At Jakutisk spriak (jakutisk саха тыла, sjiisk sacha tyla) as en Turkspriak uun det skööl faan a Sibiirisk Turkspriaken, an woort faan 450.000 minsken uun Nuurduastsibiirien spreegen. Hat wiset oober uk iinflööd faan Mongoolisk spriaken an Tunguusisk spriaken. efter M.S. Woronkin (Антонов, 1997, S. 514): waastelk skööl Wiljuisk nuurdwaastelk uastelk (Akoja) skööl sentraal nuurduastelk Dolgaanisk Sant 1939 woort Jakutisk mä kyrilisk skraft skrewen: Jakutisk bi Ethnologue Turkspriaken: Altaisk, Aserbaidschaansk, Baschkiirisk, Chaladschisk, Chakasisk, Gagausisk, Jakutisk, Karatschai-Balkaarisk, Karlukisk, Kasachisk, Kiptschakisk, Kirgiisk, Oghuurisk, Oghuusisk, Sibiirisk, Tataarisk, Tschuwaschisk, Turkmeensk, Tuwiinisk, Türkisk, Uighuurisk, Usbekisk Commonskategorii: Jakutisk – Saamlang faan bilen of filmer Wikipedia üüb Jakutisk


A Amur [aˈmuːɐ̯] of Heilong Jiang (rüsk Аму́р, sjineesk 黑龙江, Pinyin Hēilóng Jiāng) as en 2824 kilomeeter lungen struum uun Sjiina an Ruslun mä san müs iinuun't Tataarenstruat tesken at Ochotskisk Sia an at Japoonsk Sia, jinauer faan't eilun Sachalin. Trinjam a Amur jääw't leewen stridj am a grens tesken Ruslun an Sjiina. Daalang leit at grens tu en graten dial üüb di struum. Amur bi Heihe Amur uun't Regiuun Chabarowsk, Ruslun Tyr-Stian Amur (Struum) uun't Stootelk Fertiaknis faan Struumer an Sian (rüsk) Commonskategorii: Amur – Saamlang faan bilen of filmer


At Tataarenstruat as en siaengde tesken at rüsk fäästääg an at eilun Sachalin uun Nuurduastaasien. Hat ferbanjt at Ochotskisk Sia uun't nuurden mä't Japoonsk Sia uun't süüden. At smäälst steed as 7,3 km briad. Diar wul Stalin al uun a 1950er juaren en brag auer bau, man at as diar nimer tu kimen. Commonskategorii: Tataarenstruat – Saamlang faan bilen of filmer 52.183333333333141.61666666667Koordinaaten: 52° 11′ 0″ N, 141° 37′ 0″ O


At Ochotskisk Sia as en dial faan a nuurdwaastelk Pasiifik. Trinjam lei (klookwiis) at rüsk fäästääg, at hualeweilun Kamtschatka, a Kuriilen, Hokkaido an Sachalin. Hat as 1,53 Mio. km² grat an uun't madel 971 meeter jip. Hat fäält faan't fäästääg efter a Kuriilen skoor uf, diar as uk at jipst steed mä 3.372 meetern. Uun a wonter as at Ochotskisk Sia auer muuner tufreesen. Commonskategorii: Ochotskisk Sia – Saamlang faan bilen of filmer


A Kuriilen (rüsk: Курильские острова; japoonsk: 千島列島, Chishima-rettō, öömrang „düüsen eilunen“) of Kuril-rettō (クリル列島, Kuriru-rettō) san en 1.200 km lung keed faan muar üs 30 eilunen tesken Kamtschatka an Hokkaido. Jo dial at Ochotskisk Sia faan a Pasiifik uf. Jodiar eilunen san mä wulkaanen apwoksen. Tesken Ruslun an Jaapan as diar stridj auer, hük eilunen tu hün lun hiar, an huar det grens ferlääpt. Commonskategorii: Kuriilen – Saamlang faan bilen of filmer


A Siahünjer (Phocidae) san en famile faan Tetjdiarten (Mammalia) an hiar tu't order faan a Ruuwdiarten (Carnivora). Cystophora Erignathus Biardselag (Erignathus barbatus) Halichoerus Grä Selag (Halichoerus grypus) Histriophoca Hydrurga Leptonychotes Lobodon Mirounga Monachus Ommatophoca Pagophilus Phoca Selag (Phoca vitulina) Pusa Ringelt Selag (Pusa hispida) Ladoga-Ringelrob (Pusa hispida ladogensis) Baikal-Selag (Pusa sibirica) Kaspisk Selag (Pusa caspica) Weederhünj Commonskategorii: Siahünjer – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Siahünjer


Det Iwanowo Prowins (üüb Rüs: Ива́новская о́бласть Ivánovskaja óblast’) as ian faan a prowinsen uun Rüslun. At prowins leit uun a nuurduast faan de Madelrüslun Bundesdistrikt faan't lun. Det hee 997.135 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Iwanowo. De Gorki Stausia leit uun a uast faan't prowins. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Russia: Central Federal District, citypopulation.de Russia: Ivanovo Oblast, citypopulation.de


Det Jaroslawl Prowins (üüb Rüs: Яросла́вская о́бласть Jaroslávskaja óblast’) as ian faan a prowinsen uun Rüslun. At prowins leit uun a nuurd faan de Madelrüslun Bundesdistrikt faan't lun. Det hee 1.253.389 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Jaroslawl. De Rybinsk Stausia leit uun a nuurdwaast faan't prowins. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Russia: Central Federal District, citypopulation.de Roshydromet; überprüft Okt. 2011 Russia: Yaroslavl Oblast, citypopulation.de


Det Kaluga Prowins (üüb Rüs: Калу́жская о́бласть Kalúžskaja óblast’) as ian faan a prowinsen uun Rüslun. At prowins leit uun a waast faan de Madelrüslun Bundesdistrikt faan't lun. Det hee 1.002.575 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Kaluga. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Kaluga Guwernement Russia: Central Federal District, citypopulation.de Russia: Kaluga Oblast, citypopulation.de


Det Kostroma Prowins (üüb Rüs: Костромска́я о́бласть Kostromskája óblast’) as ian faan a prowinsen uun Rüslun. At prowins leit uun a nuurduast faan de Madelrüslun Bundesdistrikt faan't lun. Det hee 633.385 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Kostroma. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Russia: Central Federal District, citypopulation.de Russia: Kostroma Oblast, citypopulation.de


Det Kursk Prowins (üüb Rüs: Ку́рская о́бласть Kúrskaja óblast’) as ian faan a prowinsen uun Rüslun. At prowins leit uun a süüd faan de Madelrüslun Bundesdistrikt faan't lun. Det hee 1.104.008 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Kursk. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Russia: Central Federal District, citypopulation.de Russia: Kursk Oblast, citypopulation.de


Det Lipetsk Prowins (üüb Rüs: Ли́пецкая о́бласть Lípeckaja óblast’) as ian faan a prowinsen uun Rüslun. At prowins leit uun a süüd faan de Madelrüslun Bundesdistrikt faan't lun. Det hee 1.139.371 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Lipetsk. Dön aacht gratst steeden uun't prowins san: Russia: Central Federal District, citypopulation.de Russia: Lipetsk Oblast, citypopulation.de


Det Orjol Prowins (üüb Rüs: Орло́вская о́бласть Orlóvskaja óblast’) as ian faan a prowinsen uun Rüslun. At prowins leit uun a süüd faan de Madelrüslun Bundesdistrikt faan't lun. Det hee 733.498 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Orjol. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Russia: Central Federal District, citypopulation.de Russia: Orel Oblast, citypopulation.de


Det Rjasan Prowins (üüb Rüs: Ряза́нская о́бласть Rjazánskaja óblast’) as ian faan a prowinsen uun Rüslun. At prowins leit uun a uast faan de Madelrüslun Bundesdistrikt faan't lun. Det hee 1.108.847 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Rjasan. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Russia: Central Federal District, citypopulation.de Russia: Ryazan Oblast, citypopulation.de


Det Smolensk Prowins (üüb Rüs: Смоле́нская о́бласть Smolénskaja óblast’) as ian faan a prowinsen uun Rüslun. At prowins leit uun a waast faan de Madelrüslun Bundesdistrikt faan't lun. Det hee 934.889 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Smolensk. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Russia: Central Federal District, citypopulation.de Russia: Smolensk Oblast, citypopulation.de


Det Tambow Prowins (üüb Rüs: Тамбо́вская о́бласть Tambóvskaja óblast’) as ian faan a prowinsen uun Rüslun. At prowins leit uun a süüduast faan de Madelrüslun Bundesdistrikt faan't lun. Det hee 1.006.748 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Tambow. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Russia: Central Federal District, citypopulation.de Russia: Tambov Oblast, citypopulation.de


Det Tula Prowins (üüb Rüs: Ту́льская о́бласть Túl’skaja óblast’) as ian faan a prowinsen uun Rüslun. At prowins leit uun a maden faan de Madelrüslun Bundesdistrikt faan't lun. Det hee 1.466.127 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Tula. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Russia: Central Federal District, citypopulation.de Russischer Föderaler Hydrometeorologischer Dienst, Wetterdaten für die Stadt Tula auf Basis der Zeitreihe 1961–1990, abgerufen am 8. April 2011 Russia: Tambov Oblast, citypopulation.de


Det Twer Prowins (üüb Rüs: Тверска́я о́бласть Tverskája óblast’, faan 1935 tu 1990 det Kalinin Prowins, üüb Rüs: Кали́нинская о́бласть Kalíninskaja óblast’) as ian faan a prowinsen uun Rüslun. At prowins leit uun a nuurdwaast faan de Madelrüslun Bundesdistrikt faan't lun. Det hee 1.260.379 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Twer. De Wolga Struum hee sin hood uun a waast faan't prowins. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Det Twer Spriikwiis faan det Kareelisk Spriik wurt uun't prowins snaaket. Russia: Central Federal District, citypopulation.de Russia: Tambov Oblast, citypopulation.de


Det Wladimir Prowins (üüb Rüs: Влади́мирская о́бласть Vladímirskaja óblast’) as ian faan a prowinsen uun Rüslun. At prowins leit uun a uast faan de Madelrüslun Bundesdistrikt faan't lun. Det hee 1.358.416 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Wladimir. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Russia: Central Federal District, citypopulation.de Russia: Vladimir Oblast, citypopulation.de


Det Woronesch Prowins (üüb Rüs: Воро́нежская о́бласть Vorónežskaja óblast’) as ian faan a prowinsen uun Rüslun. At prowins leit uun a süüduast faan de Madelrüslun Bundesdistrikt faan't lun. Det hee 2.324.205 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Woronesch. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Woronesch Guwernement Russia: Central Federal District, citypopulation.de Russia: Voronezh Oblast, citypopulation.de


At Moskau Prowins (üüb Rüs: Моско́вская о́бласть Moskowskaja oblast) as ian faan a prowinsen uun Rüslun. At prowins leit uun a Madelrüslun Bundesdistrikt trinjam't steed Moskau. Det hee 7.690.863 lidj (2020). At prowins hee nian hoodsteed, man at ferwalting sat uun Moskau. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Russia: Central Federal District, citypopulation.de Russia: Moscow Oblast, citypopulation.de


Djingis Khan (mongoolisk Чингис Хаан, Mongoolisk ᠴᠢᠩᠭᠢᠰ ᠬᠠᠭᠠᠨ, eegentelk Temüdjin, Тэмүжин, ᠲᠡᠮᠦᠵᠢᠨ of Temüüdjin, Тэмүүжин, tataarisk „di smas“; * ferlicht 1155, 1162 of 1167; † woorskiinelk di 18. August 1227) wiar en Khagan (Gratkhan, Keiser) faan a Mongoolen, an hä at Mongools Rik grünjlaanj. Ham as det loket, a mongools stamer tu ferianin, an mä detdiar määcht küd hi grat dialen faan Madelaasien an Nuurdsjiina oner sin herskap bring. Sin regiarangstidj üs Gratkhan waaret faan 1206 bit 1227. Commonskategorii: Djingis Khan – Saamlang faan bilen of filmer


18. August: Dschingis Khan (* am 1160)


At Yuan-Dünastii of Grat Khanat wiar ian faan sjauer gratriken, diar faan det Mongools Rik oner Djingis Khan efterblääw. Hat wurd uunfeerd faan Dschingis Khan san enkeldring Kublai Khan. At Grat Khanat amfaadet (amanbi) det regiuun, huar daalang Sjiina an a Mongolei lei. Tu jü tidj lewet diar amanbil 60 miljuunen Süüdsjineesen (Nan), 10 miljuunen Nuurdsjineesen (Han) an 2 miljuunen Mongoolen an Semu. Oner Kublai Khan lewet wedenskap an hanel ap. Auer Marco Polo baud hi hanelsferbinjangen tu Euroopa ap. Kublai Khan sin efterfulgern küd det rik ei tuuphual; 1368 auernaam a Han-Sjineesen at määcht an baud at Ming-Dünastii ap. Man uk oner a Ming hed a Mongoolen noch föl iinflööd. Keisern faan't Yuan-Dünastii: 1279-1294: Kublai Khan, 1294-1307: Chengzong, 1307-1311: Wuzong, 1311-1320: Buyantu Khan, 1320-1323: Gegeen Khan, 1323-1328: Taidingdi, 1328-1328: Tianshundi, 1328-1329: Wenzong, 1329-1329: Mingzong, 1329-1332: Wenzong, 1332-1332: Ningzong, 1332-1368: Toghun Temür. Commonskategorii: Yuan Dünastii – Saamlang faan bilen of filmer


At Ming-Dünastii (sjineesk 明朝, Pinyin Míngcháo) hed at herskap auer't Sjineesk Keiserrik faan 1368 bit 1644 efter't Yuan-Dünastii. Uun't 17. juarhunert as hat faan't Qing-Dünastii ufliaset wurden. A Ming haa det Sjineesk Müür ütjbaud, fööraal üs seekerhaid jin a Mongoolen. Keisern faan det Ming-Dünastii: Hongwu (1368-1398), Jianwen (1398-1402), Yongle (1402-1424), Hongxi (1424-1425), Xuande (1425-1435), Zhengtong (1435-1449), Jingtai (1449-1457), Tianshun (1457-1464), Chenghua (1464-1487), Hongzhi (1487-1505), Zhengde (1505-1521), Jiajing (1521-1567), Longqing (1567-1572), Wanli (1572-1620), Taichang (1620), Tianqi (1620-1627), Chongzhen (1627-1644). Commonskategorii: Ming Dünastii – Saamlang faan bilen of filmer


