikoo föör. Fagus chienii W.C.Cheng Fagus crenata Blume Fagus engleriana Seemen ex Diels Fagus grandifolia Ehrh.: Fagus grandifolia Ehrh. subsp. grandifolia Fagus grandifolia subsp. mexicana (Martínez) A.E.Murray (Syn.: Fagus mexicana Martínez) Fagus hayatae Palib. ex Hayata Fagus japonica Maxim. Fagus longipetiolata Seemen Fagus lucida Rehder & E.H.Wilson Ruadbööke (Fagus sylvatica L.): Fagus sylvatica subsp. moesiaca (K.Malý) Szafer (Syn.: Fagus moesiaca K.Malý) Fagus sylvatica subsp. orientalis (Lipsky) Greuter & Burdet (Syn.: Fagus orientalis Lipsky) Fagus sylvatica L. subsp. sylvatica Fagus taurica Popl. (Syn.: Fagus ×taurica Popl.) Commonskategorii: Böökebuumer – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Böökebuumer


Anglo-Fresk as en betiaknang för aal jo spriaken, diar faan't ual-ingelsk an ual-fresk ufkimen san. Auer ual-ingelsk an ual-fresk temelk nai mäenööder san, mend am iar, dat ingelsk an fresk en gemiansoomen rut hed haa. Anglo-fresk an sjiisk wiar diarefter tau twiigen faan en waastgermaans spriakfamile. Daalang snaaket am faan en nuurdsiagermaans spriakfamile, huar uk det ual-plaatsjiisk tu hiart. Ingelsk Skotsk Yola Fingaalisk Waastfresk Uastfresk Saaterfresk Nuurdfresk Nuurdsiagermaans Waastgermaans Ualingels c hed, för't miast, det likedening lüt üüs tsch üüb Nuurdfresk Ualingels g hed wilems det likedening lüt üüs j üüb Nuurdfresk Ualingels sc hed det likedening lüt üüs sch üüb Nuurdfresk


At Dobelsnep, (mo.) dööwelt snäp (Gallinago media) as en fögel uun't famile faan a Snepen (Scolopacidae). Ai faan Gallinago media Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Dobelsnepen Wikispecies hää en artiikel tu: Dobelsnepen


Iakebuumer (Quercus) san en plaantenskööl an hiar tu't famile faan a Fagaceae. A früchten hed iar en grat bedüüdang üs swinfuder. Onerskööl Cyclobalanopsis Nian ufdialangen Slacher: Q. acuta – Q. albicaulis – Q. argentata – Q. argyrotricha – Q. augustinii – Q. austrocochinchinensis – Q. austroglauca – Q. bella – Q. blakei – Q. camusiae – Q. championii – Q. chapensis – Q. chevalieri – Q. chingsiensis – Q. chungii – Q. daimingshanensis – Q. delavayi – Q. delicatula – Q. dinghuensis – Q. disciformis – Q. edithiae – Q. elevaticostata – Q. fleuryi – Q. gambleana – Q. gemelliflora – Q. gilva – Q. glauca – Q. helferiana – Q. hondae – Q. hui – Q. hypophaea – Q. jenseniana – Q. jinpinensis – Q. kerrii – Q. kiukiangensis – Q. kouangsiensis – Q. lamellosa – Q. lineata – Q. litoralis – Q. litseoides – Q. lobbii – Q. longinux – Q. lowii – Q. lungmaiensis – Q. merrillii – Q. miyagii – Q. morii – Q. motuoensis – Q. multinervis – Q. myrsinifolia – Q. neglecta – Q. ningangensis – Q. obovatifolia – Q. oxyodon – Q. pachyloma – Q. patelliformis – Q. pentacycla – Q. phanera –


A Dol Baker (Sterna hirundo) hiart tu at fögelfamile faan a Bakern (Sternidae). Dol Baker uun a loft. Aier faan Sterna hirundo hirundo - MHNT Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Dol Bakern Wikispecies hää en artiikel tu: Dol Bakern


En buum as miast en huuch plaant, an as apdiald tu en rut, en holtenen stam an en krüün. "Buum" as nian kategorii efter at taksonomii faan a biologii. Diar san fööraal tau klasen faan plaanten, huar't buumer faan jaft: Det san a Näädelbuumer (Coniferopsida) an a Bloosplaanten (Magnoliopsida). Konifeeren (Coniferales of Pinales) Araucariaceae Kauribuumer (Agathis) Araukaarien (Araucaria) Wollemia Cephalotaxaceae Cephalotaxus Tsüpresenplaanten (Cupressaceae) Tsüpresen (Cupressus) Wacholder (Juniperus) Leewentsbuumer (Thuja) Pinaceae – Granjebuumer Tanen (Abies) Cathaya Tseedern (Cedrus) Keteleeria Lerchen (Larix) Fichten (Picea) Sjüüren (Pinus) Pseudolarix Hemlock (Tsuga) Podocarpaceae Sciadopityaceae Iiwenplaanten (Taxaceae) Amentotaxus Austrotaxus Pseudotaxus Iiwenbuumer (Taxus) Nödiiwen (Torreya) Spargeloortagen Asparagales) Asparagaceae Draagbuumer (Dracaena) Kanaarisk Draagbuum (Dracaena draco) Pualemplaanten (Arecales) Pualmer (Arecaceae) of uk (Palmae) Areca Beetelpualem (Areca catechu) Arenga Sokerpualem (Arenga pinnata) Kokospualmer (Cocos) Kokospualem (Cocos nucifera) Öölepualmer (Elaeis) Öölepualem (Elaeis guineensis) Amerikoonsk Öölepualem (Elaeis oleifera) Euterpe Kualpualem (Euterpe oleracea) Datelpualmer (Phoenix) Kanaarisk Datelpualem (Phoenix canariensis) Echt Datelpualem (Phoenix dactylifera) Boksbuumoortagen (Buxales) Boksbuumplaanten (Buxaceae) Boksbuumer (Buxus) Boksbuum (Buxus sempervirens) Caryophyllales Düüsenknober (Polygonaceae) Coccoloba Strundrüüw (Coccoloba uvifera) Celastrales Celastraceae Kardinaalsmotsen (Euonymus) Kardinaalsmots (Euonymus europaeus) Dipsacales Moschuskrüüsplaanten (Adoxaceae) Halbuumer (Sambucus) Halbuum, (mo.) Hilebuum (Sambucus nigra) Snäbaaler (Viburnum) Snäbaal (Viburnum opulus) Ericales Iibenholtplaanten (Ebenaceae) Iibenholtbuumer (Diospyros) Breiaapelplaanten (Sapotaceae) Argania Arganbuum (Argania spinosa) Chrysophyllum


Doogebel as en toorp önj Nordfraschlönj än tuhuupe ma Foortuft än Waiguurd en gemiinde önj e kris Nordfraschlönj. Jü hiirt tut Åmt Söödtuner. Tu’t norden läit e gemiine Galmsbel, tu’t nordååsten lade Risem-Lonham än Stääsönj, tu’t ååsten e Hoorne, tu’t sööden e Hoolme än tu’t weesten e Weestsiie. E gemiine heet 884 inboogere (2019). Döör e jarst grut moondrånkels 1362 än et indiken foon lönj önj e läädere iirhunerte önjstöö deer en grut wik twasche e Wisinghiird tut norden, e Moore tut ååsten, än e Hoorne tut söödååsten. Önj jüdeer wik läin maning hålie. Da grutste wjarn Galmsbel, Doogebel, Foortuft, Waiguurd än e Houlme. Eefterdåt e Houlme 1515 än Waiguurd 1577 loonfååst mååged wörden wjarn, wörd önjt 17st iirhunert fersoocht än dik e hiile doogblinge wik aw iinjtooch in foon Waiguurd bit tu e Wisinghiird. Ouers jü tweet grut moondrånkels 1634 mååged deer en iinje aw. Dåt jarst diilj foon dåtdeer forheewen, e Hollönjerdik, wat e stormflödj fort mååst ouerstiinjen häi, wörd dan jarst iinjsen ma e Moordik eefter Moosbel oufslin. Bit 1688 sääkerden e Foortuftinge jare håli seelew ma en siidik. E Doogblinge füngen önjt iir 1700 en Oktroy weerdöör ja jare håli önj e iirnge 1702 än 1703


Amrumbank het di nei (2011) tanenleier faan't WSA Tönang. Hi leit uun Witjdün üüb Oomram an liaset a Johann Georg Repsold uf. Beskriiwang faan't WSA


A Johann Georg Repsold wiar faan 1984 bit 2011 di tanenleier faan't WSA Tönang uun Witjdün üüb Oomram. Hi as faan a Amrumbank ufliaset wurden. Di nööm hää't efter di astronoom Johann Georg Repsold (1770-1830). Bit 1983 wiar a tanenleier Hildegard faan a famile Ricklefs uun Stianood uun siinst. Beskriiwang faan't WSA


A Doompaap, (ha.) doompoop (Pyrrhula pyrrhula) as en sjongfögel uun't finkenfamile (Fringillidae). Doompaap, tiaknang faan en wiiftje. Aier faan Pyrrhula pyrrhula europoea Pyrrhula pyrrhula Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Doompaapen Wikispecies hää en artiikel tu: Doompaapen