At Sjineesk Müür (sjineesk 中國長城 / 中国长城, Pinyin Zhōngguó Chángchéng ‚Lung Sjineesk Müür‘) as en keed faan flook müüren, diar faan Sjiina auer hunerten fan juaren fööraal üs seekerhaid jinauer fulken ütj at nuurden apracht wurden san. Jo wiar nimer en ianhaidelk süsteem, an san leewen diar baud wurden, huar't nuadag wiar. A iarst müüren san al uun't 7. juarhunert föör Krast apracht wurden, tuup san's auer 20.000 kilomeetern lung. Jo tääl üs ian faan a Nei Sööwen Weltwonern. Sjineesk Müür, 1907 Draaghood bi a Pasiifik Steedenwiis ferfäälen müür Commonskategorii: Sjineesk Müür – Saamlang faan bilen of filmer


Det Moskau Gratfürstendoom (üüb Rüs: Вели́кое кня́жество Моско́вское Velíkoje Knjážestvo Moskóvskoje) wiar en rüs fürstendoom, wat faan det 13. juarhunert tu det 16. juarhunert uun a nuurdwaast faan Rüslun wooret. Det wiar tu iarst en fürstendoom (tu 1325 en dialfürstendoom faan Wladimir-Susdal), do faan 1328 en gratfürstendoom. Det wurd 1547 oner Iwan IV. det Rüs Keiserrik. A fürsten faan Moskau wiar faan det Rurik-Dynastii, wat dön rüs lunen sant at juar 862 regiaret, üüs at steed Nowgorod amtelk grünlaanjen wurd. De iarst fürst wiar Daniil I., fürst Aleksander Newski faan Nowgorod, Wladimir-Susdal an Kiew san jongst dring. At meecht faan't gratfürstendoom wuks: 1485 wurd det Nowgorod Republiik an 1485 at Twer Gratfürstendoom dialen faan Moskau. De gratst fürst wiar Iwan III. (of Iwan de Grat), di a tiitel keiser (üüb Rüs: царь tsaar) naam an Sofia Palaiologina freid. Sofia wiar de letst keiser faan det Uaströömsk Rik, Konstantin XI. Palaiologos sin nichte. Iwan III. saad, dat Moskau a efterfuliger faan det Uaströömsk Rik wiar (det "Traad Room"). Iwan IV. of Iwan de Skrekelk, san enkel, skeeb 1547 det Rüs Keiserrik. Daniil Aleksandrowitsch Moskowski (1272-1303) Juri I. Daniilowitsch (1303–1325) Iwan I., „de Jilseek“ (1325–1341, faan 1328 gratfürst) Simeon, „de Stolt“ (1341–1353)


Sofia Palaiologina (* amanbi 1448 woorskiinelk uun Mystras, Grekenlun faan nü üüs Soë Sofia Palaiologina, üüb Greks: Ζωή Σοφία Παλαιολογίνα Zoí Sofía Palaiología, lääder nööm üüb Rüs: Софи́я Фоми́нична Палеоло́г Sofíja Fomínična Paleológ; † 7. April 1503 uun Moskau) wiar Gratfürst Iwan III. faan Moskau sin naist wüf. Hat wiar Thomas Palaiologos (1409/10-1465), Despot faan Morea an Fürst faan Achaia an Catarina Zaccaria († 1462), prinsesin faan Achaia, hör foomen. Thomas wiar de letst keiser faan det Uaströömsk Rik, Konstantin IX. Palaiologos san jonger bruler. Auer hat de letst uaströömsk keiser sin nichte wiar, wiar hat det kaifigüür uun't legitimatschuun faan det Moskau Gratfürstendoom üüs efterfuliger faan det Uaströömsk Rik (of det „Traad Room“). Hat wurd uun det Hemelfoortkluaster an do (uun 1929, üüs sin ual greef tunantmaaget wurd) uun de Ertsengel-Michael-Doom uun de Moskau Kreeml begreewen. Sofia Palaiologina sin Uunkemst uun Moskau


A bakteerien (Bacteria) (Iantaal: bakteerium) san bütj a uurbakteerien an eukarioten ian faan jo trii domeenen uun a biologii, huar ales labenen uun iindiald woort. Tu bakteerien an uurbakteerien sait am uk prokarioten. Di ferskeel tu eukariooten as, dat jo nään selkial haa. Bakteerien wurd uun Stamer iindiald. Stam Famile Slach Acidobacteria Actinobacteria Mycobacteriaceae Mycobacterium leprae (-> Leepra) Mycobacterium tuberculosis (-> Teerin) Aquificae Armatimonadetes Bacteroidetes Caldiserica Chlamydiae Chlorobi Chloroflexi Chrysiogenetes Cyanobacteria ("blä algen") Deferribacteres Deinococcus-Thermus Dictyoglomi Elusimicrobia Fibrobacteres Firmicutes Listeriaceae Listeerien, Listeria (-> Listeriose) Fusobacteria Gemmatimonadetes Ignavibacteriae Lentisphaerae Nitrospinae Nitrospirae Planctomycetes Proteobacteria Enterobacteriaceae Escherichia coli (-> EHEC) Yersinia pestis (-> Pest) Vibrionaceae Vibrio cholerae (-> Koolera) Rhodothermaeota Spirochaetes Synergistetis Tenericutes Thermodesulfobacteria Thermotogae Verrucomicrobia Commonskategorii: Bakteerien – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Bakteerien


At Qing-Dünastii (mandschuurisk ᡩᠠᡳᠴᡳᠩ ᡤᡠᡵᡠᠨ Daicing Gurun; sjineesk 清朝, Pinyin Qīngcháo, W.-G. Ch'ing Ch'ao) of Mandschu-Dünastii wurd 1616 faan a Mandschu grünjlaanj an wiar sant 1644 her auer't Sjineesk Keiserrik. Hat hää det Ming-Dünastii ufliaset an ging mä't rewolutsion faan 1911 tu aanj. Diarefter as det Republiik Sjiina ütjrepen wurden, diar faan 1912 bit 1949 bestenen hää. At Qing-Dünastii wiar efter't Yuan-Dünastii iarst det ööder uun Sjiina, diar ei faan Han-Sjineesen uunfeerd wurd. A Qing ging faan't fulk faan a Jurchen ütj, diar at saien uun a Mandschurei (Nuurduastsjiina) hed. Oner a Qing wooks Sjiina auer a miaten; so grat as't nimer weder weesen. Uun't juar 1820 lewet 381 miljuunen minsken uun Sjiina, det wiar en traaden faan a minsken üüb a hialer eerd. Keisern faan det Qing-Dünastii: Hong Taiji (1636-1643), Shunzi (1643-1661), Kangxi (1661-1722), Yongzheng (1722-1735), Qianlong (1735-1796), Jiaqing (1796-1820), Daoguang (1820-1850), Xianfeng (1850-1861), Tongzhi (1861-1875), Guangxu (1875-1908), Pu Yi (1908-1912). Commonskategorii: Qing-Dünastii – Saamlang faan bilen of filmer


Chongzhen (üüb Schineesk: 崇禎 Chóngzhēn, bäären 朱由檢 Zhū Yóujiǎn; * 27. Janewoore 1611; † 25. April 1644) wiar de letst keiser faan det Ming-Dünastii. Keisern faan det Ming-Dünastii: Hongwu (1368-1398), Jianwen (1398-1402), Yongle (1402-1424), Hongxi (1424-1425), Xuande (1425-1435), Zhengtong (1435-1449), Jingtai (1449-1457), Tianshun (1457-1464), Chenghua (1464-1487), Hongzhi (1487-1505), Zhengde (1505-1521), Jiajing (1521-1567), Longqing (1567-1572), Wanli (1572-1620), Taichang (1620), Tianqi (1620-1627), Chongzhen (1627-1644). Chongzhen wiar san tempelnööm.


Wat menst dü? Yongzheng (Keiser) (1678-1735), 1722-1735 Keiser faan Schiina Yongzheng (Gansu), en steed uun Gansu Prowins, Schiina Yongzheng (Onerdistrikt), en onerdistrikt uun de Jinzhou Distrikt, Dalian, Liaoning Prowins, Schiina


Yongzheng (üüb Schineesk: 雍正 Yōngzhèng, bäären 胤禛 Yìnzhēn; * 13. Deetsember 1678 uun Peking; † 8. Oktuuber 1735 uk diar) wiar faan de 5. Febrewoore 1723 tu san duas de füft keiser faan det Qing-Dünastii faan Schiina. Hi wiar Keiser Kangxi san fjuard dring. Oner sin reegiment wurd at prowins Qinghai dial faan't rik (1724). Yongzheng wiar san tempelnööm.


Marco Polo (* 1254 ferlicht uun Venedig; † 8. Janewoore 1324 uk diar) wiar en itajeensken kuupmaan, di fööraal auer sin raisen tu't Sjineesk Keiserrik bekäänd as. Hi hää sin berachter en betj ütjbuid, an det as wel ei ales woor, wat hi apskrewen hää, man hi hää wichtag hanelsferbinjangen tu Kublai Khan faan't Yuan-Dünastii apbaud. Nicole Steidl: Marco Polos „Heydnische Chronik“. Die mitteldeutsche Bearbeitung des „Divisament dou monde“ nach der Admonter Handschrift Cod. 504. Dissertation, Friedrich-Alexander-Universität Erlangen-Nürnberg, 2008; Shaker-Verlag, Aachen 2010. Christopher I. Beckwith: Empires of the Silk Road: A History of Central Eurasia from the Bronze Age to the Present. Princeton University Press 2009, ISBN 978-0-691-13589-2, S. 416 (Kirew bi Google Books). Commonskategorii: Marco Polo – Saamlang faan bilen of filmer Wikisource: Marco Polo (sjiisk) Wikiquote: Marco Polo (sjiisk)


Marco Polo († 1324)


Marco Polo (* 1254)


Nowaja Semlja as en rüsk dobeleilun üüb a grens tesken Euroopa an Aasien uun't Arktisk Sia. Hat hiart tu't Oblast Archangelsk. At eilun as uun a 1960er bit 80er juaren brükt wurden för tests faan atoomwoopen. Föör at uastküst as föl radioaktiif materiool ufkapt wurden. Diar wene amanbi 2.500 minsken, miast Nentsen. Commonskategorii: Nowaja Semlja – Saamlang faan bilen of filmer


Sewernaja Semlja (rüsk Северная Земля, „Nuurdlun“; iar Nikolaus-II-Lun) as en rüsk skööl faan ünbewenet eilunen uun't Arktisk Sia. Hat hiart tu't Regiuun Krasnojarsk. A gratst eilunen san: Oktuuberrewolutsion Eilun (14.204 km²) Bolschewik Eilun (11.312 km²) Komsomolts Eilun (8.812 km²) Pioniir Eilun (1.527 km²) Schmidt Eilun (467 km²) Letj Taimyr Eilun (232 km²) Starokadomski Eilun (110 km²) Krupskoi (100 km²) An do san diar noch son 25 letjer eilunen. Commonskategorii: Sewernaja Semlja – Saamlang faan bilen of filmer Hualeweilun Taimyr


A Bosporus as en siaengde uun a waastelk Türkei. Üüb bias ääger leit det stääd Istanbul. A Bosporus dialt Euroopa faan Aasien uf, sodenang leit Istanbul üüb tau kontinenten. Diar feer trii bragen auer a Bosporus. Di siawai ferbanjt at Suart Sia uun't nuurden mä't Marmarasia uun't süüden, diar auer a Dardanellen (Hellespont) mä't Ägäis ferbünjen as. Commonskategorii: Bosporus – Saamlang faan bilen of filmer


Erich Fromm (* 23. Marts 1900 uun Frankfurt am Main; † 18. Marts 1980 uun Muralto, a Swaits) wiar en tjiisk-US-ameerikoons psüchoanalüütiker, filosoof an sosiaalpsücholoog. Hi as een faan dön iinflöödrikst teenkern faan det 20. juarhunert an föl faan sin werken, fööraal At Konst faan't Leew Haan (1956) an Haan of Weesen (1976) wiar uu so wellesen. Commons: Erich Fromm – Saamling faan biljen of filmer Wikiquote: Erich Fromm (tjiisk)


At Marmara Sia (türkisk Marmara Denizi, uun ualang tidjen Propontis) as en banensia uun a Türkei. Hat as auer a Bosporus mä't Suart Sia ferbünjen, an auer a Dardanellen mä't Ägäis. Hat leit mä a nuurder ääg uun Euroopa an mä a süüder ääg uun Aasien. At Marmara Sia as 282 km lung, 80 km briad, an en wichtagen ferkiarswai tesken Süüd- an Uasteuroopa. Di nööm komt faan't Marmara Eilun uf, diar maden uun leit, an det ment marmoreilun. Commonskategorii: Marmara Sia – Saamlang faan bilen of filmer Marmararegiuun


A Dardanellen (greks Δαρδανέλλια, türkisk Çanakkale boğazı) san en siaengde uun a Türkei tesken at Marmarasia uun't uasten an a Ägäis uun't waasten. Uun ualang tidjen hää't Hellespont het efter Helle, en figüür faan't greks mütologii an ualgreks πόντος pontos „sia“. A nuurder ääg hiart tu Euroopa an a süüder ääg tu Aasien. Naibi Çanakkale üüb a süüder ääg woort en brag baud, diar 2023 klaar wees skal: At Çanakkale-1915-Brag. Commonskategorii: Dardanellen – Saamlang faan bilen of filmer ütjspreegen: Helles'pont, ei Helle'spont 40.34305555555626.635277777778Koordinaaten: 40° 20′ 35″ N, 26° 38′ 7″ O


A Siabeeren an Sialööwen (Otariidae) san en famile faan tetjdiarten. At jaft wel 15 slacher, diar tu sööwen sköölen hiar: Arctocephalus, Süüdelk Siabeeren Callorhinus Eumetopias Neophoca Otaria Phocarctos Zalophus Commonskategorii: Siabeeren an Sialööwen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Siabeeren an Sialööwen