Di Voith-Schneider-Uundrift (of uk Voith-Schneider-Propeler, VSP) as en skapsuundrift, diar a krääft an a wai feranre koon, saner a tuuren-taal tu feranrin. Mä tau of muar VSPs koon en skap sogoor tu sidj keer. Hi as faan Ernst Schneider ütjfünjen wurden an woort al sant 1926 baud. Damper Schottel-Propeler (Söl'ring) Commonskategorii: Voith-Schneider – Saamlang faan bilen of filmer


N {\displaystyle \mathbb {N} } A natüürelk taalen (mengde N {\displaystyle \mathbb {N} } ) san jodiaren taalen, diar dü uftääl könst: 1(ian), 2(tau), 3(trii) an so widjer. Det gongt so widjer saner aanj, at jaft nian gratst taal. Enkelten tääl uk noch at 0 (nol) tu a natüürelk taalen. At formeltiaken för a natüürelk taalen N {\displaystyle \mathbb {N} } Diartu hiar a positiif hial taalen N = { 1 ; 2 ; 3 ; … } {\displaystyle \mathbb {N} =\{1;2;3;\ldots \}} Enkelten tääl diar uk at 0 noch tu, do san't aler hial taalen, diar ei negatiif san N {\displaystyle \mathbb {N} } 0 = { 0 ; 1 ; 2 ; 3 ; … } {\displaystyle =\{0;1;2;3;\ldots \}} A matematikers Gieuseppe Peano an Richard Dedekind haa a natüürelk taalen so definiaret: 0 as en natüürelk taal. Tu arke natüürelk taal n {\displaystyle n} jaft at genau ään efterfulger n ′ {\displaystyle n'} , an di as uk en natüürelk taal. Nian natüürelk taal hää üs efterfulger det 0. Arke natüürelk taal as efterfulger faan ei muar üs ian natüürelk taal. Faan aler taalmengden X {\displaystyle X} , huar - det taal 0 an - mä arke natüürelk


Dortmund as en krisfri stää önj dåt tjüsch bundeslönj Nordrhin-Weestfåålen, önj di Arnsberg Regiiringsdistrikt. Jü stää heet 588.250 inboogere (2019). Germany: Nordrhein-Westfalen, citypopulation.de


At Uthlande V as en auto- an pasajiirdamper faan a W.D.R. Commonskategorii: Uthlande V – Saamlang faan bilen of filmer Damper Schleswig-Holstein IV Norderaue_(Damper) Voith-Schneider-Uundrift


A Hildegard wiar a tanenleier uun Nuurdfresklun faan 1958 bit 1983.


A Dreierfögel, (mo.) draihåls, (ha.) draierfink (Jynx torquilla) as en fögel uun't holthakerfamile Picidae. Jynx torquilla Dreierfögel Aier faan Jynx torquilla Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Dreierfögler Wikispecies hää en artiikel tu: Dreierfögler


(fe.) 1914 wiar det fjauertanjst juar faan at 20. juarhunert. At juar begand mä’n Tüürsdai uun de Gregoriaans kalender an mä’n Weedensdai uun de Juliaans kalender. Det wiar det iarst juar faan de Iarst Wäältkrich. (mo.) 1914 wus dåt fjouertäinst iir foon dåt 20. iirhunert. Et iir beganed ma’n Törsdi önj di Gregoriåånsch Kaläner. Önj dåtheer iir beganed di Jarst Wråålkrich. 28. Jüüne: De uasterriks troonfuliger ertshertoog Franz Ferdinand wurd ambroocht. 28. Jüüle: Uasterrik-Ungarn ferklaaret Serbien a krich. 01. August: Tjiisklun ferklaaret Ruslun a krich. 02. August: Tjiisk saldooten besaatet Luksemborig. 03. August: Tjiisklun ferklaaret Frankrik a krich. 04. August: Det Ferianigt Köningrik ferklaaret Tjiisklun a krich. Tjiisklun ferklaaret Belgien a krich: tjiisk saldooten marschiaret iin uun Belgien iin. A Slacht faan Lüttich begand. 05. August: Montenegro ferklaaret Uasterrik-Ungarn a krich. 06. August: Uasterrik ferklaaret Ruslun a krich. Serbien ferklaaret Tjiisklun a krich. 07. August: Rüs saldooten marschiaret iin uun Tjiisklun iin. 12. August: Det Ferianigt Köningrik an Frankrik ferklaaret Uasterrik-Ungarn a krich. 16. August: Tjiisk saldooten naam Lüttich (Belgien). 17. August: A Slacht faan Stallupönen wurd twesken tjiisk an rüs saldooten streden. 20. August: Tjiisk saldooten naam Brüssel an Gent. A Slacht faan Gumbinnen begand. 26. August: A Slacht


1945 wiar det fiiw-an-fiartigst juar faan det 20. juarhunert. At juar begand mä’n Mundai uun de Gregoriaans kalender. 12. April: Harry S. Truman wurd president faan dön Ferianigt Stooten, efter Franklin Roosevelt san duas. 03. Mei: Det britisk armee naam Hamborig. 06. Mei: Otto Hoevermann wurd boowerpresident faan det Sleeswich-Holstian Prowins. Tweed Wråålkrich as tu iinje. 06. Jüüle: Frank Forde wurd premier-minister faan Austraalien, efter John Curtin san duas. 13. Jüüle: Ben Chifley wurd premier-minister faan Austraalien 26. Jüüle: Clement Attlee wurd premierminister faan det Ferianigt Köningrik. 22. September: Radio Hamburg wurd Nordwestdeutscher Rundfunk. 15. Nofember: Theodor Steltzer wurd de letst boowerpresident faan det Sleeswich-Holstian Prowins. 31. Janewoore: Karen Heide Ebert, spriakwedenskapswüf († 2016) 06. Febrewoore: Bob Marley, musiiker († 1981) ünbekäänd dootem Albert Panten, nuurđfriisk Skuulmaister en Histooriker. 12. April: Franklin Delano Roosevelt, 32. president faan dön Ferianigt Stooten (* 1882) 21. April: Erich Friedrichs, halunder welerstantsstridjer (* 1890) 28. April: Benito Mussolini, diktaatoor faan Itaaljen (* 1883) 30. April: Adolf Hitler, Diktaator fan't Dütsk Rik (* 1889) 20. Jüüle: Paul Valéry, fransöösk dachter (* 1871)


Dresden as en krisfri stää önj dåt tjüsch bundeslönj Saksen. Jü stää heet 556.227 inboogere (2020). Dresden Panorama Brühlsche Terrasse Zwinger Zwinger Frauenkirche Kreuzkirche Ufa-Palast Yenidse 'Großer Garten' Elbschlösser Germany: States and Major Cities, citypopulation.de


A Britisk Jongfoomen Eilunen (ingelsk: The British Virgin Islands) san en skööl faan eilunen faan a Letj Antilen uun a Kariibik, sowat 100 km uun't uasten faan Puerto Rico. Jo san en britisk bütjenlun. Üüb 16 faan auer 60 eilunen wene minsken. Commonskategorii: Britisk Jongfoomen Eilunen – Saamlang faan bilen of filmer Jongfoomen Eilunen 18.5-64.5Koordinaaten: 18° 30′ N, 64° 30′ W


Dublin ([ˈdʌblɪn]; Irisch: Baile Átha Cliath [ˈbˠalʲə aːhə ˈclʲiə]) as jü hoodstää foon Irlönj än iinj foon 31 countys önjt lönj önjt regioon Leinster. Deer booge 1.173.179 manschne (2016). Di Liffey Struum låpt döör e stää. George Bernard Shaw (1856-1950), schriwer. Oscar Wilde (1854-1900), schriwer. Spoonien Barcelona önj Spanien. Sjiina Beijing önj China. Ferianagt Könangrik Liverpool önj dåt Feriind Kiningrik. Ferianagt Stooten San Jose önj da Feriind Stoote. Ireland: Major Towns, citypopulation.de


A Corn Islands (spoonsk Islas del Maíz, det ment „meis-eilunen“) san en skööl faan eilunen an en municipio faan Nikaraagua, sowat 70 km uastelk uun't Kariibisk Sia. Commonskategorii: Corn Islands – Saamlang faan bilen of filmer


Duisbörj as en krisfri stää önj dåt tjüsch bundeslönj Nordrhin-Weestfåålen, önj di Düsseldorf Regiiringsdistrikt. Jü stää heet 498.686 inboogere (2019). Germany: Nordrhein-Westfalen, citypopulation.de


Guadeloupe [gwaˈdlup], a iinwenern sai uk Gwada, as en bütjenlun faan Frankrik. Det san njüügen eilunen faan a Letj Antilen an hiar tu a Eilunen auer a winj uun a Kariibik. Guadeloupe as en dial faan Frankrik an sodenang uk en dial faan a Europeesk Unioon. Tuup mä Martinique san't a Fransöösk Antilen. Guadeloupe as apdiald tu tau arrondissements mä 32 gemeenen. Arrondissements uun Guadeloupe Uun't waasten: Arrondissement Basse-Terre üüb det eilun mä di salew nööm: Basse-Terre, an tau letj eilunen Terre-des-Bas an Terre-des-Haut (Les Saintes). Uun't uasten: Arrondissement Pointe-à-Pitre üüb a eilunen Grande-Terre, Marie-Galante an La Désirade. Commonskategorii: Guadeloupe – Saamlang faan bilen of filmer Wikimedia Atlas: Guadeloupe – Geograafisk an histoorisk koorden Anolis marmoratus 16.25-61.583333333333Koordinaaten: 16° 15′ N, 61° 35′ W Französisches Statistikinstitut (www.insee.fr)


A Fransöösk Antilen (uk Fransöösk-Waastindien) san eilunen uun a Kariibik, uun di dial faan a Eilunen auer a winj. Jo san sowat 2800 km² grat an hiar tu Frankrik. Fransöösk bütjenlunen: Guadeloupe Martinique an: Saint-Barthélemy Saint-Martin Du nom indigène des îles de l'archipel des Antilles. Archiwiaret faan det originool di 21. September 2011. Ufrepen di 27. Nofember 2011.


Dånmark as en lönj önjt norden foon Euroopa. Dåt grutst diilj foon Dånmark as dåt fååstlönj Jütlönj, deernäist jeeft et tuhuupe 443 ailönje weerfoon 62 bebooged san. Dånmark as sunt 1973 lasmoot foon e EU. Da Färöer än Gräinlönj san autonoom, da hiire süwälj tu Dånmark as uk e NATO, ouers ai tu jü EU. Da Färöer än Gräinlönj heewe jare äin foone än jare äin amtspräken. Jüütlönj as dåt dånsche fååstlönj. Et jeeft maning ailönje. Aw Siielönj as e hoodstää Kopenhuuwen. Oudere grute ailönje san Fün, Lollönj, Falster än Lungelönj. Di loongränse ma Tjüschlönj as 67 km lung. Da küstgränsen san gemiinsom 7314 km lung. Jü grutste riviir as di Gudenåen än as 158 km lung. Di huuchste natörlike punkt is di Møllehøj-Börj (171 m). Dånmark gränst önj: e Skagerrak önjt norden e Weestsiie önjt weesten Slaswik-Holstiinj - Tjüschlönj, önjt sööden Swärik (ouer e ååstsiie) önjt ååsten Autonoom gebiite, wat tu Dånmark hiire san di Färöer än Gräinlönj. Da grutste stääse san (byområder, 2022): Mör stääse Helsingør — Roskilde — Sønderborg Eeftert fri måågen önjt iir 1945 wus Dånmark magrünleeder fon di UNO, di NATO än di Eurooparädj önjt iir 1949 än di Nordische Räid önjt iir 1952. 1960


A Turks an Caicos Eilunen, of uk man Turks & Caicos, san en britisk bütjenlun uun a Atlantik, nai bi a Bahaamas. Likes wurd jo noch mä tu a Kariibik tääld. Commonskategorii: Turks an Caicos Eilunen – Saamlang faan bilen of filmer Wikimedia Atlas: Turks an Caicos Eilunen – Geograafisk an histoorisk koorden 21.75-71.583333333333Koordinaaten: 21° 45′ N, 71° 35′ W


A Kaiman Eilunen san en skööl faan eilunen uun a Kariibik an en bütjenlun faan't Ferianagt Könangrik. Diar san sööwen distrikten, fiiw üüb't hoodeilun Grand Cayman, an ään üüb eder Little Cayman an Cayman Brac: Commonskategorii: Kaiman Eilunen – Saamlang faan bilen of filmer Wikimedia Atlas: Kaiman Eilunen – Geograafisk an histoorisk koorden CIA World Factbook 2009: Beskriiwang faan a Cayman Islands 19.508020155-80.521545410278Koordinaaten: 19° 30′ N, 80° 31′ W


Dåt beest as freese önjt hüs as en teooterstuk foon Nis Albrecht Johannsen di ålere. Dåt wörd 1968 önj e Friisk Kameedibibleteek Nr. 1. foon e Nordfriisk Instituut önj Bräist ütdänj. Dåt beest as freese önjt hüs. (Wanlik hüüs) Dåt stuk spaalet önj en grut frasch toorp for moinäi soowenti iir. Önj dåt stuk treese ap: 1. Siiwert Naskens, en tamermoon 2. Ankatreen 3. Leenemarii - sin biise doochterne 4. Brooder, san gesal 5. Boi Nikels, en riken böre 6. Riklef, san saan 7. Hinerk Lütjens, en üüljen moon, iirtids büknacht bai Boi Nikels En schuchten dörnsch ma köögen- än piiseldöör; deerönj en grut än uk en latj scheew än hu stoule; awt uuch en klook än hu bile. Friisk Kameedibibleteek Nr. 1., Nordfriisk Instituut, Bräist, 1968. 52 side.


Navassa as en ünbewenet eilun uun't Kariibisk Sia. Hat leit tesken Haiti an Jamaika an hiart tu a Ferianagt Stooten. Oober uk Haiti wal det eilun hal haa, auer Navassa geoloogisk sen tu't eilun Hispaniola hiart. Commonskategorii: Navassa – Saamlang faan bilen of filmer United States Minor Outlying Islands


At list faan ISO 3166-2-Codes för United States Minor Outlying Islands wiset di code för 9 bütjeneilunen faan a Ferianagt Stooten. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för United States Minor Outlying Islands UM), di ööder as di code för at teritoorium (atol of eilun). Nian feranerang faan di code sant 1998. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk) ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden.


United States Minor Outlying Islands ment so föl üs letj eilunen faan a Ferianagt Stooten, diar widj wech lei. Det san njügen eilunen of sköölen faan eilunen miast uun a Pasiifik. Det ISO-betiaknang as UM. Hör top-level-domain (TLD) as .um. Navassa Baker-Eilun Howland-Eilun Jarvis-Eilun Johnston-Atol Kingmanrab Midway-Eilunen Palmyra-Atol Wake-Atol ISO 3166-2:UM Commonskategorii: United States Minor Outlying Islands – Saamlang faan bilen of filmer


(fe.) 1904 wiar det fjuard juar faan at 20. juarhunert. At juar wiar en skregeljuar an begand mä’n Freidai uun de Gregoriaans kalender an mä’n Tüürsdai uun de Juliaans kalender. (mo.) 1904 wus dåt fiird iir foon dåt 20. iirhunert. Et iir beganed ma’n Fraidi önj di Gregoriåånsch Kaläner än ma’n Törsdi önj di Juliåånsch Kaläner. 20. April : A Moshulu lääpt faan staapel. 27. April: Chris Watson wurd de traad premierminister faan Austraalien. 1. Jüüle-23. Nofember: Traad Olympisk Spalen faan’t naitidj wiar uun St. Louis. 18. August: George Reid wurd de fjuard premierminister faan Austraalien. 8. Nofember: Presidentskapswool uun dön Ferianigt Stooten: welerwool faan Theodore Roosevelt tu a president. 18. Janewoore: Cary Grant, US-amerikoons schauspeler († 1986) 02. Febrewoore: Bosorg Alawii, iraans skriiwer († 1997) 19. Febrewoore: Havank, waastfresk skriiwer († 1964) 04. April: Aleksander Afinogenow, rüs-sowjeetisk dramaatiker († 1941) 06. April: Kurt Georg Kiesinger, tjiisk poliitiker an bundeskansler († 1988) 14. April: John Gielgud, britisk schauspeler († 2000) 11. Mei: Salvador Dalí, spoons konstmooler († 1989) 20. Jüüne: Ai Wu, schineesk skriiwer († 1992) 01. Mei: Antonín Dvořák, tschechisk komponist (* 1841) 03. Jüüle: Theodor Herzl, uasterriks skriiwer an poliitiker (* 1860) 15. Jüüle: Anton Tschechow, rüs skriiwer


(fe.) 1905 wiar det füft juar faan at 20. juarhunert. At juar begand mä’n Söndai uun de Gregoriaans kalender an mä’n Saninj uun de Juliaans kalender. (mo.) 1905 wus dåt füft iir foon dåt 20. iirhunert. Et iir beganed ma’n Sandi önj di Gregoriåånsch Kaläner än ma’n Saneene önj di Juliåånsch Kaläner. 09. Janewoorejul. / 22. Janewooregreg.: A Bludsöndai uun Sankt Petersburg, Rüs Keiserrik. En ünbewoopent an rauelk demonstratschuun faan werkern wurd faan saldooten föör a Wonterpalast tupschööden. Det wiar a began faan det Rüs Rewolutsion 1905. 27. Mei: Siaslacht bi Tsushima uun a Rüs-Jaapaans Krich. 5. Jüüle: Alfred Deakin wurd weler premierminister faan Austraalien. 13. August: Suwereniteet för Noorweegen. 01. September: Alberta an Saskatchewan wurden prowinsen faan Kanada. 07.-18. Deetsember: Staheu uun Moskau. 12.–16. Deetsember: Staheu uun Kiew. ünbekäänd dootem A Moshulu woort uun siinst steld. 16. Mei: Henry Fonda, US-amerikoons schauspeler († 1982) 29. Jüüle: Dag Hammarskjöld, sweeds poliitiker, generoolsekreteer faan dön Feriand Natschuunen († 1961) 04. September: Mary Renault, britisk skriiwer († 1983) 05. September: Arthur Koestler, britisk skriiwer († 1983) 18. September: Greta Garbo, sweedsk filmschauspeler († 1990) 24. Marts: Jules Verne, fraansöösk skriiwer († 1828) 12. Jüüle: Jørgen Malling, deensk komponist (* 1836) 14. September:


A Moshulu ([mɔˈʃɔəlʊː], uk [mɔˈʃʊːlʊː]) as en 4-määst-bark, diar 1904 oner di nööm Kurt för det Hamborger Reederei G.J.H. Siemers & Co. baud wurden as. 1917 hää't för hög muuner Dreadnought het an do Moshulu. 1948 foor't för hög juaren üs Oplag. Daalang as a Moshulu en priwoot restaurant-skap an leit bi Penn's Landing uun Philadelphia (USA). Faan 1908 bit 1914 foor Wilhelm Heinrich Gerhard Tönissen faan Oomram det skap üs koptein. A Kurt üüb en bil faan di öömrang mooler Gerhard Martens. A Kurt oner saiels. A Moshulu leit bi Penn's Landing. Commonskategorii: Moshulu – Saamlang faan bilen of filmer Finsk sidj mä ual bilen Moshulu-Restaurant 39.942361111111-75.141111111111Koordinaaten: 39° 56′ 32,5″ N, 75° 8′ 28″ W


Wat menst dü? Düner - a sunhuuger Dünen - a feedern Dünem (Heliglön)


Det Sjiisk Keiserrik hää faan 1871 bit 1918 bestenen. Hat wiar en konstitutsionel monarchii. Könang Wilhelm I. faan Preußen as di 18. Janewoore 1871 üs keiser faan Sjiisklun ütjrepen wurden. Nuurd- an süüdsjiisk stooten hed jo tuföören tuupslööden an en kriich jin Frankrik wonen. Det wiar di began faan en sjiisken natsionaalstoot. Det Sjiisk Rik ging oner mä di Iarst Weltkriich. Det Keiserrik wiar en ferbinjang faan 25 bundesstooten. A Hansestääden Hamborag, Breemen an Lübeck hed hör aanj ferfaadang, an Elsaß-Lothringen wiar direkt di keiser onersteld. Tu't Könangrik Preußen hiard a prowinsen Pommern, Waast- an Uastpreußen, Poosen an Schleesien uun't uasten, Hannover, Hessen-Nassau, Saksen an Brandenborag uun a maden, Westfaalen an at Rheinlun uun't waasten, an Schleswig-Holstian uun't nuurden. Hannover Breemen Lübeck Hamborag Mecklenborag-Schwerin Mecklenborag-Strelitz Pommern Uastpreußen Waastpreußen Posen Schlesien Sachsen Braunschweig Waldeck Anhalt Saksen Brandenborag Thüringen Hessen Hessen-Nassau Birkenfeld Oldenburg Westfalen Pfalz Rheinlun Baden Württemberg Bayern Hohenzollern Schleswig-Holstian Elsaß- Lothringen Lippe Schaumburg-Lippe Hubert Kiesewetter: Industrielle Revolution in Deutschland. Regionen als Wachstumsmotoren. Franz Steiner Verlag, Stuttgart 2004, ISBN 3-515-08613-7, S. 126. Statistisches Jahrbuch für das Deutsche Reich 1911. Commonskategorii: Sjiisk Keiserrik – Saamlang faan bilen of filmer Wikisource: Rochtsteksten tu't Sjiisk Keiserrik (sjiisk)


4 wiar det fjuard juar faan det 1. juardüüsen an det 1. juarhunert. At taal sjauer


Iullus Antonius, röömsk konsul an Marcus Antonius san dring (* 43 f.Kr.) Phraates IV., köning faan Parthien.


blinj tekst


At 3. juarhunert föör Krast begant mä't juar 300 f.Kr. an häält mä't juar 201 f.Kr. ap. A iarst werwer wurd baud. Euklid hää woorskiinelk uun't 3. juarhunert f.Kr. lewet. At Devanagariskraft woort iinfeerd.


At Dünemdüüw of uk Hooldüüw (Columba oenas) hiart tu at fögelfamile faan a Düüwen (Columbidae). Ai faan Columba oenas Tiaknang faan en Dünemdüüw Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Dünemdüüw Wikispecies hää en artiikel tu: Dünemdüüw


Di Gregoriaans kalender woort daalang aueraal üüb a welt brükt. Hi begant mä det juar, huar Jiises Krast bäären wurd, an hää san nööm efter poop Gregor XIII.. Hi as uun't juar 1582 iinfeerd wurden an hää di Juliaans kalender an flook öödern ufliaset. Üs leetst lun hää uk Sjiina di Gregoriaans kalender uun't juar 1949 iinfeerd. Det wichtagst ferbeedrang jinauer di Juliaans kalender wiar, dat a skregeljuaren genauer fäästlaanj wurd. Arke sjuard juar wiar nü widjerhen en skregeljuar, man a juaren 1700, 1800, 1900, an do 2100, 2200, 2300 an so widjer wurd ütjläät. A eerd dreit ham ei genau uun 365 daar am a san, an uk ei genau uun 365,25 daar, at san sowat 365,2421 daar. An bi a Gregoriaans kalender düüret det juar (uun't madel) 365,2425 daar. Det ment, uun 3000 juar gont di kalender am ään dai ferkiard. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Wikitable_calendar Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Gregoriaans kalender Kalender


Di Gregoriaans kalender woort iinfeerd.


1949 wiar det njüügen-an-fiartigst juar faan det 20. juarhunert. At juar begand mä’n Saninj uun de Gregoriaans kalender. 31. Marts: Neufundland an Labrador wurd en prowins faan Kanada. 12. Mei: Det Berliin-Blokaad kaam tu aanj. 23. Mei: At Bundesrepubliik Sjiisklun woort grünjlaanjen. 29. August: Bruno Diekmann wurd minister-president faan Sleeswich-Holstian. 15. September: Konrad Adenauer wurd iarst bundeskansler faan at Bundesrepubliik Tjiisklun. 17. Oktuuber: Det DDR wurd grünjlaanjen. 13. Deetsember: Sidney Holland wurd 25. premier-minister faan Nei-Sialun. Üs leetst lun feert Sjiina a Gregoriaans kalender iin. 30. April: António Guterres, de njüügenst generoolsekreteer faan dön Feriand Natschuunen. Dootem ünbekäänd Hannes Nygaard, skriiwer. 30. Jüüle: Lorenz Conrad Peters, fering skriiwer an histooriker (* 1885)


Reinhold Schmitz es en Karming fan Muasem. Fan 1979 bit hentö 2010 her hi di "Muasemer Kayser", en Lokaal, wat sa jit, aurdat et iin ön dat Hüs fan Boy Kayser wiar. Schmitz es bifriit me Antje Schmitz, wat en Faamen fan Boy Kayser es. "Holdi" Schmitz maaket fuul fuar di "Muasemer Kultuurfrinjer". Eeđer sin Aarber aur di "Muasemer Kayser" maaketi hi dat Bistro "Der kleine Kaiser" iin ön't "Muasem Hüs" iipen, sa dat diar wat tö iit en drink fo ken, wan diar Komedii, Teaater of üđer Saaken sen. Schmitz kumt iin ön di Film "Inselklang" (2005) fuar.


Alfred Bartling (* 26. Aprilmuun 1939) es en Karming fan Muasem. Kemen es hi fan List, en bit hentö deling snaket hi en bet üđers Sölring üs em dit fan Muasem keent. Bartling es di Fuarsetendi fan di "Muasemer Kultuurfrinjer", en Foriining, diar hi me grünjlair heer. Hi uunet ön di Bigening fan Muasem, en fuar sin Grünstek liit en Iisbuat me Popen diarön. Achter des staant en Skelt, hur em lees ken, wat wat luas es, fuarāl ön't "Muasem Hüs". Jerer heer Alfred Bartling uk ön di Politik aarbert (SSW). Bartling kumt ön di Film "Inselklang" (2005) fuar. 2015 fing Alfred Bartling di C. P. Hansen-Pris Alfred Bartling fair di C. P. Hansen-Pris 2015 (Video, ombi 33 Minüten)


Maike Ossenbrüggen, bēren Andersen (* 23.11.1939, stürewen 13. Januwaari 2014) wiar en Wüfhaur fan Kairem. Fan 2003 ön wiar jü di Fuarseter fan di Söl'ring Foriining. Maike Andersen kām fan en Buernhofstair ön Kairem me fjuur Jungen. Jen fan höör Brüđern wiar Claus "Dochter" Andersen, en Dochter fuar Diirtern. Maike Ossenbrüggen fuan Famiilie en Bruarwening iin ön en ual' Hüs bi di Kairemer Gurtstig. Jü friiti 1962 di Postmaister Jan Ossenbrüggen fan Hamborig, en jat fing tau Dreengen, Nils (1963) en Jörn (1965). Höör Man skul jest jens Söl'ring liir, wan hi naa Söl' kām, dit ging üđers ek. Fan Kairems Wanel "vom Kuhdorf zum Kurort" fing di Ossenbrüggens jaar Bruarwening maaket. Ja haa en Appartement-Forhüüring iin ön jaar Uunihüs. Aur lungi Jaaren her jat uk en Hüs "bi di Ingi", ek olter fiir fan "Claus Dochter" sin Hüs, hur di Dreengen uuni kür en hur uk Uuningen fuar Baariliren benen wiar. Des Hüs jeet "Öner Lenem". Likwel keempeti jü uk töögen dit Ütforkoopin fan't Ailön Söl', en diarfan jaav dit al 1980 wat tö lees. Maike Ossenbrüggen her aur lungi Jaaren hen me Kreeft tö dön, man jü aurjeet di Aarber fuar Spraak en Brükdom diaraur ek. Bit töleest


Erika Hansen, bēren Michelssen (* 9.11.1939) es en Wüfhaur fan Muasem. Jü drait höör Sölring Dracht rocht aaft. Aur lungi Jaaren heer jü bi di Sölring Foriining aarberet. Wan em Help fuar en Aurseeting brükt, ken em Erika Hansen gur fraagi. Erika Hansen kumt ön di Film "Inselklang" (2005) fuar.