Escherichia coli (kurt E. coli, am sait uk kooli-bakteerium) as en bakteerium an komt uun a siarem faan minsken an diarten föör. Hat hiart tu at famile faan a Enterobacteriaceae (greks „enteron“: siarem). Di nööm hää't 1919 füngen efter di wedenskapsmaan Theodor Escherich, di't fünjen hää. Enkelt onerslacher faan E. coli maage a minsken kraank. Diartu hiar: EHEC (enterohämorrhagische E. coli) Uun a somer 2011 san föl minsken uun Nuurdsjiisklun faan EHEC kraank wurden an flooken san stürwen. EPEC (enteropathogene E. coli) ETEC (enterotoxische E. coli) EIEC (enteroinvasive E. coli) EAEC (enteroaggregative E. coli) DAEC (diffus adhärente E. coli) Commonskategorii: Escherichia coli – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Escherichia coli


Det Adana Prowins (üüb Türkisk: Adana ili) as en prowins, wat uun det Madlunsia Regiuun faan a Türkei leit. Det hee 2.237.940 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Adana. Uun a nuurd faan't prowins lai dön Taurusberger (üüb Türkisk: Toros Dağları). At prowins hee för't miast en Madlunsiakliima. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Det Adana Prowins hee 15 distrikten: * Tu't steed Adana hiar a distrikten: Çukurova, Karaisalı, Sarıçam, Seyhan, Yüreğir Adana Prowins, en prowins uun det Osmaans Rik. Turkey: Provinces & Major Cities, citypopulation.de Turkey: Adana, citypopulation.de Adana: Metropolitan Province in Turkey, citypopulation.de


Det Adıyaman Prowins (üüb Türkisk: Adıyaman ili, üüb Kurdisk: Parêzgeha Semsûrê) as en prowins, wat uun det Süüduastanatoolien Regiuun faan a Türkei leit. Det hee 626.465 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Adıyaman. At prowins hee för't miast en Madlunsiakliima. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Turkey: Provinces & Major Cities, citypopulation.de Turkey: Adıyaman, citypopulation.de


Det Afyonkarahisar Prowins (üüb Türkisk: Afyonkarahisar ili) as en prowins, wat dialwiis uun det Egeeisk Regiuun, det Madelanatoolien Regiuun an uun det Madlunsia Regiuun faan a Türkei leit. Det hee 729.483 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Afyonkarahisar. At prowins hee för't miast en Madlunsiakliima. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Turkey: Provinces & Major Cities, citypopulation.de Turkey: Afyonkarahisar, citypopulation.de


Vorlage:Infobox Ort in der Türkei/Wartung/Landkreis Çanakkale ([tʃaˈnakːaˌle]) as en türkisk stääd uun't Marmararegiuun. Hat as hoodstääd faan't prowins mä di salew nööm, an uk di hoodlunkreis (Merkez). Türkiye Nüfusu İl ilçe Mahalle Köy Nüfusları, ufrepen di 13. April 2020 Commonskategorii: Çanakkale – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Çanakkale (sjiisk) Dardanellen


Çanakkale as en prowins uun a Türkei mä det hoodstääd Çanakkale. Tu't prowins hiar at hualeweilun Gelibolu üüb a Europeesk ääg faan a Dardanellen an en grateren, süüdelken dial. At prowins leit uun't waasten faan't Marmararegiuun. Dön tjiin gratst stääden uun't prowins san: Çanakkale (hoodkreis, Merkez) Ayvacık Bayramiç Biga Çan Eceabat Ezine Galípoli Imbros / Gokçeada Lapseki Tenedos / Bozcaada Yenice Türkiye Nüfusu İl ve İlçelere Göre Nüfus Bilgileri, ufrepen di 1. Jüüne 2019 Porträt des Gouverneurs auf der Webseite der Provinz Çanakkale, ufrepen di 1. Jüüne 2019 Turkey: Çanakkale, citypopulation.de


Det Balıkesir Prowins (üüb Türkisk: Balıkesir ili) as en prowins, wat uun det Marmara Regiuun faan a Türkei leit. Det hee 1.228.620 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Balıkesir. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Turkey: Provinces & Major Cities, citypopulation.de Turkey: Balıkesir, citypopulation.de


Det Aydın Prowins (üüb Türkisk: Aydın ili) as en prowins, wat uun det Egeeis Regiuun faan a Türkei leit. Det hee 1.110.972 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Aydın. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Turkey: Provinces & Major Cities, citypopulation.de Turkey: Aydın, citypopulation.de


Det Antalya Prowins (üüb Türkisk: Antalya ili) as en prowins, wat uun det Madlunsia Regiuun faan a Türkei leit. Det hee 2.511.700 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Antalya. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Turkey: Provinces & Major Cities, citypopulation.de Turkey: Antalya, citypopulation.de


Det Ağrı Prowins (üüb Türkisk: Ağrı ili, üüb Kurdisk: Parêzgeha Agiriyê) as en prowins, wat uun det Uastanatoolien Regiuun faan a Türkei leit. Det hee 536.199 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Ağrı. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Turkey: Provinces & Major Cities, citypopulation.de Turkey: Ağrı, citypopulation.de


Det Amasya Prowins (üüb Türkisk: Amasya ili) as en prowins, wat uun det Suart-Sia Regiuun faan a Türkei leit. Det hee 337.800 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Amasya. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Turkey: Provinces & Major Cities, citypopulation.de Turkey: Amasya, citypopulation.de


Det Ardahan Prowins (üüb Türkisk: Ardahan ili, üüb Kurdisk: Parêzgeha Erdêxanê) as en prowins, wat uun det Uastanatoolien Regiuun an det Suart-Sia Regiuun faan a Türkei leit. Det hee 97.319 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Ardahan. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Faan 1878 tu 1918 wiar at lun faan det Ardahan Prowins faan nü dial faan det Rüs Keiserrik. A nuurd faan't prowins wiar faan 1918 tu 1921 dial faan det Demokraatisk Republiik faan Georgien an a süüd faan't prowins wiar faan 1918 tu 1920 dial faan det Demokraatisk Republiik faan Armeenien. 1921 wurd at prowins weler dial faan a Türkei. Turkey: Provinces & Major Cities, citypopulation.de Turkey: Ardahan, citypopulation.de


Det Artvin Prowins (üüb Türkisk: Artvin ili, üüb Georgisk: ართვინის პროვინცია Artwinis p’rovintsia; üüb Laasisk: ართვინიშ დობადონა Artwiniş dobadona) as en prowins, wat uun det Uastanatoolien Regiuun an det Suart-Sia Regiuun faan a Türkei leit. Det hee 170.875 lidj (2020). Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Faan 1878 tu 1918 wiar at miast faan't lun faan det Artvin Prowins faan nü dial faan det Rüs Keiserrik. Faan 1918 tu 1921 wiar det dial faan det Demokraatisk Republiik faan Georgien. 1921 wurd at prowins weler dial faan a Türkei. Turkey: Provinces & Major Cities, citypopulation.de Turkey: Artvin, citypopulation.de


Istanbul (türkisk İstanbul) as en prowins uun a Türkei mä det hoodstääd Istanbul. At hialer prowins täält üs gratstääd, an sodenang hää't nään lunkreiser, man diarför stääddialen. Uun't waasten leit at prowins Tekirdağ, uun't uasten at prowins Kocaeli, uun't nuurden at Suart Sia an uun't süüden at Marmara-Sia. A Bosporus dialt det prowins tu en Europeesken an an Asiaatisken dial. Sant 2014 san a lunkreiser liksteld mä a 'eegentelk' stääddialen faan Istanbul, an so san diar nü 39 distrikten: Adalar (Aasien) Arnavutköy (Euroopa) Ataşehir (Aasien) Avcılar (Euroopa) Bağcılar (Euroopa) Bahçelievler (Euroopa) Bakırköy (Euroopa) Başakşehir (Euroopa) Bayrampaşa (Euroopa) Beşiktaş (Euroopa) Beykoz (Aasien) Beylikdüzü (Euroopa) Beyoğlu (Euroopa) Büyükçekmece (Euroopa) Çatalca (Euroopa) Çekmeköy (Aasien) Esenler (Euroopa) Esenyurt (Euroopa) Eyüp (Euroopa) Fatih (Euroopa) Gaziosmanpaşa (Euroopa) Güngören (Euroopa) Kadıköy (Aasien) Kağıthane (Euroopa) Kartal (Aasien) Küçükçekmece (Euroopa) Maltepe (Aasien) Pendik (Aasien) Sancaktepe (Aasien) Sarıyer (Euroopa) Silivri (Euroopa) Sultanbeyli (Aasien) Sultangazi (Euroopa) Şile (Aasien) Şişli (Euroopa) Tuzla (Aasien) Ümraniye (Aasien) Üsküdar (Aasien) Zeytinburnu (Euroopa) Institut för Statistik, ufrepen di 24. Detsember 2017 Wääbsteed faan't Prowins Istanbul Commonskategorii: Prowins Istanbul – Saamlang faan bilen of filmer


Det Bartın Prowins (üüb Türkisk: Bartın ili) as en prowins, wat uun det Suart-Sia Regiuun faan a Türkei leit. Det hee 198.249 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Bartın. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Turkey: Provinces & Major Cities, citypopulation.de Turkey: Bartın, citypopulation.de


Det Batman Prowins (üüb Türkisk: Batman ili, üüb Kurdisk: Parêzgeha Êlihê) as en prowins, wat uun det Süüduastanatoolien Regiuun faan a Türkei leit. Det hee 608.659 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Batman. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Turkey: Provinces & Major Cities, citypopulation.de Normalperiode 1981-2010. Staatliches Meteorologisches Amt der Türkischen Republik Turkey: Batman, citypopulation.de


Det Bayburt Prowins (üüb Türkisk: Bayburt ili) as en prowins, wat uun det Suart-Sia Regiuun faan a Türkei leit. Det hee 84.843 lidj (2020). At hoodsteed faan't prowins as Bayburt. Dön seeks gratst steeden uun't prowins san: Turkey: Provinces & Major Cities, citypopulation.de Turkey: Bayburt, citypopulation.de


Det Bingöl Prowins (üüb Türkisk: Bingöl ili, üüb Kurdisk: Parêzgeha Çewlîgê) as en prowins, wat uun det Uastanatoolien Regiuun faan a Türkei leit. Det hee 279,812 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Bingöl. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Turkey: Administrative Division, citypopulation.de Turkey: Bingöl, citypopulation.de


Det Bitlis Prowins (üüb Türkisk: Bitlis ili) as en prowins, wat uun det Uastanatoolien Regiuun faan a Türkei leit. Det hee 348.115 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Bitlis. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Turkey: Administrative Division, citypopulation.de Turkey: Bitlis, citypopulation.de


Det Bolu Prowins (üüb Türkisk: Bolu ili) as en prowins, wat uun det Suart-Sia Regiuun faan a Türkei leit. Det hee 316.126 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Bolu. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Turkey: Administrative Division, citypopulation.de Turkey: Bolu, citypopulation.de


Det Burdur Prowins (üüb Türkisk: Burdur ili) as en prowins, wat uun det Madlunsia Regiuun faan a Türkei leit. Det hee 270.796 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Burdur. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Turkey: Administrative Division, citypopulation.de Turkey: Burdur, citypopulation.de


Det Bursa Prowins (üüb Türkisk: Bursa ili) as en prowins, wat uun det Marmara Regiuun faan a Türkei leit. Det hee 3.056.120 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Bursa. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Turkey: Administrative Division, citypopulation.de Turkey: Bursa, citypopulation.de


Det Denizli Prowins (üüb Türkisk: Denizli ili) as en prowins, wat dialwiis uun det Egeeis Regiuun an dialwiis uun det Madlunsia Regiuun faan a Türkei leit. Det hee 1.037.208 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Denizli. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Turkey: Administrative Division, citypopulation.de Turkey: Denizli, citypopulation.de


Det Düzce Prowins (üüb Türkisk: Düzce ili) as en prowins, wat uun det Suart-Sia Regiuun faan a Türkei leit. Det hee 392.166 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Düzce. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Turkey: Administrative Division, citypopulation.de Turkey: Düzce, citypopulation.de


Det Diyarbakır Prowins (üüb Türkisk: Diyarbakır ili, üüb Kurdisk: Parêzgeha Amedê) as en prowins, wat uun det Süüduastanatoolien Regiuun faan a Türkei leit. Det hee 1.756.353 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Diyarbakır. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Turkey: Administrative Division, citypopulation.de Turkey: Diyarbakır, citypopulation.de


Det Elâzığ Prowins (üüb Türkisk: Elâzığ ili, üüb Kurdisk: Parêzgeha Xarpêtê) as en prowins, wat uun det Uastanatoolien Regiuun faan a Türkei leit. Det hee 591.098 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Elâzığ. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Turkey: Administrative Division, citypopulation.de Turkey: Elâzığ, citypopulation.de


Det Erzincan Prowins (üüb Türkisk: Erzincan ili, üüb Kurdisk: Parezgêha Erzînganê) as en prowins, wat uun det Uastanatoolien Regiuun faan a Türkei leit. Det hee 234.747 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Erzincan. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Turkey: Administrative Division, citypopulation.de Turkey: Erzincan, citypopulation.de


Det Erzurum Prowins (üüb Türkisk: Erzurum ili, üüb Kurdisk: Parêzgeha Erzîromê) as en prowins, wat uun det Uastanatoolien Regiuun faan a Türkei leit. Det hee 762.062 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Erzurum. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Turkey: Administrative Division, citypopulation.de Turkey: Erzurum, citypopulation.de


Prokarioten (Prokarya, Prokaryota) san laben organismen mä selen, oober saner selkial. At labenen uun a biologii woort uun trii domeenen iindiald. Tu a Prokarioten hiar jo tau domeenen faan a Bakteerien (Bacteria) an a Uurbakteerien (Archaea). Det traad domeen san a eukarioten, diar hiar a diarten, plaanten an swaampen tu. Commonskategorii: Prokarioten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Prokarioten


A uurbakteerien (Archaea) san ian faan trii domeenen uun a biologii, huar at labenen uun iindiald woort. Tuup mä a bakteerien hiar's tu a prokarioten. Ööders üs a eukarioten haa's uk selen, oober nään selkial. DPANN skööl stam Nanoarchaeota + kandidooten: Aenigmarcheota – Diapherotrites – Micrarchaeota – Nanohaloarchaeota – Pacearchaeota – Parvarchaeota – Woesearchaeota stam Euryarchaeota klasen: Archaeoglobi – Hadesarchaea – Halobacteria – Methanobacteria – Methanococci – Methanomicrobia – Methanopyri – Thermococci – Thermoplasmata – ünseeker Euryarchaeota TACK skööl stamer: Crenarchaeota – Thaumarchaeota + kandidoot: Korarchaeota ünseeker Archaea kandidooten: DUSEL4 skööl – NAG2 skööl – Bathyarchaeota – Geoarchaeota – Lokiarchaeota – Thorarchaeota Commons: Uurbakteerien – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Uurbakteerien Bacterological Code (Revision 1990) NCBI Taxonomy Bacterio.net Microbial Genome Database European Nucleotide Archive


Det Gaziantep Prowins (üüb Türkisk: Gaziantep ili) as en prowins, wat dialwiis uun det Madlunsia Regiuun an dialwiis uun det Süüduastanatoolien Regiuun faan a Türkei leit. Det hee 2.069.364 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Gaziantep. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Turkey: Administrative Division, citypopulation.de Turkey: Gaziantep, citypopulation.de


Det Giresun Prowins (üüb Türkisk: Giresun ili) as en prowins, wat uun det Suart-Sia Regiuun faan a Türkei leit. Det hee 448.400 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Giresun. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Turkey: Administrative Division, citypopulation.de Turkey: Giresun, citypopulation.de


Det Gümüşhane Prowins (üüb Türkisk: Gümüşhane ili) as en prowins, wat uun det Suart-Sia Regiuun faan a Türkei leit. Det hee 164.521 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Gümüşhane. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Turkey: Administrative Division, citypopulation.de Turkey: Gümüşhane, citypopulation.de


Det Hakkâri Prowins (üüb Türkisk: Hakkâri ili, üüb Kurdisk: Parêzgeha Colêmêrgê) as en prowins, wat uun det Uastanatoolien Regiuun faan a Türkei leit. Det hee 280.991 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Hakkâri. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Turkey: Administrative Division, citypopulation.de Turkey: Hakkâri, citypopulation.de


Det Hatay Prowins (üüb Türkisk: Hatay ili) as en prowins, wat uun det Madlunsia Regiuun faan a Türkei leit. Det hee 1.628.894 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Antakya. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Turkey: Administrative Division, citypopulation.de Turkey: Hatay, citypopulation.de


Det Iğdır Prowins (üüb Türkisk: Iğdır ili, üüb Kurdisk: Parêzgeha Îdirê) as en prowins, wat uun det Uastanatoolien Regiuun faan a Türkei leit. Det hee 199.442 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Iğdır. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Turkey: Administrative Division, citypopulation.de Turkey: Iğdır, citypopulation.de


Det Isparta Prowins (üüb Türkisk: Isparta ili) as en prowins, wat uun det Madlunsia Regiuun faan a Türkei leit. Det hee 444.914 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Isparta. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Turkey: Administrative Division, citypopulation.de Turkey: Isparta, citypopulation.de


Wiiren (Iantaal: at (a?) wiirus) san letj partiikler, diar laben selen uungrip an jo uun uungreben selen fermuare. Saner frääm selen kön jo ei auerlewe, diaram wurd jo miast ei tu't labenen tääld uun a biologii. Wiiren grip selen faan eukarioten uun, det san plaanten, diarten an swaampen. Oober uk prokarioten wurd uungreben, det san bakteerien an uurbakteerien. Wiiren auerdreeg en DNA of RNA tu det sel an feranre sodenang det natüürelk program faan det sel. Ordern: Bunyavirales – Caudovirales – Herpesvirales – Ligamenvirales – Mononegavirales – Nidovirales – Ortervirales – Picornavirales – Tymovirales Familin saner order: Adenoviridae – Alphatetraviridae – Alvernaviridae – Amalgaviridae – Ampullaviridae – Anelloviridae – Arenaviridae – Ascoviridae – Asfarviridae – Aspiviridae – Astroviridae – Avsunviroidae – Bacilladnaviridae – Baculoviridae – Barnaviridae – Benyviridae – Bicaudaviridae – Bidnaviridae – Birnaviridae – Bromoviridae – Caliciviridae – Carmotetraviridae – Chrysoviridae – Circoviridae – Clavaviridae – Closteroviridae – Corticoviridae – Cystoviridae – Endornaviridae – Flaviviridae – Fuselloviridae – Geminiviridae – Genomoviridae – Globuloviridae – Guttaviridae – Hepadnaviridae – Hepeviridae – Hypoviridae – Hytrosaviridae – Inoviridae – Iridoviridae – Lavidaviridae – Leviviridae – Luteoviridae – Marseilleviridae – Megabirnaviridae – Megaviridae – Microviridae – Mimiviridae – Mycodnaviridae – Nanoviridae – Narnaviridae


Det İzmir Prowins (üüb Türkisk: İzmir ili) as en prowins, wat uun det Egeeis Regiuun faan a Türkei leit. Det hee 4.367.251 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as İzmir. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Turkey: Administrative Division, citypopulation.de Turkey: İzmir, citypopulation.de


Det Kahramanmaraş Prowins (üüb Türkisk: Kahramanmaraş ili) as en prowins, wat uun det Madlunsia Regiuun faan a Türkei leit. Det hee 1.154.102 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Kahramanmaraş. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Turkey: Administrative Division, citypopulation.de Turkey: Kahramanmaraş, citypopulation.de


Det Karabük Prowins (üüb Türkisk: Karabük ili) as en prowins, wat uun det Suart-Sia Regiuun faan a Türkei leit. Det hee 248.458 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Karabük. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Turkey: Administrative Division, citypopulation.de Turkey: Karabük, citypopulation.de


Det Kars Prowins (üüb Türkisk: Kars ili) as en prowins, wat uun det Uastanatoolien Regiuun faan a Türkei leit. Det hee 285.410 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Kars. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Turkey: Administrative Division, citypopulation.de Turkey: Kars, citypopulation.de


Det Kastamonu Prowins (üüb Türkisk: Kastamonu ili) as en prowins, wat uun det Suart-Sia Regiuun faan a Türkei leit. Det hee 379.405 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Kastamonu. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Turkey: Administrative Division, citypopulation.de Turkey: Kastamonu, citypopulation.de


Det Kilis Prowins (üüb Türkisk: Kilis ili) as en prowins, wat uun det Süüduastanatoolien Regiuun faan a Türkei leit. Det hee 142.490 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Kilis. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Turkey: Administrative Division, citypopulation.de Turkey: Kilis, citypopulation.de


Det Kırıkkale Prowins (üüb Türkisk: Kırıkkale ili) as en prowins, wat uun det Madelanatoolien Regiuun faan a Türkei leit. Det hee 283.017 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Kırıkkale. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Turkey: Administrative Division, citypopulation.de Turkey: Kırıkkale, citypopulation.de


Det Kırklareli Prowins (üüb Türkisk: Kırklareli ili) as en prowins, wat uun det Marmara Regiuun faan a Türkei leit. Det hee 361.836 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Kırklareli. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Turkey: Administrative Division, citypopulation.de Turkey: Kırklareli, citypopulation.de


Det Kırşehir Prowins (üüb Türkisk: Kırşehir ili) as en prowins, wat uun det Madelanatoolien Regiuun faan a Türkei leit. Det hee 242.938 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Kırşehir. At prowins leit uun det Kapadookien lunskap. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Turkey: Administrative Division, citypopulation.de Turkey: Kırşehir, citypopulation.de


Det Kocaeli Prowins (üüb Türkisk: Kocaeli ili) as en prowins, wat uun det Marmara Regiuun faan a Türkei leit. Det hee 1.953.035 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as İzmit. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Turkey: Administrative Division, citypopulation.de Turkey: Kocaeli, citypopulation.de


Det Konya Prowins (üüb Türkisk: Konya ili) as en prowins, wat dialwiis uun det Madelanatoolien Regiuun an dialwiis uun det Madlunsia Regiuun faan a Türkei leit. Det hee 2.232.374 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Konya. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Turkey: Administrative Division, citypopulation.de Turkey: Konya, citypopulation.de


Det Kütahya Prowins (üüb Türkisk: Kütahya ili) as en prowins, wat uun det Egeeis Regiuun faan a Türkei leit. Det hee 579.257 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Kütahya. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Turkey: Administrative Division, citypopulation.de Turkey: Kütahya, citypopulation.de


Det Malatya Prowins (üüb Türkisk: Malatya ili) as en prowins, wat uun det Uastanatoolien Regiuun faan a Türkei leit. Det hee 800.165 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Malatya. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Turkey: Administrative Division, citypopulation.de Turkey: Malatya, citypopulation.de


Det Manisa Prowins (üüb Türkisk: Manisa ili) as en prowins, wat uun det Egeeis Regiuun faan a Türkei leit. Det hee 1.440.611 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Manisa. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Turkey: Administrative Division, citypopulation.de Turkey: Manisa, citypopulation.de


Det Mardin Prowins (üüb Türkisk: Mardin ili, üüb Kurdisk: Parêzgeha Mêrdînê) as en prowins, wat uun det Süüduastanatoolien Regiuun faan a Türkei leit. Det hee 838.778 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Mardin. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Turkey: Administrative Division, citypopulation.de Turkey: Mardin, citypopulation.de


At Siapopegei, (mo.) siipapegoi (Fratercula arctica) hiart tu at Fögelfamile faan a Alken (Alcidae). Hat as jüst so bruket, hää oober ööders niks mä Popegein tu dun. Siapopegeien bräät uun näästhööl. Ai faan Fratercula arctica arctica - MHNT Fratercula arctica naumanni - MHNT Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Siapopegein Wikispecies hää en artiikel tu: Siapopegein


Det Mersin Prowins (üüb Türkisk: Mersin ili, iar det İçel Prowins) as en prowins, wat uun det Madlunsia Regiuun faan a Türkei leit. Det hee 1.840.425 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Mersin. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Turkey: Administrative Division, citypopulation.de Turkey: Mersin, citypopulation.de


Det Muğla Prowins (üüb Türkisk: Muğla ili) as en prowins, wat dialwiis uun det Egeeis Regiuun an dialwiis det Madlunsia Regiuun faan a Türkei leit. Det hee 983.142 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Muğla. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Turkey: Administrative Division, citypopulation.de Turkey: Muğla, citypopulation.de


Det Muş Prowins (üüb Türkisk: Muş ili, üüb Kurdisk: Parêzgeha Mûşê) as en prowins, wat uun det Uastanatoolien Regiuun faan a Türkei leit. Det hee 408.809 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Muş. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Turkey: Administrative Division, citypopulation.de Turkey: Muş, citypopulation.de


Det Nevşehir Prowins (üüb Türkisk: Nevşehir ili) as en prowins, wat uun det Madelanatoolien Regiuun faan a Türkei leit. Det hee 303.010 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Nevşehir. At prowins leit uun det Kapadookien lunskap. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Turkey: Administrative Division, citypopulation.de Turkey: Nevşehir, citypopulation.de


Det Niğde Prowins (üüb Türkisk: Niğde ili) as en prowins, wat dialwiis uun det Madelanatoolien Regiuun an dialwiis uun det Madlunsiaregiuun faan a Türkei leit. Det hee 362.861 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Niğde. At prowins leit uun det Kapadookien lunskap. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Turkey: Administrative Division, citypopulation.de Turkey: Niğde, citypopulation.de


Det Osmaniye Prowins (üüb Türkisk: Osmaniye ili) as en prowins, wat uun det Madlunsia Regiuun faan a Türkei leit. Det hee 538.759 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Osmaniye. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Turkey: Administrative Division, citypopulation.de Turkey: Osmaniye, citypopulation.de


Det Sakarya Prowins as en prowins, wat uun det Marmara Regiuun faan a Türkei leit. Det hee 1.029.650 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Adapazarı. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Turkey: Administrative Division, citypopulation.de Turkey: Sakarya, citypopulation.de


Det Sivas Prowins (üüb Türkisk: Sivas ili) as en prowins, wat dialwiis uun det Madelanatoolien Regiuun an dialwiis uun det Suart-Sia Regiuun faan a Türkei leit. Det hee 638.956 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Sivas. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Turkey: Administrative Division, citypopulation.de Turkey: Sivas, citypopulation.de


Det Tekirdağ Prowins (üüb Türkisk: Tekirdağ ili) as en prowins, wat uun det Marmara Regiuun faan a Türkei leit. Det hee 1.055.412 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Tekirdağ. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Turkey: Administrative Division, citypopulation.de Turkey: Tekirdağ, citypopulation.de


Det Uşak Prowins (üüb Türkisk: Uşak ili) as en prowins, wat uun det Egeeis Regiuun faan a Türkei leit. Det hee 370.509 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Uşak. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Turkey: Administrative Division, citypopulation.de Turkey: Uşak, citypopulation.de


En sel (lat. cellula = letj koomer) as det grünjlaag faan ales labenen. Enkelt leewent bestäänt man ütj ian sel. Miast san oober muar selen ferbünjen, huarbi arke enkelt sel en aanj apgoow hää. Di minsk hää 220 onerskiaselk selen, diar alian ei auerlewe kön. Selen san miast tesken 1 an 30 mikromeeter grat, ai-selen kön oober uk 7 cm grat wurd. Uk bi a minsken as det ai-sel mä 110 bit 140 mikromeetern det gratst. Commonskategorii: Selbiologii – Saamlang faan bilen of filmer DNA


Det Van Prowins (üüb Türkisk: Van ili) as en prowins, wat uun det Uastanatoolien Regiuun faan a Türkei leit. Det hee 1.136.757 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Van. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Turkey: Administrative Division, citypopulation.de Turkey: Van, citypopulation.de


Det Tunceli Prowins (üüb Türkisk: Tunceli ili) as en prowins, wat uun det Uastanatoolien Regiuun faan a Türkei leit. Det hee 84.660 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Tunceli. Dön njüügen gratst steeden uun't prowins san: Turkey: Administrative Division, citypopulation.de Turkey: Tunceli, citypopulation.de


Det Siirt Prowins (üüb Türkisk: Siirt ili, üüb Kurdisk: Parêzgeha Sêrtê) as en prowins, wat uun det Süüduastanatoolien Regiuun faan a Türkei leit. Det hee 330.280 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Siirt. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Turkey: Administrative Division, citypopulation.de Turkey: Siirt, citypopulation.de