A Mal(e)muk, (wi.) stormföögel (Fulmarus glacialis) as en siafögel uun det famile Procellariidae. Malmuk Ai faan Fulmarus glacialis Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Malmuken Wikispecies hää en artiikel tu: Malmuken


At Dünemeert (Lathyrus japonicus) as en plaant ütj det famile flenerkbloosen (Faboidae). At dünemeert as en muarjuarag krüüs. Hat wääkst ütj lung ruter an woort 50 bit 80 cm lung. A bleeden san grä-green an 5 bit 10 cm lung. Üüb't aanj waaks fiin 10 bit 45 mm lung bleetjin. 2 bit 7 bloosen stun uun en drüüw. Jo san laachtruad of brons an wurd leederhen blä, a jügen kön uk witj wees. A früchthöskin san flaak üs eerten an wurd ruad-brün, wan's rip san. At siad as trinj. Di slach komt trinj am a eerd fööraal üüb a nuurdelk heleft föör. Dü fanjst dünemeerten uun Aasien, Europa an Nuurdameerikoo, man uk uun Patagoonien uun Süüdameerikoo. Jo waaks bi arke küst, auer at siad 5 juar loong uun saaltweeder auerlewe koon, an sodenang aueraal henspeeld woort. Lathyrus japonicus onerslach japonicus Lathyrus japonicus onerslach maritimus Lathyrus japonicus maritimus naist onerslach acutifolius Lathyrus japonicus maritimus naist onerslach pellitus A früchthöskin koon am iidj, tuföl diarfaan as oober giftag. A Sjiineesen brük a bleeden üs medisiin. A indioonern uun Nuurdameerikoo haa a frücht eden an uk üs medisiin brükt. H. Haeupler & Th. Muer: Bildatlas der Farn- und Blütenpflanzen Deutschlands. Ulmer Verlag, Stuttgart.


Ute Farenburg es en Wüfhaur fan Weesterlön'. Jü es Skuulmaister fuar Grünskuulen. Aur lungi Jaaren heer jü me di Jungens - Daansiker fan di Sölring Foriining aarberet. Ute Farenburg kumt ön di Film "Inselklang" (2005) fuar. 2016 fing Ute Farenburg di C. P. Hansen-Pris. Ute Fahrenburg nimmt ihre Hüüf (sh:z, 05.08.2011) C.P.Hansen-Preis für Ute Farenburg (syltfunk 01.12.2016)


Horst-Jens Jacobsen (12. 6. 1934 bit 14.11.2019) heer ön Tinem uunet en es ön Celle stürewen. Jacobsen kumt ön di Film "Inselklang" (2005) fuar. Fan 1989 bit 2000 war hi Fuarseter fan di Sölring Foriining


St. Barths, (fransöösk:Saint-Barthélemy, sjiisk Sankt Bartholomäus) as en eilun faan a Letj Antilen an hiart diar tu a eilunen auer a winj. Sant 2007 as't en fransöösk bütjenlun (collectivité d’outre-mer). Commonskategorii: St. Barths – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Saint-Barthélemy (sjiisk)


At Dünemfisel of Strunfisel, (sö.) Ströntistel (Eryngium maritimum) as en plaantenslach uun't famile faan a Skiremplaanten (Apiaceae). Det 10 bit 40 cm huuch dünemplaant as mä en 2 m jipen starken rut fääst mä a grünj ferwoksen. At dünemfisel hää en hunfol twiigen mä stif, borag blä-green bleeden. Jo bleeden haa en witjen kaant an luup üüb't aanj spas tu. At hialer plaant as blä-witj faan waaks auertaanj. A bloosen stun nai tuup üs uun en kurew. At dünemfisel bleut faan Jüüne bit Oktuuber an fermuaret ham troch flenerker an ööder insekten. At siad woort faan a winj widjer draanj. At waaks suragt diarför, dat det plaant ei ütjdrüget. An jo hard an stif bleeden kön en sturem mä sunstoof ütjhual. Jo plaanten fanjst dü bi a weederkaant uun Euroopa. Jo waaks uun en saalten grünj üüb a witjdüner. Dünemfisler stun miast tuup mä halembosker. Enkelt föörkemen jaft at al goorei muar, diaram san's üüb't 'Ruad List' kimen. At dünemfisel brükt föl saalt, diaram koon't üüb grä- an bründüner ei lewe. Uk det beplaantin faan a witjdüner koon hat ei ferdreeg. Min Bloom, en dachtang faan Jens Mungard Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Dünemfisler Wikispecies hää en artiikel


San Andres an Providencia as en prowins uun Kolumbien an uk en skööl faan eilunen uun't Kariibisk Sia. Diartu hiar San Andres, Providencia an Santa Catalina. At jaft tau gemeenen. (Taalen efter: Departamento Administrativo Nacional de Estadística, 2005). 12.55-81.716666666667Koordinaaten: 12° 33′ N, 81° 43′ W


Eike Frese, bēren 1960 ön Muasem üs Eike Nielsen, es en Wüfhaur fan Muasem. Jü snaket Söl'ring fan höör Jungenstir ön. Eike Frese heer di Friisen-Jungensgaart ön Kairem paset, wat me di tau Spraaken Sölring en Dütsk aarbert. Me di Jungen uur diar aur di hiili Dai Söl'ring snaket. Eike Frese es me en jüngeri Sester en en jit jüngeri Brüđer ön Muasem-Litjmuasem ön di Buernstair fan höör Aalern, Luudji en Erika Nielsen, āpwukset. Di Buern ön Muasem wiar des, diar di leengst Tir Söl'ring snaket haa, en sa kām jü gaar ek trinjom en liir di Spraak uk. Üs Pedagoogin heer jü fuar't Āpbechning fan di Friisk Jungensguart ön Kairem masi dönen, en jü heer da uk höör Spöören leten, wan jü diar wech giar. Fuar höör Aarber heer jü masi Leedjis aurset en öner di Uurter en "Ain Lünskreft" maaket, dat uk Aalern, diar bluat dütsk lees ken, di Söl'ring Aurseetingen mesjung gen. Jü heer di Saamling "Me Hart, Haur en Hun" neemt. Sent 2012 es Eike Frese ek muar bi di Friisenjungensguart, man höör Saamling es diar blefen. Bi di Aarber me di Jungens-Daansiker fan di Söl'ring Foriining uur uk Söl'ring sjungen, en diarfuar uur nü en


Hans-Meinert Ingwers (*09.01.1940, † 24.01.2013) wiar en Karming fan Muasem. Hi es aur lungi Jaaren Meföliger ön di Fuarstand fan di Sölring Foriining wesen. Ingwers snaketi Sölring fan Jungenstiren ön. Bit hentö 2009 heer Hans-Meinert Ingwers di Jungen ön di Muasemer Grünjskuul wat fan di Natuursjuts bibraacht, wat hi fuar't Miist üp Sölring dair. Ingwers kumt ön di Film Inselklang (2005) fuar.


Herta Findeisen * 19.6.1923 † 30.7.2018 wiar en Wüfhaur fan Kairem. Jü heer aur lungi Jaaren fuar't Museeum ön di Sölring Foriining üppaset. Jü heer jit muar bi di Foriining holpen, en diarfuar wel jü uk niin Jil haa (Informatsjoon fan di Sölring Foriining). Herta Findeisen kumt ön di Film Inselklang (2005) fuar. Sölring Foriining tö höör Duar ön't Bleer


En dün as en huug ütj sun, di faan a winj tuupstöwen wurden as. Am dat en dün waaks koon, brükt hat sun an knaaphaid faan plaanten. Diaram kem jo fööraal uun drüg regiuunen föör, man uk diar, huar a plaanten ei so gau waaks kön üs diar nei sun tu komt. En primeerdün stäänt tesken weederskaant an dünemkaant an as so gud üs goorei bewoksen. En dün, wat knaap mä halem bewoksen an ei stabiil as, het witjdün. En stabiil dün, wat starker bewoksen as, het grädün. Wan diar muar plaanten tu kem an am di sun knaap noch sä koon, sait am diar bründün tu. Kem ütj a istidj, stun uun't banlun an san bewoksen. Kem uk föör, huar't mä a büürerei üüb skraalen grünj uun Nuurdsjiisklun auerdrewen wurden as. (Luke uk bi: Hias.) Sakeldün of uk Barchan: Komt föör uun drüg kliima, sjocht ütj üs en sakel an sticht uun luv flaak uun an fäält uun lee stark uf. Jo sakelaanjer waanre gauer üs di maden. Paroobeldün: Komt föör uun hualewdrüg kliima, sjocht uk ütj üs en sakel, man jo sakelaanjer waanre ei so gau üs a maden, auer jo al en betj bewoksen san. Swäärsdün: Komt


Maike Hauschildt bēren di 1. Mai 1961 üs Maike Frank, es en Wüfhaur fan Hörnem. Āpwukset en tö Skuul gingen es jü ön Weesterlön Spraakenpātin ön forskelig Jungensgaarten. Jü önerrocht uk somtirs ön forskelig Grünjskuulen. Höör Faađer, Johann Frank, heer bi't Nii Testament üp Sölring meaarbert. Maike Hauschildt kumt ön di Film Inselklang (2005) fuar.