Det Şanlıurfa Prowins (üüb Türkisk: Şanlıurfa ili, üüb Kurdisk: Parêzgeha Rihayê) as en prowins, wat uun det Süüduastanatoolien Regiuun faan a Türkei leit. Det hee 2.073.614 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Şanlıurfa. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Turkey: Administrative Division, citypopulation.de Turkey: Şanlıurfa, citypopulation.de


Det Şırnak Prowins (üüb Türkisk: Şırnak ili, üüb Kurdisk: Parêzgeha Şirnexê) as en prowins, wat uun det Süüduastanatoolien Regiuun faan a Türkei leit. Det hee 529.615 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Şırnak. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Turkey: Administrative Division, citypopulation.de Turkey: Şırnak, citypopulation.de


Det Ordu Prowins (üüb Türkisk: Ordu ili) as en prowins, wat dialwiis uun det Suart-Sia Regiuun faan a Türkei leit. Det hee 754.198 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Ordu. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Turkey: Administrative Division, citypopulation.de Turkey: Ordu, citypopulation.de


Det Rize Prowins (üüb Türkisk: Rize ili) as en prowins, wat uun det Suart-Sia Regiuun faan a Türkei leit. Det hee 343.212 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Rize. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Turkey: Administrative Division, citypopulation.de Turkey: Rize, citypopulation.de


Det Samsun Prowins (üüb Türkisk: Samsun ili) as en prowins, wat uun det Suart-Sia Regiuun faan a Türkei leit. Det hee 1.348.542 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Samsun. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Turkey: Administrative Division, citypopulation.de Turkey: Samsun, citypopulation.de


Det Sinop Prowins (üüb Türkisk: Sinop ili) as en prowins, wat uun det Suart-Sia Regiuun faan a Türkei leit. Det hee 218.243 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Sinop. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Turkey: Administrative Division, citypopulation.de Turkey: Sinop, citypopulation.de


Det Tokat Prowins (üüb Türkisk: Tokat ili) as en prowins, wat uun det Suart-Sia Regiuun faan a Türkei leit. Det hee 612.747 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Tokat. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Turkey: Administrative Division, citypopulation.de Turkey: Tokat, citypopulation.de


Det Zonguldak Prowins (üüb Türkisk: Zonguldak ili) as en prowins, wat uun det Suart-Sia Regiuun faan a Türkei leit. Det hee 596.053 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Zonguldak. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Turkey: Administrative Division, citypopulation.de Turkey: Zonguldak, citypopulation.de


Det Trabzon Prowins (üüb Türkisk: Trabzon ili) as en prowins, wat uun det Suart-Sia Regiuun faan a Türkei leit. Det hee 808.974 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Trabzon. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: At prowins hee 18 distrikten: Turkey: Administrative Division, citypopulation.de Turkey: Trabzon, citypopulation.de Turkey: Trabzon, citypopulation.de


Det Yalova Prowins (üüb Türkisk: Yalova ili) as en prowins, wat uun det Marmara Regiuun faan a Türkei leit. Det hee 270.976 lidj (2019). At hoodsteed faan't prowins as Yalova. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Turkey: Administrative Division, citypopulation.de Turkey: Yalova, citypopulation.de


Adana [aˈda.na] as at hoodsteed faan det Adana Prowins uun a Türkei. Det hee 1.737.268 lidj (2019). At steed hee fjauer distrikten: Turkey: Adana, citypopulation.de Turkey: Adana City, citypopulation.de


Di MAN TGE 3.140 E es en Elektroauto fuar di Aarber. Dit Model uur töhop me di VW e-Crafter bi VW becht en es uk binai di salev Wain. Di VW Crafter en di MAN TGE 3 jeft et me Dieselmaskiinen en üs Elektrowain. Di Lithium-Ioonen-Baterii heer en Kapatsiteet fan 35,8 kWh, en des leengt fuar en Laapwai bit tö 173 km. Di Gauhair es me 90 km/h öndönen. Di Elektrowain kumt lerig üp 2.502 kg, da ken di jit ombi 500 kg me langs fo. Di TGE-e jeft et bit ombi 4 Tenen töleten Wecht. Di Diesel-TGE jeft et uk bit 5 Tönen, da heer di Wain achtern debelt (Twenlings-) Weelen. Di Wain lapt 90 km/h me sin Maskiin fan 100 kW (136 PS). MAN TGE VW e-Crafter


Det Dubrovnik-Neretva Graafskap (üüb Kroaatisk: Dubrovačko-neretvanska županija) as ian faan a Graafskapen uun Kroaasien. At graafskap leit uun a süüd faan't lun. Det hee 122.449 lidj (2019). At hoodsteed faan't graafskap as Dubrovnik. Croatia: Counties and Major Cities, citypopulation.de


Det Karlovac Graafskap (üüb Kroaatisk: Karlovačka županija) as ian faan a Graafskapen uun Kroaasien. At graafskap leit uun a waast faan't lun. Det hee 114.804 lidj (2019). At hoodsteed faan't graafskap as Karlovac. Croatia: Counties and Major Cities, citypopulation.de


At NIST iar NBS (National Bureau for Standards) as en US-Amerikoonsk iinrachtang uun Gaithersburg (Maryland). Hat as tustendag för standards uun a hanel. Man hat befaadet ham uk mä krüptografii an spektrometrii. Iinrachtangen uun Sjiisklun mä eenelk apgoowen san: Bundesamt für Sicherheit in der Informationstechnik (BSI) Physikalisch-Technische Bundesanstalt (PTB) Commonskategorii: NIST – Saamlang faan bilen of filmer


Loft as en uunsaamlang faan gaasen uun't atmosfeere faan a eerd. Uun drüg loft san fööraal Stikstoof mä amanbi 78%, Sürstoof mä 21% an Argon mä 1%. Ööder gaasen san man mä liitjeletj uundialen fertreeden. Uun a loft san uk noch aerosoolen; det san fääst of luupen materioolen üs t.b. weederdamp. Uun a loft as leewen muar of maner weederdamp, an sodenang jaft at nian "rian" drüg loft. Det focht uun a loft woort miast uun prosent meeden. Uk stoof as uun a loft an bioloogisk deelken üs polen an spöören. Natüürelk loft stiremt ei an koon uk ei smääkt wurd. Wan loft stiremt, do hää det miast mä aerosoolen tu dun, t.b. sialoft. At sachthaid faan loft as amanbi 1,25 kg/m3. At sachthaid faan weeder (üs ferglik) as aachthunertsis so huuch mä 1.000 kg/m3. Commonskategorii: Loft – Saamlang faan bilen of filmer


Spöören surge för't fermuarang bi plaanten, diar nian siadplaanten san. Man uk ööder slacher faan't labenen fermuare jo auer spöören: Swaampen Algen Möösk Farnen An uk enkelt uurdiarten an bakteerien Commonskategorii: Spöören – Saamlang faan bilen of filmer


Gaithersburg hiart tu a tjiin gratst stääden uun di US-Amerikoonsk bundesstoot Maryland. Hat leit nuurdwaasten faan Washington D.C.. Commonskategorii: Gaithersburg – Saamlang faan bilen of filmer NIST


Adıyaman (üüb Kurdisk: Semsûr) as at hoodsteed faan det Adıyaman Prowins uun a Türkei. At steed leit uun a süüduast faan't lun. Det hee 260.820 lidj (2019). Turkey: Adıyaman, citypopulation.de


Afyonkarahistar [afjonkaɾahiˈsaɾ] as at hoodsteed faan det Afyonkarahisar Prowins uun a Türkei. At steed leit uun a waast faan't lun. Det hee 239.710 lidj(2019). Turkey: Afyonkarahisar, citypopulation.de


At Loquat of Japoonsk Mispel (Eriobotrya japonica) as en plaantenslach uun't famile faan a Ruusenplaanten (Rosaceae). Ööder nöömer san Mispero, Nispero, Biwa, Pipa. Hat as nai mä a Stianfrüchtbuumer (Prunus). Hat komt faan Jaapan an Sjiina, man komt daalang üüb a hialer eerd föör. Hör früchten kön eden wurd. Bloos Frücht Buum Commonskategorii: Loquats – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Loquats Kumquat


Eriobotrya san en plaantenskööl uun det famile faan a ruusenplaanten (Rosaceae). Diar hiar son 30 slacher tu, diar uun Uastaasien lewe. E. angustissima – E. balgooyi – E. bengalensis – E. cavaleriei – E. condaoensis – E. deflexa – E. dubia – E. elliptica – E. fragrans – E. fulvicoma – E. glabrescens – E. henryi – E. hookeriana – E. japonica – E. latifolia – E. longifolia – E. macrocarpa – E. malipoensis – E. merguiensis – E. obovata – E. petiolata – E. platyphylla – E. poilanei – E. prinoides – E. salwinensis – E. seguinii – E. serrata – E. stipularis – E. tengyuehensis – E. tinctoria – E. wardii Commonskategorii: Eriobotrya – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Eriobotrya


Aeonium as en plaantenskööl uun det famile faan a Crassulaceae. Di latiinsk nööm komt faan't greks wurd „αίώνιος“ (aionios) för iiwag uf. Aeonium slacher san nai mä Luuken. A. aguajilvense – A. aizoon – A. anagense – A. appendiculatum – A. arboreum – A. aureozoon – A. aureum – A. balsamiferum – A. banaresii – A. beltranii – A. bollei – A. bornmuelleri – A. bramwellii – A. bravoanum – A. burchardii – A. cabrerae – A. canariense – A. candelariense – A. casanovense – A. castello-paivae – A. castellodecorum – A. castelloplanum – A. ciliatum – A. cilifolium – A. cuneatum – A. davidbramwellii – A. decorum – A. diplocyclum – A. dodrantale – A. edgari – A. escobarii – A. glandulosum – A. glutinosum – A. gomerense – A. goochiae – A. gorgoneum – A. hawbicum – A. haworthii – A. hernandezii – A. hierrense – A. holospathulatum – A. hornemannii – A. hybridum – A. isorense – A. jacobsenii – A. junoniae – A. kunkelii – A. lambii – A. lancerottense – A. laxiflorum – A. lemsii – A. leucoblepharum – A. lidii – A. lindleyi – A. loartei – A. lowei – A. × mascaense –


A (Gewöönelk) Tjaarkliawer (Bituminaria bituminosa) as en plaantenslach uun det famile faan a bongfrüchten (Fabaceae). Hi wääkst trinjam't Madlunsia, uun Makaroneesien an am't Suart Sia. Früchten Bloos Commonskategorii: Tjaarkliawer – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Tjaarkliawer


A Tjaarkliawer (Bituminaria) as en plaantenskööl uun det famile faan a bongfrüchten (Fabaceae). Diar jaft at man tau slacher faan: Bituminaria acaulis Bituminaria bituminosa Di latiinsk nööm as eegentelk ei rocht, auer bituumen en produkt faan eerdööle as, an ei faan laben plaanten. Oober jo stirme so üs bituumen/tjaar. Commonskategorii: Tjaarkliawer – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Tjaarkliawer


Echium plantagineum as en plaantenslach uun det famile faan a rüchbleeden (Boraginaceae).. Hat lewet trinjam't Madlunsia, uun Makaroneesien an muar an muar uk uun Waasteuroopa. Commonskategorii: Echium plantagineum – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Echium plantagineum


Echium as en plaantenskööl uun det famile faan a rüchbleeden (Boraginaceae).. Jo slacher lewe miast trinjam't Madlunsia, uun Makaroneesien an uun Fööraasien. E. acanthocarpum – E. aculeatum – E. albicans – E. amoenum – E. anchusoides – E. angustifolium – E. arenarium – E. asperrimum – E. auberianum – E. bethencourtii – E. boissieri – E. bonnetii – E. brevirame – E. callithyrsum – E. candicans – E. cantabricum – E. canum – E. clandestinum – E. creticum – E. decaisnei – E. flavum – E. gaditanum – E. gentianoides – E. giganteum – E. glomeratum – E. handiense – E. hierrense – E. horridum – E. humile – E. hypertropicum – E. italicum – E. judaeum – E. khuzistanicum – E. leucophaeum – E. longifolium – E. lusitanicum – E. modestum – E. nervosum – E. onosmifolium – E. orientale – E. pabotii – E. parviflorum – E. petiolatum – E. pininana – E. pitardii – E. plantagineum – E. portosanctense – E. rauwolfii – E. rosulatum – E. rubrum – E. sabulicola – E. salmanticum – E. simplex – E. spurium – E. stenosiphon – E. strictum – E. suffruticosum – E. sventenii – E. tenue – E.


Grä Senep (Hirschfeldia incana) as di iansagst plaantenslach uun det skööl faan a Hirschfeldia. Hi hiart tu a krüsbloosen (Brassicaceae). Hi wääkst trinjam't Madlunsia, uun Makaroneesien an am't Suart Sia. Grä Senep woort leewen uk ööder sköölen tureegent: Brassica, Erucastrum, Raphanus of Sinapis, auer jodiar sköölen temelk nai mäenööder san. Commonskategorii: Grä Senep – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Grä Senep


Raphanus as en plaantenskööl uun det famile faan a krüsbloosen (Brassicaceae). Diar hiar trii slacher tu, diar fööraal trinjam't Madlunsia waaks. Raphanus confusus Krook (Raphanus raphanistrum) R. r. landra R. r. maritimus R. r. raphanistrum R. r. rostratus Raphanus sativus R. s. albus R. s. caudatus R. s. macropodus R. s. oleiformis R. s. sativus = Radiisken Commonskategorii: Raphanus – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Raphanus


Erucastrum as en plaantenskööl uun't famile faan a krüsbloosen (Brassicaceae). A miast slacher waaks trinjam't Madlunsia, uun Makaroneesien an am't Suart Sia. E. abyssinicum – E. arabicum – E. austroafricanum – E. brevirostre – E. canariense – E. cardaminoides – E. elatum – E. elgonense – E. erigavicum – E. gallicum – E. griquense – E. ifniense – E. leucanthum – E. littoreum – E. meruense – E. nasturtiifolium – E. pachypodum – E. palustre – E. rostratum – E. strigosum – E. supinum – E. takhtajanii – E. varium – E. virgatum – E. woodiorum Commonskategorii: Erucastrum – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Erucastrum Grä Senep


At Prowins Waastpreußen wiar faan 1773 tu 1829 an faan 1878 tu 1922 en prowins faan't Könangrik Preußen an det Sjiisk Keiserrik. At prowins leit uun't uasten faan't könangrik. Uun't nuurden lai at Uastsia, uun't uasten Uastpreußen, uun't süüden Poosen an uun't waasten Pomern an Brandenborag. Commonskategorii: Waastpreußen – Saamlang faan bilen of filmer Pomern (Prowins uun Poolen) Kujaawien-Pomern (Prowins) Uastpreußen


Echeveria (ütjspreegen: Etscheweeria, näämd efter di meksikoonsk bioloog Atanasio Echeverría y Godoy) san en plaantenskööl uun det famile faan a Crassulaceae (sjokbleeden) mä amanbi 150 slacher. Echeveria waaks fööraal uun Madelameerikoo. E. ser. Angulatae – E. ser. Australes – E. ser. Chloranthae – E. ser. Ciliatae – E. ser. Echeveria – E. ser. Gibbiflorae – E. ser. Longistylae – E. ser. Mucronatae – E. ser. Occidentales – E. ser. Paniculatae – E. ser. Pruinosae – E. ser. Racemosae – E. ser. Secundae – E. ser. Spicatae – E. ser. Thyrsiflorae – E. ser. Urceolatae – E. ser. Valvatae – E. ser. Vestitae Commonskategorii: Echeveria – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Echeveria


Di minsk (lat. Homo sapiens) as efter at süsteem faan a biologii en huuger tetjdiart uun det kategorii faan a primaaten. Uun't leed istidj föör muar üs 200.000 juaren begand a minsk uun Afrikoo det tu wurden, wat hi daalang as. Di föörgunger faan a homo sapiens wiar woorskiinelk di homo erectus. 01 - hood, mä uugen, uaren, nöös, müs 02 - gesicht 03 - hals / nääk 04 - skoler 05 - brast 06 - bük, mä naawel 07 - onerlif 08 - liist 09 - leewent 10 - lurag 11 - knöbian 12 - skenbian 13 - wrast 14 - fut, mä tuaner 15 - iarem 16 - elemböög 17 - oneriarem 18 - wraslang 19 - hun, mä fangern En hialer rä orgaanen surge för't sünjhaid faan a minsk. A taalen uun det tabel gung faan en 20 bit 30 juar ualen minsk ütj, di 170 cm grat an 70 kg swaar as. Hün rol a minsk uun a selskap spelet, diar stridj a wedenskapslidj uun flook feeg auer: Sotsiologii Fiilosofii Religioon Histoore Politiik Rocht Onerracht Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Minsken Wikispecies hää en artiikel tu: Minsken Antropologii Ian McDougall an öödern: Stratigraphic placement


Rumex as en plaantenskööl uun det famile faan a düüsenknober (Polygonaceae). Diar hiar gud 200 slacher tu. R. abortivus – R. abyssinicus – R. accessorius – R. acetosa – R. acetosella – R. acetoselliformis – R. acutus – R. aegyptiacus – R. aetnensis – R. akeroydii – R. albescens – R. alcockii – R. alexidis – R. algeriensis – R. alpestris – R. alpinus – R. altissimus – R. alveolatus – R. amanus – R. ambigens – R. amurensis – R. andinus – R. angiocarpus – R. angulatus – R. angustifolius – R. anisotyloides – R. aquaticiformis – R. aquaticus – R. aquitanicus – R. arcticus – R. arcuatoramosus – R. argentinus – R. arifolius – R. aristidis – R. armenus – R. armoraciifolius – R. arnottii – R. arpadianus – R. atlanticus – R. attenuatus – R. aureostigmaticus – R. azoricus – R. balcanicus – R. beringensis – R. bidens – R. bipinnatus – R. bithynicus – R. bolosii – R. brachypodus – R. brasiliensis – R. brownii – R. bucephalophorus – R. cacozelus – R. caldeirarum – R. californicus – R. callianthemus – R. carinthiacus – R. castrensis – R. caucasicus – R. celticus – R. chalepensis –


Rumex lunaria (kanaarisk spoonsk: Vinagrera) as en plaantenslach uun det famile faan a düüsenknober (Polygonaceae). Hat wääkst üüb a Kanaaren an as nai mä Ruad Jüden of Sürstaaler, woort oober föl grater, bit trii meeter huuch. Commonskategorii: Rumex lunaria – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Rumex lunaria


A Kurnskraager (Bistorta officinalis, uk Persicaria bistorta, Polygonum bistorta, Bistorta major) as en plaantenslach uun det famile faan a düüsenknober (Polygonaceae). Det plaant wääkst üüb wiat grünj, hör bleeden kön eden wurd. Commonskategorii: Kurnskraager – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Kurnskraager


Bistorta as en plaantenskööl uun det famile faan a düüsenknober (Polygonaceae). B. abbreviata – B. abukumensis – B. affinis – B. albiflora – B. alopecuroides – B. amplexicaulis – B. attenuatifolia – B. bistortoides – B. burmanica – B. coriacea – B. diopetes – B. elliptica – B. emodi – B. griersonii – B. griffithii – B. hayachinensis – B. honanensis – B. incana – B. jaljalensis – B. krascheninnikovii – B. longispicata – B. ludlowii – B. macrophylla – B. manshuriensis – B. milletii – B. milletioides – B. ochotensis – B. officinalis – B. paleacea – B. perpusilla – B. plumosa – B. purpureonervosa – B. rubra – B. sherei – B. sinomontana – B. subauriculata – B. subscaposa – B. suffulta – B. tenuicaulis – B. tenuifolia – B. tubistipulis – B. vacciniifolia – B. vivipara Nothospecies: B. × rhaetica Commonskategorii: Bistorta – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Bistorta


Spridjelgäärs (Polygonum aviculare) as en plaantenslach uun det famile faan a düüsenknober (Polygonaceae). Di latiinsk nööm Polygonum aviculare agg. bedüüdet, dat di nööm en saamelnööm as för flook slacher, diar enööder like. Jong sprööd koon uk eden wurd. Commonskategorii: Spridjelgäärs – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Spridjelgäärs


Polygonum as en plaantenskööl uun det famile faan a düüsenknober (Polygonaceae). P. acerosum – P. acetosum – P. achoreum – P. afghanicum – P. afromontanum – P. afyonicum – P. albanicum – P. aleppicum – P. arenarium – P. arenastrum – P. argyrocoleum – P. arussense – P. aschersonianum – P. austiniae – P. aviculare – P. balansae – P. baltistanicum – P. bellardii – P. biaristatum – P. bidwelliae – P. bolanderi – P. borgoicum – P. bornmuelleri – P. brasiliense – P. breviarticulatum – P. buxiforme – P. californicum – P. cappadocicum – P. cascadense – P. cashmirense – P. cedrorum – P. cognatum – P. corrigioloides – P. cretaceum – P. crispatum – P. czukavinae – P. diospyrifolium – P. douglasii – P. ebracteatum – P. ekimianum – P. engelmannii – P. equisetiforme – P. erectum – P. fibrilliferum – P. floribundum – P. fowleri – P. gabrielae – P. ganderbalense – P. glandulosopilosum – P. glaucescens – P. glaucum – P. graminifolium – P. hassanabdalicum – P. heterosepalum – P. hickmanii – P. huichunense – P. humifusum – P. hyrcanicum – P. icaricum – P. idaeum – P. ilanense – P. inflexum – P. istanbulicum –


Bokwiaten (Fagopyrum) as en plaantenskööl uun det famile faan a düüsenknober (Polygonaceae). Diar hiar son 30 slacher tu, fööraal Fagopyrum esculentum, di en grat bedüüdang üs iidj hää. Bokwiaten hää oober goorniks mä "echt" wiaten tu dun, likes dat hi so het. Det ferbinjang tu wiaten as, dat det eden woort. F. acutatum – F. callianthum – F. capillatum – F. caudatum – F. crispatifolium – F. cymosum – F. densivillosum – F. esculentum – F. gilesii – F. giraldii – F. gracilipedoides – F. gracilipes – F. hailuogouense – F. homotropicum – F. jinshaense – F. kashmirianum – F. leptopodum – F. lineare – F. longzhoushanense – F. macrocarpum – F. megacarpum – F. pleioramosum – F. pugense – F. qiangcai – F. rubrifolium – F. snowdenii – F. statice – F. tataricum – F. tibeticum – F. urophyllum – F. wenchuanense Nothospecies: F. x kuntzei Commonskategorii: Bokwiaten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Bokwiaten


Det Adana Prowins (üüb Osmaans Türkisk: ولايت اطنه Vilâyet-i Adana, üüb Waast-Armeens: Ադանայի վիլայեթ Athanayi vilayeth) wiar faan 1869 tu 1922 en prowins uun det Osmaans Rik. Uun a nuurd lai det Sivas Prowins, uun det süüd an uast det Aleppo Prowins an uun a waast det Konya Prowins. Adana Prowins


René Louiche Desfontaines ([de.fɔ̃.tɛn]; * 14. Febrewoore 1750 uun Tremblay, Bretagne; † 16. Nofember 1833 uun Pariis) wiar en fraansöösk botaaniker. Desfontaines wurd nai bi Tremblay uun a Bretagne bäären. Hi ging tu't Collège de Rennes an studiaret faan 1773 medisiin uun Pariis. Uun Pariis ging hi tu Louis Guillaume Lemonnier sin föörleesingen uun a Jardin des Plantes an sin interese för't botaanik wurd wreeknet. Hi studiaret do botaanik oner botaaniker Bernard de Jussieu. 1786 wurd hi üüs Lemonnier san efterfuliger tu a prufeser för a botaanik uun a Jardin neemd. Hi ging för tau juar tu Tuneesien an Algeerien an saamelt faan döndeer lunen föl plaanten. Flora atlantica, sive Historia plantarum, quae in Atlante, agro tunetano et algeriensi crescunt, 2 Binjer (Atlantisk Plaanten, of Histoore faan a Plaanten, wat uun a Atlantik, lunen faan Tuneesien an Algeerien waaks; 1798–1799). Tableau de l'école de botanique du Muséum d'histoire naturelle (Tabel faan't Skuul faan Botaanik faan't Museeum faan't Natüürhistoore; 1804). Choix des plantes du Corollaire des instituts de Tournefort (Ütjwool faan a Plaanten faan't Korolaar faan't Instituut uun Tournefort; 1808). Histoire des arbres et des arbrisseaux qui peuvent être cultivés en pleine terre sur le sol de la France (Histoore faan


Iisenkrüüsplaanten (Verbenaceae) san en plaantenfamile uun det order faan a lapbloosoortagen (Lamiales). Enkelt slacher wurd aptaanj för guarder. Acantholippia – Aloysia – Baillonia – Bouchea – Casselia – Chascanum – Citharexylum – Coelocarpum – Dipyrena – Duranta – Glandularia – Hierobotana – Junellia – Lampayo – Lantana – Lippia – Mulguraea – Nashia – Neosparton – Parodianthus – Petrea – Phyla – Pitraea – Priva – Recordia – Rehdera – Rhaphithamnus – Stachytarpheta – Tamonea – Verbena – Xolocotzia Commonskategorii: Iisenkrüüsplaanten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Iisenkrüüsplaanten


Iisenkrüüsen (Verbena) san en plaantenskööl uun det famile faan a Iisenkrüüsplaanten (Verbenaceae). Diar hiar son 80 (of muar) slacher tu. V. alata – V. andalgalensis – V. atacamensis – V. australis – V. balansae – V. bangiana – V. berterii – V. bonariensis – V. bracteata – V. brasiliensis – V. californica – V. calinfera – V. campestris – V. canescens – V. caniuensis – V. carnea – V. carolina – V. carollata – V. catamarcensis – V. catharinae – V. chacensis – V. clavata – V. cloverae – V. cochabambensis – V. concepcionis – V. corymbosa – V. cumingii – V. cuneifolia – V. delicatula – V. demissa – V. dusenii – V. ehrenbergiana – V. ephedroides – V. falcata – V. fasciculata – V. ferreyrae – V. filicaulis – V. gentryi – V. glabrata – V. glutinosa – V. goyazensis – V. gracilescens – V. gracilis – V. grisea – V. gynobasis – V. halei – V. hastata – V. hatschbachi – V. hayekii – V. hintonii – V. hirta – V. hirtella – V. hispida – V. imbricata – V. inamoena – V. incompta – V. intermedia – V. johnstonii – V. jordanensis – V. kuhlmannii –


At (Echt) Iisenkrüüs (Verbena officinalis) as en plaantenslach uun det skööl faan a iisenkrüüsen (Verbena). Hat woort uk uun a medesiin iinsaat. Verbena officinalis var. africana Trinjam't Madlunsia, Afrikoo an Austraalien Verbena officinalis var. officinalis Süüdelk Euroopa, Aasien, Austraalien Commonskategorii: Echt Iisenkrüüs – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Echt Iisenkrüüs


(Echt) Bokwiaten (Fagopyrum esculentum) as en plaantenslach uun det famile faan a Düüsenknober (Polygonaceae). Bi Theodor Storm het Bokwiaten uk Türkisk Wiaten. Hi hää oober niks mä wiaten tu dun, as diarför nai mä Ruad Jüden. Bokwiaten hää en grat bedüüdang üs iidj för a minsken. Hi kaam tuiarst wel faan Sjiina (ruad), woort daalang oober uun flook lunen üüb a nuurdelk eerdheleft (green) aptaanj. Commonskategorii: Echt Bokwiaten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Echt Bokwiaten


Rhabarber (Rheum) as en plaantenskööl uun det famile faan a düüsenknober (Polygonaceae). Hat wääkst fööraal uun Aasien. Enkelt slacher wurd aptaanj üs iidj för a minsken. Trinjam't Suart Sia woort diar al sant 2.000 juaren mä büüret. R. acuminatum – R. alexandrae – R. altaicum – R. australe – R. collinianum – R. compactum – R. cordatum – R. coreanum – R. darwazicum – R. delavayi – R. fedtschenkoi – R. forrestii – R. glabricaule – R. globulosum – R. hotaoense – R. inopinatum – R. korshinskyi – R. kialense – R. laciniatum – R. lhasaense – R. likiangense – R. lobatum – R. lucidum – R. macrocarpum – R. macropterum – R. maculatum – R. maximowiczii – R. moorcroftianum – R. nanum – R. nobile – R. officinale – R. palaestinum – R. palmatum – R. plicatum – R. przewalskyi – R. pumilum – R. racemiferum – R. reticulatum – R. rhabarbarum – R. rhaponticum – R. rhizostachyum – R. rhomboideum – R. ribes – R. rupestre – R. spiciforme – R. subacaule – R. sublanceolatum – R. tanguticum – R. tataricum – R. telianum – R. tetragonopus – R. tibeticum – R. turkestanicum – R. uninerve – R.