Brunhilde Hagge, bēren Jacobsen (11.Februwaari 1923 - 21.September 2007) wiar en Skuulmaister fan Kairem. Brunhilde Jacobsen wiar dit taust Jungen fan di Bakermaister Nikolai Jacobsen en sin Wüf Dora, bēren Gantzel. Jü liirti Baker, en jü wiar di jest Bakerwüfhaur üp Söl, wat en Giselenbiskiir her. Höör ialer Brüđer Paul wiar ön di Krich blefen, en diarom skul jü di Bakerii ön Weesterlön', Wilhelmstraat 3 aurnem. Leeterhen es des Bakerii forskelig Bakern sa üs Christoph Thiele Manfred Thomas en diareeđer fan Michael Hubert aurnomen uuren. Sent 2019 es diar niin Baker muar. 1952 waar Brunhilde Jacobsen me Julius Hagge (11.01.1903 – 01.04.1993) bifriit. Jat fing tau Jungen, Claus-Jochen (06.12.1952 – 05.08.1978) en Dürken (*11.09.1955). Ön di jest Mai 1960 tooch di Familii naa Kairem. Me fuul Lefhair wiar Brunhilde Hagge fuar höör Familii en uk fuar di Sölring Spraak ön di Gang. Aur 30 Jaaren lung diar jü Sölring Önerrocht en skreef Komediisteken, forskelig Boker, Skuulboker en Leedjis üp Sölring. Me senerk Formaak aurset jü uk Boker fan Autooren sa üs Ephraim Kishon. Brunhilde Hagge kumt ön di Film Inselklang (2005) fuar. Jü wiar di jest Iaren-Meföliger fan di Sölring Foriining. 1983 fing jü di C.P. Hansen Pris. Brunhilde Hagge


Düsseldorf as en krisfri stää önj dåt tjüsch bundeslönj Nordrhin-Weestfåålen, önj di Düsseldorf Regiiringsdistrikt. Jü stää heet 621.877 inboogere (2019). Germany: Nordrhein-Westfalen, citypopulation.de


Di Jöölboom (öö. Kenkenbuum) uur ön Nuurđfriislön' aaft tö di Jööltir āpstelt. Diarfur haa di Liren da niin Tanenboom. Fuar't Miist es dit en holten Gistel, hur (üp Söl) fjuur Leechter ön sit. Di Krans, wat diarön fast es, uur, sa üs üp Aamrem, fan Boksboomtwiiger maaket. Di Figuuren ön di Jöölboom uur fan Saaltjai maaket. Önern sen Adam en Eva me Boom en Slang tö se; diaraur hingi forskelig Diirter. Des sen fuar't Miist en Hingst, en Hün en en Huan. Ön san Jöölboom skel hol hok Aapler hingi. Aaftinoch haa di Liren drüget Plumen diar ön. Wan üp Aamrem Swin, Kü, Sjip fuarkum, da sen dit üp Söl en Hingst, en Hün en en Huan. Ketinger üs üp Aamrem kum üp Söl normaalerwiis ek fuar. Di Jöölboom üp Söl drait fjuur Leechter. Normaalerwiis staant di Jöölboom iin ön en Uuning. Iin di Aamring Naam "Kenkenbuum" (Söl'ring "Kinkenboom") kumt "Kinken", dat Jeesesjungen, fuar. "Jööl" (Aamring: "Jul") kumt fan dat deensk Uurt "hjul", en dit jit "Weel" (Engelsk: "wheel", Aamring: "wel"). Diarme kür dat Jaar meent wiis, wat höm üs en Weel drait. Süüer Aapler, üs som Liren ön jaar Jöölboom hingi, kür fuar süüer Tiren staan. Nordfriisk Instituut: En


A Düüwen (Columbidae) san det iansagst fögelfamile uun't order faan a Düüwenfögler (Columbiformes). Columbinae Caloenas – Chalcophaps – Claravis – Columba – Columbina – Gallicolumba – Geopelia – Geophaps – Geotrygon – Henicophaps – Leptotila – Leptotrygon – Leucosarcia – Macropygia – Metriopelia – Nesoenas – Ocyphaps – Oena – Patagioenas – Petrophassa – Phaps – Reinwardtoena – Spilopelia – Starnoenas – Streptopelia – Trugon – Turacoena – Turtur – Uropelia – Zenaida – Zentrygon Didunculinae Didunculus Gourinae Goura Otidiphabinae Otidiphaps Ptilinopinae Drepanoptila – Ducula – Gymnophaps – Hemiphaga – Lopholaimus – Ptilinopus Treroninae Alectroenas – Cryptophaps – Phapitreron – Treron Columba Bolles Düüw (Columba bollii) Dünemdüüw (Columba oenas) Holtdüüw (Columba palumbus) Madeiradüüw (Columba trocaz) Raphus Dodo (Raphus cucullatus) † Streptopelia (Streptopelia decaocto) (Streptopelia turtur) Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Düüwen Wikispecies hää en artiikel tu: Düüwen


Uun skregeljuaren hää a kalender ään dai muar, det as a 29. Febrewoore. Normoolerwiis as arke juar, diar ham troch sjauer dial läät, en skregeljuar. A naist skregeljuaren san 2020, 2024, 2028 an so widjer. A eerd dreit ham ei genau uun 365 daar am a san, at san sowat 365,25 daar, diaram hää a Juliaans kalender a skregeljuaren iinfeerd. Leederhen hää am ütjfünjen, dat a eerd ham ei genau uun 365,25 daar am a san dreit, at san sowat 365,2421 daar. Diaram hää a Gregoriaans kalender fäästlaanj, dat a hunerter juaren, diar jo ei troch 400 dial läät (1700, 1800, 1900, 2100, 2200, 2300 an so widjer), nian skregeljuaren san. Sodenang düüret det juar efter a Gregoriaans kalender (uun't madel) 365,2425 daar. Det ment, uun 3000 juar gont di kalender bluas am ään dai ferkiard. Juliaans kalender Gregoriaans kalender


At Düüwenfalk, Letj Hanjüger, (mo.) spåritiif, spårimooker (Accipiter nisus) as en Gripfögel (Accipitriformes) uun't famile faan a Hanjügern (Accipitridae). Düüwenfalk uun a loft. Aier faan Accipiter nisus - MHNT Aier faan Accipiter nisus punicus - MHNT Wiideo A. n. dementjevi – A. n. granti – A. n. melaschistos – A. n. nisosimilis – A. n. nisus – A. n. punicus – A. n. wolterstorffi Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Düüwenfalken Wikispecies hää en artiikel tu: Düüwenfalken


At list faan ISO 3166-2-Codes för Spoonien wiset di code för 17 spoonsk autonoom gemianskapen (communidad autónoma), 50 prowinsen (provincia) an tau spoonsk bütjenlunen uun Nuurdafrikoo (ciudades autónomas en el Norte de África). A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Spoonien ES), di ööder as di code för det autonoom gemianskap, prowins of stääd. Di code as mä di Newsletter II-1 faan a 3. Febrewoore 2010 (PDF) feranert wurden. Die Codes wurden von der ISO insgesamt viermal aktualisiert bzw. überarbeitet (2000, zweimal 2002 und 2010). Im ersten Newsletter (ISO 3166-2:2000-06-21) vom 21. Juni 2000 wurden ein Schreibfehler behoben (Santa Cruz de Tenerife) und bei zwei Provinzen (Girona und Lleida) die alternative Schreibweise der regionalen Amtssprache hinzugefügt. In der vierten ISO 3166-2-Bekanntmachung (ISO 3166-2:2002-12-10) vom 10. Dezember 2002 wurde ein Fehler bei der Zuordnung der Provinz Balearen (Baleares) zur Autonomen Gemeinschaft Balearische Inseln korrigiert. Im Newsletter II-1 (ISO 3166-2:2010-02-03) vom 3. Februar 2010 erhielten alle autonomen Gemeinschaften, die aus nur einer Provinz bestehen, einen von der Provinz verschiedenen Code. Außerdem wurden die spanischen Toponyme der Objekte in den Autonomen Gemeinschaften Galicien, Katalonien und Balearische Inseln durch


Santa Clara as en eilun uun a bocht faan La Concha nai bi San Sebastian (baskisk: Donostia) uun't Baskenlun. Commonskategorii: Santa Clara – Saamlang faan bilen of filmer Baskooge ;-)


Uun a wiartskap gongt det am't maagin, ferkuupin an ferbrüken faan produkten an siinsten. An sodenang dreit ham ales am't fersurgin faan a minsken. Iar haa a minsken fööraal för jo salew suragt. Daalang as det werk apdiald an a minsken fu jil för hör werk, so dat jo diar det mä kuupe kön, wat jo ei salew maage. At wedenskap am a wiartskap as at wiartskapswedenskap of ökonomii. Büürerei Hautjarscher Kurn Jacht an Faskerei Stonger Eidem-Fügelkui Hoonwerk an Industrii Höömerk Riap Hanel Hanse Siinsten Fräämenferkiar A stooten gung diar ei likedenang mä am. Uun enkelt lunen haa a onernemen en grat freihaid, so üs uun Ameerikoo, uun ööder lunen grapt a stoot föl muar uun a wiartskap iin, so üs uun Ruslun. Frei markes Ütjglikt markes Ploonwiartskap an do jaft at noch flook süsteemen diartesken. At wiartskapswedenskap onersjükt, hü gud of ring det a minsken uun a enkelt lunen mä hör wiartskapsüsteem gongt. Üüb det koord rochts men a klöören, hüfol US-Dooler KKP a minsken uun en lun uun't madel ütjwiartskafte: BIP BNE HDI KKP of PPP Commonskategorii: Wiartskap – Saamlang faan bilen of filmer


Tarnobrzeg [tarˈnɔbʐɛk] as en stää önj Poolen. E stää läit önjt söödååsten foont lönj, önj e prowins Karpaatenforlönj. Dåt heet 46.360 inboogere (2020) Sloweenien Banská Bystrica önj e Slowakäi, sunt di 20. önj e mistmoune 2001. Ukraine Tschernihiw önj e Ukraine, sunt di 16. önj e uursmoune 2004. Tarnobschek Poland: Major Cities, citypopulation.de Commons: Tarnobrzeg – Saamlang faan bilen of filmer


Könang Aldgillis (623? — 680) wiar en määchtagen fresken könang uun't 7. juarhunert. Hi as di iarst fresk könang, huar auer skrewen wurden as. Oner sin regiarang efter 654 wooks at Fresk Rik. Aldgillis san efterfulger wiar Redbad. Hi hää woorskiinelk uun Dorestad regiaret an sin rik lingd faan Brügge bit tu a Weeser. Di gratst fiind tu jü tidj wiar at Frankenrik oner di hoofmeier Ebroin. Könger faan Fresklun: Finn (6. juarhunert), Audulf (amanbi 600-630), Aldgillis (623?-680), Redbad (679/680-719), Poppo (719-734).


unbekäänd dootem (of 679): Redbad wurd köning faan a Fresken. unbekäänd dootem Aldgillis, könang faan a Fresken (* ferlicht 623)


1775 wiar det fiiw-an-sööwentigst juar faan det 18. juarhunert. At juar begand mä’n Söndai uun de Gregoriaans kalender. Uun Munkmaask woort det winjmalm "Bertha" baud, wat daaalang uun Sössaarep stäänt. 20. Janewoore: André-Marie Ampère, franzk Füüsiker en Mathemātiker († 1836)


At Eersföötj (Tachybaptus ruficollis) hiart tu at fögelfamile Podicipedidae. Huar Eersföötjen föörkem. Aier faan Tachybaptus ruficollis - MHNT Tachybaptus ruficollis Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Eersföötjen Wikispecies hää en artiikel tu: Eersföötjen


Da Nang as en stää önj jü prowins Nam Trung Bo, Vietnam. Jü stää heet 877 758 inboogere (2009). Commons: Da Nang – Soomling foon bile än filme


Ualjuarsinj gung miast jong lidj üüb Oomram ütj tu hulkin. Diaram het di 31. Detsember üüb Oomram uk Hulkinj. Letj sköölen faan ferklääst jong lidj luup faan hüs tu hüs. Diar skel a lidj do räät, hoker wel bääft jo skrabelken steget. Miast woort fraaget: "Gongst Dü noch tu skuul?" of "Komst Dü faan Sössaarep?". An a hulken nek of sköde at hood, snaake mut jo ei. Wan's do käänd wurden san, fu a hulken wat sweten - of a ääleren uk en puns. Tuleetst wansket am enööder en "Seegent Nei Juar". Jodiar trii wurden kään wel aaltumaal üüb Oomram - ianerlei of's aran öömrang snaake of uk ei. Uk üüb Fer woort hulket, oober diar het det "ütj tu kenknin". An üüb Fer woort muar süngen, so üs bi "Rummelpott" üüb fäästääg.


At list faan ISO 3166-2-Codes för Türkei wiset di code för 81 prowinsen. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Türkei TR), di ööder as di code för at prowins. Di code as tuleetst di 21. Mei 2002 (PDF) feranert wurden. A taalen faan a codes san uk a auto-kääntiaken faan det prowins. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk) ISO 3166-2 Luncodes ISO 3166-1 Luncodes uun domainnöömer


At Eidergus (Somateria mollissima) as en fögelslach an hiart tu a anen (Anatidae). Sodenang as di nööm 'gus' ferkiard. Am onerskääst sääks onerslacher: Somateria mollissima mollissima uun Nuurdwaasteuroopa. S. m. faeroeensis üüb a Färöer eilunen. S. m. borealis uun a Nuurdatlantik. S. m. dresseri faan Labrador bit Maine. S. m. sedentaria uun a Hudson Bay. S. m. v-nigrum uun a Nuurdpasiifik. Di nööm komt faan't islunsk wurd æðr an hää niks mä a Eiderstruum tu dun. Eiderges san am 58 cm lung an sodenang en betj grater üs wil anen. Jo weeg 2,2 kg. A mantjin wurd ääler, grater an swaarer üs a wiifkin. Uun ääg as det an losag, swäämt an dükt oober gud. At nääb as üübfaalen grat an huuch, an gans föör as en letj hurn, diar komt a nööm hurnnääb faan. A wörd as auer a rag an a brast witj. Bük, jügen an stört san suart. A nääk as laachtgreen, an at boowerhood as suart. At wiifke as güülbrün mä suart strimler. Jongfögler like a wiifkin, san oober en betj jonker an haa ei sok stark strimler. Eiderges lewe uun sköölen. Jo freed sneken, kraaben an heesen. Bit 6 m jip kön's dük an diarbi


A Türkei as en lun uun Aasien an Euroopa. Hat as 1923 grünjlaanj wurden. A Türkei as di efterfulger faan't Osmaansk Rik. At Türkei as sant 1952 lasmaat faan a NATO. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Türkei Wikimedia Atlas: Türkei – Geograafisk an histoorisk koorden Osmaansk Rik http://www.tuik.gov.tr/Start.do Human Development Index (HDI) - 2019 Rankings: The Human Development Index, ufrepen di 15. December 2020. 39.16666666666735.666666666667Koordinaaten: 39° N, 36° O


Ankara (iar uk Angora, antiik nööm ualgreks Ankyra Ἄγκυρα, latiinsk Ancyra) as ant 1923 at hoodstääd faan a Türkei an uk faan det prowins Ankara. Det stääd hää 5.270.575 iinwenern (2015) an as efter Istanbul at öödergratst stääd uun't lun. Commonskategorii: Ankara – Saamlang faan bilen of filmer www.fallingrain.com - geograafisk dooten yerelnet.org, ufrepen 2017


Di Human Development Index (of uk HDI) beskraft, hü gud det a minsken uun enkelt lunen gongt. Di huuchst wäärs as 1 an di liachst as 0. Det taal saat ham tuup efter det ääler, diar a minsken uun't madel raaget fu, hü loong jo tu skuul gung, an hü stark at wiartskap as. Det tabel wiset a huuchst an liachst taalen: Human Development Report 2019 – "Human Development Indices and Indicators". HDRO (Human Development Report Office) United Nations Development Programme. S. 22–25. Ufrepen di 9. Detsember 2019.


19,188 artiikler jaft at al uun't Nordfriisk Wikipedia. 46 Kategoriien jaft at uun't Nordfriisk Wikipedia. Hü skal Dan nei artiikel het? Ööder Wikimedia Projekten


At list faan ISO 3166-2-Codes för Ukraine wiset di code för 24 Oblaste (області), die Autonome Republik Krim (Автономна Республіка Крим) und zwei Städte mit Sonderstatus. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Ukraine UA), di ööder as di code för die Oblast. Nian feranerang faan di code sant 1998. 1Stadt 2Autonome Republik Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk) ISO 3166-2 Luncodes ISO 3166-1 Luncodes uun domainnöömer


A Ukraine [ukraˈiːnə] (of uk [uˈkraɪ̯nə]) (ukrainisk Україна/Ukrajina) as en lun uun Uasteuroopa. Uun't nuurduasten leit Ruslun, Witjruslun uun't nuurden, Poolen, Slowakei an Ungarn uun't waasten, Rumeenien an Moldaawien uun't süüdwaasten an at Suart Sia an at Sia faan Asow uun't süüden. Det hoodstääd het Kiew. Bääft Ruslun as a Ukraine det öödergratst lun uun Euroopa. A Ukraine hää 27 ferwaltangsianhaiden: Oblast Tscherkasy Oblast Tschernihiw Oblast Tscherniwtsi Oblast Dnipropetrowsk Oblast Donetsk Oblast Iwano-Frankiwsk Oblast Charkiw Oblast Cherson Oblast Chmelnytskyj Oblast Kirowohrad Oblast Kiew Stääd Kiew Autonoom Republiik Krim Oblast Luhansk Oblast Lwiw Oblast Mykolajiw Oblast Odessa Oblast Poltawa Oblast Riwne Oblast Sumy Oblast Ternopil Oblast Winnytsja Oblast Wolhynien Oblast Transkarpatien Oblast Saporischschja Stääd Sewastopol Oblast Schytomyr At lun wiar faan 1922 tu 1991 üs det Ukrainisk SSR ian faan a republiiken uun't Sowjetunioon. Hat wurd de 24. August 1991 suwereen. Bit 2004 wurd det lun faan Wiktor Janukowytsch feerd, di widjer tu Ruslun hääl. Do as Wiktor Juschtschenko weelet wurden, di oober nian stabiil regiarang apbau küd. 2013 jääw't en bludagen apstant uun Kiew jin't koruptsioon uun't lun, an 2014 kaam en nei regiarang oner Petro Poroschenko, diar ham muar faan Ruslun ufliase wul. Diar üüb hen hää Ruslun a