Friedrich Wilhelm Reinhold Pieck (* 3. Janewoore 1876 uun Guben; † 7. September 1960 uun Uast-Berliin) wiar en tjiisken komunistisken poliitiker. Hi wiar faan 1949 tu san duas a president faan det DDR. Commons: Wilhelm Pieck – Saamling faan biljen of filmer


En süstemaatik (faan't greks συστηματική [τέχνη], systēmatikē [technē] „süstemaatisk [onernemen]“) as det ploonet saamlin faan objekten uun klasen. A klasen haa iandüüdag fäästlaanj eegenskapen. A objekten uun en klas haa gemiansoom eegenskapen. Det tuwisin faan en objekt tu en klas as en klasifisiarang. Aal a klasen tuup san en klasifikatsion. Klasifikatsionen jaft at fööraal uun a natüürwedenskapen an uun bibleteeken. Bispalen uun't Nuurdfresk Wikipedia san: Perioodisch tabäle foon da elemente Taksonomii faan diarten an plaanten t.b. Fögler, Bloosenplaanten Skramelnumern Portaal:Spräke ICD-10 Wikipedia:Hoodkategorii Commonskategorii: Klasifikationsüsteemen – Saamlang faan bilen of filmer


Maria Sibylla Merian (* 2. April 1647 uun Frankfurt am Main; † 13. Janewoore 1717 uun Amsterdam) wiar en natüürforsker an konstmooler. Hat lewet uun Frankfurt (tu 1670), Nürnberg, nai bi't taarep Wiuwert uun Waastfresklun an Amsterdam. 1699-1701 wiar hat uun Suurinam, jütidjs en neederluns kolonii, an forsket auer flenerken. Do ging hat tu Amsterdam turag an ded sin hoodwerk Metamorphosis insectorum Surinamensium (1705; Metamorfoos faan a Insekten uun Suurinam) ütj. Hat wiar ian faan dön iarst forskern, diar insekten akeroot uun't uug hääl an wat auer hör rocht leewentsamstanten ütjfoon. Hat foon föl nei fakten auer't leewent faan insekten ütj. Der Raupen wunderbare Verwandelung und sonderbare Blumen-Nahrung (archive.org; üüb Tjiisk, 1679) Metamorphosis Insectorum Surinamensium. Of Te Verandering der Surinaamsche Insecten. (archive.org; üüb Holuns, 1705) Erucarum ortus, alimentum et paradoxa metamorphosis (archive.org; üüb Latiins, 1718) Mariæ Sibillæ Merian Dissertatio de generatione et metamorphosibus insectorum Surinamensium (archive.org; üüb Latiins, 1719) De Europischen insecten (archive.org; üüb Holuns, 1730) Commons: Maria Sibylla Merian – Saamling faan biljen of filmer Wikispecies hee en artiikel tu: Maria Sibylla Merian


Wiuwert as en taarep uun det Súdwest-Fryslân Gemeend. Det leit uun a nuurduast faan't gemeend, uun a nuurd faan't steed Snits an uun a süüdwaast faan't steed Ljouwert. Det hee 200 lidj (2018). At natüürforsker Maria Sibylla Merian (1647-1717) lewet nai bi Wiuwert, üüs hat jong wiar. Netherlands: Friesland / Fryslân, citypopulation.de


Abbegea (Ütjspriik üüb Frysk: [abəɡɪ.ə]; üüb Holuns: Abbega) as en taarep uun det Súdwest-Fryslân Gemeend. Det leit uun a süüdwaast faan't gemeend, amanbi 6 km tu a waast faan Snits. Det hee 115 lidj (2018). Netherlands: Friesland / Fryslân, citypopulation.de


En Poetry Slam es en Wetstrir fan Techters en Skriiwers. Des skel di Teksti salev skrewen haa, en ja skel dit iin ön en bistemet Tir fuarlees. Di Töharkers sii leeterhen, hoken ja fuar di Beest hual. Poetry Slams jeft et sent di Meren fan di tachentiger Jaaren, diar es ön Chicago jen üp di Taacht kemen en maaki sawat. Ön di niigentiger Jaaren es dit uk hentö Dütsklön kemen, en aliin ön 2009 heer dit bluat ön Dütsklön aur hönert forskelig Plaatsen jefen, hur Poetry Slams maakit uur. Poetry Slam es töhopset fan di engelsk Uurter poetry (Techting) en slam (Sa fuul üs slaii, om di Uuren haui). Ön di Sport sair em ük "slam" fuar "rocht gur raaket" of fuar en wichtig Turniir (Sa üs Grand Slam). Dat Uurt uur üp Straatenengelsk uk fuar "hart Kritik", en ön Ameerika uur dit uk diarfuar sair, wan em jen "platmaaket" haa. Iin ön dat Uurterbok "Black American English" fent em sent 1994 uk di Forklaaring: „competitive performance“. Di Naam skel kemen wiis, aurdat Marc Kelly Smith (Nēmt hömsalev "Slamdaddy"), di Jerst, wat höm sawat üttaacht heer, olter aaft fan Reporters fraagit uur, hurdeling dit nü jit, wat hi en sin


Aldegea (Ütjspriik üüb Frysk: [ɔ:dəɡɪ.ə]; üüb Holuns: Oudegea) as en taarep uun det Súdwest-Fryslân Gemeend. Det leit uun a süüdwaast faan't gemeend, uun a süüdwaast faan Snits. Det hee 535 lidj (2018). Netherlands: Friesland / Fryslân, citypopulation.de


Di Nissan NV 200 uur sent 2009 becht. Sent 2013 jeft et des Wain uk üs Elektroauto, en da jit dit Model e-NV 200. Di Wain uur üs litj Bus, Kestwain en Kombiwain me hoog Taak önböören.


En Ulpan as en intensiif hebreewskurs, diaruun det neimuudis Hebreewsk spriik onerrachtet wurt an uk at skuul, wat deheer kurs uunbat. At wurd Ulpan bedüüdet 'onerracht', 'uunwising' of 'toonstuudio'. Det as för't miast faan neiiinwaanerers, diar iin uun det israelisk seelskap integriaret wel. A kurs hee uk en Kibutsprogram, huar lidj för fiiw muuner Hebreews liar, lewe an werke üüb en Kibuts. At idee faan de Ulpan kurs wurd uun det ääder 20. juarhunert ütjtoocht an kurt efter det 1948 grünjleien faan a stoot Israel iinfeerd. Do iinwaanerers tu't lun snaaket Jidisk, Ladino, Ingels, Tjiisk, Araabsk asw. an hed uu so ünlik kultüüren. A kurs holep jo en gemian identiteet tu bagin. Dön Ulpanim spele noch en wichtig rol för neiiinwaanerers. Det wurd föl kursen uunbeeden: faan det Jewish Agency, ferwaltingen uun a steeden, kibutsen an a uniwersiteeten. At jaft uk Ulpanim för turisten, ütjluns jüüds studenten, asülbewerebers an ei jüüds werkimigrante. För neiiinwaanerers as a kurs kostenluas. At idee faan a Ulpan wurd faan öler lunen auernimen, huar lidj ferschük, hör aanj ufnemen of ferleesen spriiken welertubelewen. Wales, Skotlun an Noorweegen haa detheer model för a mamenspriikonerracht brükt.


At Klant (Agrostemma githago) as en plaantenslach uun det famile faan a Neegelken (Caryophyllaceae). Hat het uk Kurnruus of Paspot. Bosk Hood Bloos Siad Det plaant as giftag. Iarjuaren wiar det plaant en ünkrüüs üüb kurnfialen. Daalang as det iinkääft kurnsiad oober rianer, an klanten kem knaap noch föör. Commonskategorii: Klanten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Klanten Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


At Hiasneegelk (Dianthus carthusianorum) as en plaantenslach uun det famile faan a Neegelken (Caryophyllaceae). Tiaknang uun Flora Batava, 1877 Bloos Fial Commonskategorii: Hiasneegelken – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Hiasneegelken


At (Guard-)Neegelk of man ianfach Neegelk (Dianthus caryophyllus) as en plaantenslach uun det famile faan a Neegelken (Caryophyllaceae). Faan detdiar plaaant wurd al sant juarhunerten ünlik suurten aptaanj. Commonskategorii: Neegelken – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Neegelken Neegelken (muardüüdag)


Knobgäärs of Iar (Spergula arvensis) as en plaantenslach uun det famile faan a Neegelken (Caryophyllaceae). Tiaknang Bloos Siad Commonskategorii: Knobgäärs – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Knobgäärs


Klanten (Agrostemma) san en plaantenskööl uun det famile faan a Neegelken (Caryophyllaceae). Diar jaft at man tau slacher faan. Agrostemma brachylobum Agrostemma githago Commonskategorii: Klanten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Klanten


A (Echt) Neegelken (Dianthus) san en plaantenskööl uun det famile faan a Neegelken (Caryophyllaceae). Diar hiar son 300 bit 600 slacher tu. Jo waaks miast uun madel breetjin üüb a nuurdelk eerdheleft. (Guard-)Neegelk (Dianthus caryophyllus) Hiasneegelk (Dianthus carthusianorum) Commonskategorii: Echt Neegelken – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Echt Neegelken


At Limkrüüs (Silene) as en plaantenskööl uun det famile faan a Neegelken (Caryophyllaceae). Diar hiar son 600 bit 700 slacher tu. A wedenskapslidj san ei gans ians, of det skööl Silene uk ööder sköölen mä amfaadet: Cucubalus, Melandrium, Lychnis, Viscaria. Präästerbluum, Präästern (Silene flos-cuculi of uk Lychnis flos-cuculi) Puutjepaapen (Silene latifolia) Commonskategorii: Limkrüüs – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Limkrüüs


A Spergel as en plaantenskööl uun det famile faan a Neegelken (Caryophyllaceae). S. arvensis (Knobgäärs) – S. calva – S. cerviana – S. depauperata – S. fallax – S. grandis – S. laevis – S. madoniaca – S. maxima – S. morisonii – S. pentandra – S. pissisii – S. platensis – S. ramosa – S. rosea – S. villosa – S. viscosa Commonskategorii: Spergel – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Spergel


Siegen as en stää önj dåt tjüsch bundeslönj Nordrhin-Weestfåålen. Jü stää heet 101.943 inboogere (2020). Dåt as e hoodstää foon e Kris Siegen-Wittgenstein. Germany: States and Major Cities, citypopulation.de


A Agaawen (Agave) san en plaantenskööl uun det famile faan a Spargelplaanten (Asparagaceae). Di nööm komt faan't greks wurd agavos för stootelk uf. Agaawen bleu man iansis, dialwiis iarst efter juartjiinten. Hat jaft hunerten faan slacher. Littaea Agave Manfreda Swaanhals Agaaw (Agave attenuata) Siisal (Agave sisalana) Commonskategorii: Agaawen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Agaawen


Spargel (Asparagus) as en plaantenskööl uun det famile faan a Spargelplaanten (Asparagaceae). Diar jaft at son 300 slacher faan. Enkelt slacher wurd aptaanj üs gemüüse of guardplaant. Asparagus officinalis Commonskategorii: Spargel – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Spargel


A Gladioolen (Gladiolus, faan latiinsk gladius „at swörd“) san en plaantenskööl uun det famile faan a Irisplaanten (Iridaceae). At jaft wel son 250 bit 280 slacher. Guard-Gladiool (Gladiolus × hortulanus) Commonskategorii: Gladioolen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Gladioolen


At Guard-Gladiool of ianfach Gladiool (Gladiolus × hortulanus) as en plaantenslach uun det skööl faan a Gladioolen (Gladiolus). Hat as faan ünlik natüürelk Gladioolen slacher aptaanj wurden. Uun Gladiolus × hortulanus san Gladiolus tristis, Gladiolus dalenii, Gladiolus oppositiflorus, Gladiolus papilio, Gladiolus carneus, Gladiolus cruentus an Gladiolus cardinalis iinkrüsagt wurden. Commonskategorii: Guard-Gladioolen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Guard-Gladioolen


A Wonerbluumen (Nyctaginaceae) san en plaantenfamile uun det order faan a Caryophyllales. Sodenang san jo nai mä Neegelken. Abronia – Acleisanthes – Allionia – Andradea – Anulocaulis – Belemia – Boerhavia – Boldoa – Bougainvillea – Caribea – Cephalotomandra – Colignonia – Commicarpus – Cryptocarpus – Cuscatlania – Cyphomeris – Grajalesia – Guapira – Leucaster – Mirabilis – Neea – Neeopsis – Nyctaginia – Okenia – Oxybaphus – Phaeoptilum – Pisonia – Pisoniella – Ramisia – Reichenbachia – Salpianthus – Tripterocalyx Commonskategorii: Wonerbluumen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Wonerbluumen


A Bougainvillea san en plaantenskööl uun det famile faan a Wonerbluumen (Nyctaginaceae). Diar hiar son 12 bit 18 slacher tu. Jo kem eegentelk faan Süüdameerikoo, waaks daalang oober uk trinjam't Madlunsia. Hör nööm haa's efter di fransöösk siamaan Louis Antoine de Bougainville. B. berberidifolia – B. campanulata – B. glabra – B. herzogiana – B. infesta – B. lehmanniana – B. malmeana – B. modesta – B. pachyphylla – B. peruviana – B. praecox – B. spectabilis – B. spinosa – B. stipitata – B. trollii Nothospecies: B. × buttiana Commonskategorii: Bougainvillea – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Bougainvillea


A Guanchen wiar a uuriinwenern faan a Kanaaren bit amanbi 1500. Jo lewet noch üs uun a stiantidj. Do san a Kanaarisk Eilunen faan Spoonien auernimen wurden. An efter son hunert juaren am 1600 jääw't nian Guanchen muar. Eegentelk jääw't bluas üüb Teneriffa Guanchen. Üüb a ööder eilunen hed jo uurinwenern ööder nöömer: La Palma: Benahoaritas La Gomera: Gomeros El Hierro: Bimbaches Teneriffa: Guanches Gran Canaria: Canarios Fuerteventura: Majoreros Lanzarote: Mahos Stiantiaknangen Petroglyphen Holtdask Pottjüch Commonskategorii: Guanchen – Saamlang faan bilen of filmer


A Eukalyptus (Eucalyptus) san en plaantenskööl uun det famile faan a Myrtenplaanten (Myrtaceae). Diar hiar muar üs 600 slacher tu, diar uun Austraalien an Indoneesien waaks. E. subg. Acerosa – E. subg. Alveolata – E. subg. Cruciformes – E. subg. Cuboidea – E. subg. Eucalyptus – E. subg. Eudesmia – E. subg. Idiogenes – E. subg. Minutifructus – E. subg. Monocalyptus – E. subg. Primitiva – E. subg. Symphyomyrtus An enkelt onersköölen haa noch ans fiiner onerdialangen. Eucalyptus radiata Commonskategorii: Eukalyptus – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Eukalyptus


A Fenchel (Foeniculum vulgare) as di iansagst plaantenslach uun det skööl Foeniculum, an hiart tu a Skiremplaanten (Apiaceae). Hi wääkst daalang üüb a hialer welt üs gemüüse, gewürts an medesiinplaant. Det stääd Funchal üüb a Atsooren hää diar a nööm faan. Foeniculum vulgare Mill. var. azoricum (Mill.) Thell. Foeniculum vulgare var. dulce (Mill.) Thell. Foeniculum vulgare var. vulgare Wil Fenchel (F. v. vulgare) Fenchelknol (F. v. azoricum) Commonskategorii: Fenchel – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Fenchel


A Madebluumen (Aizoaceae) san en plaantenfamile uun det order faan a Neegelkoortagen (Caryophyllales). Jo lewe fööraal uun't süüdelk Afrikoo an Austraalien. Madebluumen wurd uk üs "laben stianer" betiakent. Acrodon - Acrosanthes - Aethephyllum - Aizoanthemum - Aizoon - Aloinopsis - Amphibolia - Antegibbaeum - Antimema - Apatesia - Aptenia - Arenifera - Argyroderma - Aspazoma - Astridia - Bergeranthus - Berrisfordia - Bijlia - Braunsia - Brownanthus - Carpanthea - Carpobrotus - Carruanthus - Caryotophora - Cephalophyllum - Cerochlamys - Chasmatophyllum - Cheiridopsis - Circandra - Cleretum - Conicosia - Conophytum - Corpuscularia - Cylindrophyllum - Cypselea - Dactylopsis - Delosperma - Dicrocaulon - Didymaotus - Dinteranthus - Diplosoma - Disphyma - Dorotheanthus - Dracophilus - Drosanthemopsis - Drosanthemum - Eberlanzia - Ebracteola - Enarganthe - Erepsia - Esterhuysenia - Faucaria - Fenestraria - Frithia - Galenia - Gibbaeum - Glottiphyllum - Gunniopsis - Hallianthus - Hereroa - Herreanthus - Hymenogyne - Imitaria - Jacobsenia - Jensenobotrya - Jordaaniella - Juttadinteria - Khadia - Lampranthus - Lapidaria - Leipoldtia - Lithops - Machairophyllum - Malephora - Mesembryanthemum - Mestoklema - Meyerophytum - Mitrophyllum - Monilaria - Mossia - Muiria - Namaquanthus - Namibia - Nananthus - Nelia - Neohenricia -


At Iskrüüs (Mesembryanthemum crystallinum) of Kristal-Madebluum as en plaantenslach uun det famile faan a Madebluumen (Aizoaceae). Hat wääkst uun't süüdelk Afrikoo, uun Makaroneesien an trinjam't Madlunsia. Diar as iar siap faan maaget wurden. Commonskategorii: Iskrüüs – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Iskrüüs


Opuntioideae of Opuntien san en onerfamile faan Kaktusen (Cactaceae). Flook slacher faal üüb mä hör aparte furemt "twiigen", diar flaak an trinj san. Diar sat suurner üüb an trinjam waaks a früchten. Triibus Austrocylindropuntieae Austrocylindropuntia Cumulopuntia Triibus Cylindropuntieae Cylindropuntia Grusonia Pereskiopsis Quiabentia Triibus Opuntieae Brasiliopuntia Consolea Miqueliopuntia Opuntia Tacinga Tunilla Triibus Pterocacteae Pterocactus Triibus Tephrocacteae Maihueniopsis Tephrocactus Commonskategorii: Opuntioideae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Opuntioideae


A Ingefeerplaanten (Zingiberaceae) san en plaantenfamile uun det order faan a Zingiberales. Diar hiar son 1200 bit 1300 slacher tu. Enkelt slacher wurd al loong faan minsken brükt, so üs Ingefeer an Kurkuuma. Alpinioideae - Siphonochiloideae - Tamijioideae - Zingiberoideae Aframomum – Alpinia – Amomum – Aulotandra – Boesenbergia – Burbidgea – Camptandra – Caulokaempferia – Cautleya – Conamomum – Cornukaempferia – Curcuma – Cyphostigma – Distichochlamys – Elettaria – Elettariopsis – Epiamomum – Etlingera – Gagnepainia – Geocharis – Geostachys – Globba – Haniffia – Haplochorema – Hedychium – Hemiorchis – Hitchenia – Hornstedtia – Kaempferia – Kedhalia – Lanxangia – Laosanthus – Larsenianthus – Leptosolena – Meistera – Myxochlamys – Nanochilus – Newmania – Parakaempferia – Plagiostachys – Pleuranthodium – Pommereschea – Renealmia – Rhynchanthus – Riedelia – Roscoea – Scaphochlamys – Siamanthus – Siliquamomum – Siphonochilus – Smithatris – Stadiochilus – Stahlianthus – Sulettaria – Sundamomum – Tamijia – Vanoverberghia – Wurfbainia – Zingiber Suart Kardamom (Amomum subulatum) = Brün Kardamom Kurkuuma (Curcuma longa) = Güülrut Green Kardamom (Elettaria cardamomum, iar uk Amomum cardamomum) Ingefeer (Zingiber officinale) Commonskategorii: Ingefeerplaanten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Ingefeerplaanten


Kurkuuma as en plaantenskööl uun det famile faan a Ingefeerplaanten (Zingiberaceae). Diartu hiart uk Kurkuuma (Curcuma longa), diar en wichtag gewürts uun Süüduastaasien as. C. aeruginosa – C. albicoma – C. albiflora – C. alismatifolia – C. amada – C. amarissima – C. andersonii – C. angustifolia – C. antinaia – C. arida – C. aromatica – C. arracensis – C. attenuata – C. aurantiaca – C. australasica – C. bakeriana – C. bella – C. bhatii – C. bicolor – C. caesia – C. campanulata – C. candida – C. cannanorensis – C. caulina – C. ceratotheca – C. clovisii – C. cochinchinensis – C. codonantha – C. coerulea – C. colorata – C. comosa – C. coriacea – C. corniculata – C. cotuana – C. decipiens – C. domestica – C. ecalcarata – C. ecomata – C. elata – C. euchroma – C. exigua – C. ferruginea – C. flammea – C. flaviflora – C. glans – C. glauca – C. gracillima – C. graminifolia – C. grandiflora – C. gulinqingensis – C. haritha – C. harmandii – C. heyneana – C. inodora – C. involucrata – C. karnatakensis – C. kayahensis – C. kudagensis – C. kwangsiensis


Ingefeer (Zingiber) as en plaantenskööl uun det famile faan a Ingefeerplaanten (Zingiberaceae). Diartu hiart uk Ingefeer (Zingiber officinale), diar en wichtag gewürts uun Süüduastaasien as. Z. acuminatum – Z. albiflorum – Z. anamalayanum – Z. apoense – Z. argenteum – Z. atrorubens – Z. aurantiacum – Z. banhaoense – Z. barbatum – Z. bisectum – Z. bradleyanum – Z. brevifolium – Z. bulusanense – Z. capitatum – Z. cernuum – Z. chlorobracteatum – Z. chrysanthum – Z. chrysostachys – Z. citriodorum – Z. clarkei – Z. cochleariforme – Z. collinsii – Z. coloratum – Z. corallinum – Z. curtisii – Z. cylindricum – Z. densissimum – Z. diwakarianum – Z. eberhardtii – Z. eborinum – Z. elatius – Z. elatum – Z. ellipticum – Z. emeiense – Z. flagelliforme – Z. flammeum – Z. flavomaculosum – Z. flavovirens – Z. fragile – Z. fraseri – Z. georgeae – Z. gracile – Z. gramineum – Z. griffithii – Z. guangxiense – Z. gulinense – Z. idae – Z. incomptum – Z. inflexum – Z. integrilabrum – Z. integrum – Z. intermedium – Z. junceum – Z. kawagoii – Z. kelabitianum – Z. kerrii – Z. kunstleri – Z. lambii – Z.


A Ingefeer (Zingiber officinale) as en plaantenslach uun det famile faan a Ingefeerplaanten (Zingiberaceae). Di rut het uk Ingefeer an woort üs gewürts of uun a medesiin brükt. Hial plaant Bloosen Ingefeer üüb en markes uun Sjiina Commonskategorii: Ingefeer – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Ingefeer Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


At Kurkuuma of Güülrut (Curcuma longa) as en plaantenslach uun det famile faan a Ingefeerplaanten (Zingiberaceae). Hat komt faan Süüdaasien an liket Ingefeer. Hör rut woort drüget an grünjen an üs gewürts brükt, of uk tu klöörin. Rut Polwer Kurkuuma wääkst üüb en plantaaj Commonskategorii: Kurkuuma – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Kurkuuma


Euphorbia as en plaantenskööl uun det famile faan a Euphorbiaceae. Diar hiar son 2.160 slacher tu. E. subg. Athymalus E. sect. Anthacanthae – E. sect. Antso – E. sect. Balsamis – E. sect. Crotonoides – E. sect. Lyciopsis – E. sect. Pseudacalypha – E. sect. Somalica E. subg. Chamaesyce E. sect. Alectoroctonum – E. sect. Anisophyllum – E. sect. Articulofruticosae – E. sect. Bosseriae – E. sect. Chamaesyce – E. sect. Cheirolepidium – E. sect. Crossadenia – E. sect. Denisiae – E. sect. Eremophyton – E. sect. Espinosae – E. sect. Frondosae – E. sect. Gueinziae – E. sect. Plagianthae – E. sect. Poinsettia – E. sect. Scatorhizae – E. sect. Tenellae E. subg. Esula E. sect. Aphyllis – E. sect. Arvales – E. sect. Biumbellatae – E. sect. Calyptratae – E. sect. Chylogala – E. sect. Esula – E. sect. Exiguae – E. sect. Guyonianae – E. sect. Helioscopia – E. sect. Herpetorrhizae – E. sect. Holophyllum – E. sect. Lagascae – E. sect. Lathyris – E. sect. Myrsiniteae – E. sect. Pachycladae – E. sect. Paralias – E. sect. Patellares – E. sect. Pithyusa – E. sect. Sclerocyathium – E. sect. Szovitsiae – E. sect. Tithymalus – E.


Liin (Linum) as en plaantenskööl uun det famile faan a Liinplaanten (Linaceae). Diar hiar son 200 slacher tu, uk Flaaks. Cathartolinum − Cliococca − Dasylinum − Linastrum − Linum − Syllinum Flaaks (Linum usitatissimum) Commonskategorii: Liin – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Liin


A Liinplaanten (Linaceae) san en plaantenfamile uun det order faan a Malpighiales. Diar hiar son 10 bit 16 sköölen tu mä amanbi 290 slacher. Anisadenia – Cliococca – Durandea – Hebepetalum – Hesperolinon – Hugonia – Indorouchera – Linum – Philbornea – Radiola – Reinwardtia – Roucheria – Sclerolinon – Tirpitzia Commonskategorii: Liinplaanten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Liinplaanten


Wat menst dü? Bāsel, Sweits (sölring) Baasel, Sweits (öömrang) Basel (werktjüch)


A Faalsk Kaktus (Euphorbia canariensis, spoonsk: "cardón") as en plaantenslach uun det skööl faan a Euphorbia. Hi liket en Kaktus, as diar oober ei nai mä. Hi wääkst üüb a Kanaaren. Loonskap naibi Puntagorda üüb La Palma Bloosen Holt Commonskategorii: Faalsk Kaktus – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Faalsk Kaktus


A Moolkstuul (Euphorbia helioscopia) as en plaantenslach uun det skööl faan a Euphorbia. Di latiinsk nööm ment, dat a Moolkstuul sin bloosen efter a san ütjracht. Euphorbia helioscopia subsp. helioscopia: Uun Makaroneesien, Nuurdafrikoo an Euraasien Euphorbia helioscopia subsp. hiemalis: Uun't Kaukasusregiuun Commonskategorii: Moolkstuul – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Moolkstuul


A Julstäär (Euphorbia pulcherrima) as en plaantenslach uun det famile faan a Euphorbiaceae. Di latiinsk nööm ment, hi as auer a miaten smok. Julstäären wurd hal üs potbluumen uun dörnsk steld. Bloosen Bloos Julstäären uun Barlovento üüb La Palma Julstäär üs potbluum Commonskategorii: Julstäären – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Julstäären


A Cactoideae san en onerfamile faan a Kaktusen (Cactaceae). A miast Kaktusen hiar tu detdiar onerfamile. Jo kön man en sentimeeter, oober uk bit 20 meetern huuch wurd. Blossfeldieae – Cacteae – Cereeae – Copiapoinae – Hylocereeae – Lymanbensonieae – Notocacteae – Pachycereeae – Phyllocacteae – Rhipsalideae – Trichocereeae Blossfeldieae Cacteae Cereeae Notocacteae Phyllocacteae Rhipsalideae Trichocereeae Echinopsis Echinopsis eyriesii Lophophora Peyote Kaktus (Lophophora williamsii) Commonskategorii: Cactoideae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Cactoideae


Maihuenia as det iansagst plaantenskööl uun det onerfamile Maihuenioideae faan a Kaktusen (Cactaceae). Di latiinsk nööm komt faan „maihuén“ uf, di nööm uun det spriak faan a Mapuche. At jaft man tau slacher: Maihuenia patagonica (Phil.) Britton & Rose Maihuenia poeppigii (Otto ex Pfeiff.) Phil. ex K.Schum. M. patagonica M. poeppigii M. patagonica (ruad) M. poeppigii (blä) Commonskategorii: Maihuenia – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Maihuenia