1991 wiar det ian-an-neegentigst juar faan det 20. juarhunert. At juar begand mä’n Teisdai. 17. Janewoore: Harald V. wurd köning faan Noorweegen. 11. Marts: De britisk neissender BBC World Service Television begand mä sin sendingen. 09. April : Georgien woort suwereen. 26. Mei: Swiad Gamsachurdia wurd president faan Georgien. 25. Jüüne: Kroaatien woort suwereen. Slowenien woort suwereen. 20. August: Eestlun wurd weler suwereen. 21. August: Letlun wurd weler suwereen. 24. August: A Ukraine woort suwereen. 25. August: Witjruslun woort suwereen. 27. August: Moldaawien wurd suwereen. 31. August: Kirgistan wurd suwereen. Usbekistan wurd suwereen. 08. September: Nuurd-Matsedoonien woort suwereen. 09. September: Tadschikistan wurd suwereen. 21. September: Armeenien wurd suwereen. 16. Deetsember: Kasachstan wurd suwereen. 17. Janewoore: Olav V., köning faan Noorweegen (* 1903) 02. Marts: Serge Gainsbourg, fraansöös schongster (* 1928) 12. Marts: William Heinesen (* 1900) 21. Mei: Rajiv Gandhi, indisk poliitiker (* 1944) 24. Jüüle: Isaac Bashevis Singer, poolsk-US-ameerikoons dachter (* 1902) 28. September: Miles Davis, US-ameerikoons musiker (* 1926) 23. Nofember: Klaus Kinski, tjiisk schauspeler (* 1926) 24. Nofember: Freddie Mercury, britisk schongster (* 1946)


At Elkoon (Zoarces viviparus) as en slach faan Bianfasker uun a Nuurdatlantik an lewet tesken 49° und 72° Nuurd bi temperatuuren faan 3 bit 15°C. Elkooner hiar tu a Barschoortagen (Perciformes). Elkooner lei nian aier, a jongfask kem laben üüb a welt. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Elkooner Wikispecies hää en artiikel tu: Elkooner


Kiew as det hoodstääd an gratst stääd faan a Ukraine. Hat leit bi a Dnjepr (ukrainisk: Дніпро/Dnipro) an hää 2,7 miljuun iinwenern. At stääd hää tjiin distrikten: Commonskategorii: Kiew – Saamlang faan bilen of filmer Ukraine: Kiev City, citypopulation.de


Di Juliaans kalender gongt üüb Julius Cäsar turag. Hi hää di röömsk kalender ufliaset. Sant Julius Cäsar het di sööwenst muun uun't juar uk ei muar "Quintilis", man diarför "Julius". Det wichtagst ferbeedrang wiar det iinfeeren faan skregeljuaren. Auer det diarmä oober ei so nau henhaud, as di kalender uun't juar 1582 noch en betj feranert wurden. Sant di tidj het hi di "Gregoriaans kalender" an woort aueraal üüb a welt brükt. Ab urbe condita Muuner Kalender Macrobius, Saturnalien 1, 14, 7.


Elektritsiteet as en wurd för ales uun a füsiik, wat mä't elektrisk lääs tu dun hää. Det koon uun rau wees of uk uun faard. Elektrisk lääs - as det eegenskap faan atomaar dialen so üs elektroonen (negatiif apleesen) an protoonen (positiif apleesen). Det traad wichtag atomaar dial san a neutroonen, jo hual nian elektrisk lääs. Det elektrisk lääs woort uun Coulomb (C) meeden. Elektrisk struum - as det faard faan elektrisk apleesen dialen an woort uun Ampere (A) meeden. Troch elektrisk struum komt'at tu en magneetisk fial. Elektrisk fial - as det eegenskap faan elektrisk leesen dialen an woort mä tau füsikaalisk gratin beskrewen: At elektrisk späänang, meeden uun Volt (V) an at elektrisk werk (= energii), meeden uun Joule (J) of Newtonmeeter (Nm) of Wattsekund (Ws). Soloong nään struum lääpt, snaaket'am faan elektrostaatik, ööders faan elektrodünaamik. Jåchtdioode Mötjstande Struum - lååsting - energii (frasch) Stroom - Stroomkraft - Energii (sölring)


Di ual röömsk kalender woort faan a Juliaans kalender ufliaset. Faustus Cornelius Sulla, röömsk poliitiker an quaestor. Juba I., köning faan Numidien. Lucius Afranius, röömsk konsul an guwernöör (* 112 f.Kr.) Lucius Manlius Torquatus, röömsk poliitiker an generool. Marcus Petreius, röömsk poliitiker an generool (* 110 f.Kr.) Quintus Caecilius Metellus Scipio, röömsk konsul an generool. Vercingetorix, hoodling faan de Arwernern uun Galien.


Di Juliaans kalender liaset di ual röömsk kalender uf. Febrewoore: Tullia, Cicero sin foomen (* 79 f.Kr. of 78 f.Kr.) 17. Marts Titus Labienus, röömsk generool (* amanbi 100 f.Kr.) Publius Attius Varus, röömsk generool. 12. April: Gnaeus Pompeius, Pompeius de Grat san dring. 31. Deetsember: Quintus Fabius Maximus, röömsk generool an poliitiker. Ünbekäänd Dootem Nigidius Figulus, röömsk geliard (* 98 f.Kr.) Publius Cornelius Sulla, röömsk poliitiker.


Ab urbe condita of uk a.u.c. as latiinsk an ment: "sant a stääd grünjlaanj wurden as". Föör a krastelk tidj haa a ual Röömern hör kalender uun det juar began läät, huar Room grünjlaanj wurden as. Det as woorskiinelk uun't juar 753 f.Kr. weesen. Sodenang as det tidjreegnang efter a.u.c. leewen am 753 grater üs det tidjreegnang efter Krast. Sant Julius Cäsar as di Juliaans kalender brükt wurden. Kalender "Sööwen, fiiw, trii - Rom as nü diarbi"


At 8. juarhunert föör Krast begant mä't juar 800 f.Kr. an häält mä't juar 701 f.Kr. ap. Leewentstidj faan Homer (Dachter), amanbi 8. juarhunert f.Kr.


21. April : At stääd Room woort grünjlaanj. An diarmä begant di kalender faan a ual Röömern: Ab urbe condita. Det juar as uk di began faan't Röömsk Rik.


Hans Jaenisch (* 19. Mei 1907 uun Eilenstedt; † 6. Jüüne 1989 uun Neebel üüb Oomram) wiar en konstmooler an profeser bi a Hochschule der Bildenden Künste uun Berlin. Hi hää fööraal abstrakt moolet. 1964 füng Jaenisch en ateljee bi san frinj K.H.Hoyer uun Stianood, leeder baud hi en aanj hüs uun Neebel. 1950: Berliner Kunstpreis 1952: Hallmark Award, New York 1976: Bundesfersiinstkrüs Hans Jaenisch, Ernesto Grassi (Iinfeerang): Aquarelle aus Amrum. Woldemar Klein Verlag, Baden-Baden 1958 Hans Jaenisch: Landschaften. Nordfriesland und Amrum. Schleiverlag, Schleswig 1980 Hans Jaenisch: Arbeiten aus 60 Jahren. Kunstamt Wedding, Berlin 1992 Chris Steinbrecher: Hans Jaenisch. Malerei. Ausstellungskatalog, Kunstverein Talstrasse, Halle (Saale) 2004, ISBN 978-3-932962-14-1. Bilgalerii, ütjfeerelk leewentsluup an bibliografii (üüb sjiisk) Hans Jaenisch uun't Sjiisk Biografii Otfried Schwarz


1989 wiar det njüügen-an-tachentigst juar faan det 20. juarhunert. 08. August: Geoffrey Palmer wurd 33. premier-minister faan Nei-Sialun. 25. August: Det ameerikoons rümsond Voyager 2 floog at planeet Neptuun föörbi. 09. Nofember: Det Berliiner Müür an banertjiisk grens wurd eebenmaaget. 22. Deetsember: At staheu jin Nicolae Ceaușescu uun Rumeenien begand. 23. Janewoore: Salvador Dalí, konstler (* 1904) 06. Jüüne: Hans Jaenisch, konstmooler (* 1907)


Emil Hansen - uk Emil Mååler nåmd, tuläid di 23. Januar 1875 önj Klookris, störwen di 29. Oktoober 1955 önj Loonham. Hi heet dachte schraawen: Wikisource: Min frasch fiderlönj


Erfurt as en krisfri stää önj dåt tjüsch bundeslönj Tüüringen. Jü stää heet 213.692 inboogere (2020). Germany: States and Major Cities, citypopulation.de


Huy (ütjspreegen: Hüü) as en gemeen uun a lunkreis Harz uun Saksen-Anhalt. Tu det gemeen hiart uk det saarep Eilenstedt. Diar as Hans Jaenisch bäären. Commons: Huy – Saamlang faan bilen of filmer Wääbsteed faan't gemeen Huy Statistiskamt faan Saksen-Anhalt – Iinwenern efter lunkreisen; Stant: 31. Dets. 2011 (PDF; 168 KiB) (Halep üüb sjiisk)