Rumeensk as en Romaans spriak uun di Itaalisk twiig faan a Indogermaans spriaken. Mä Rumeensk ment'am flooksis en skööl faan sjauer (fiiw) spriaken, diar tuup eegentelk Balkanromaans het: Dakorumeensk (uun Rumeenien, Moldaawien an diar ambi) Arumeensk (uun Griichenlun, Albaanien an Mazedoonien) Meglenorumeensk (uun Griichenlun an Mazedoonien) Istrorumeensk (üüb Istrien, Kroatien) Dalmaatisk (†) Dakorumeensk as det amtsspriak faan Rumeenien an Moldaawien. Uun Moldaawien sai's diar uk Moldauisk tu. Mä Balkanromaans wurd oober uk algemianer Romaans spriaken betiakent, diar üüb a Balkan snaaket wurd. Det kön do uk nuurditajeensk spriakwiisen wees, fööraal Veneetisk. Nuurdelk spriakwiisen (ruad) Süüdelk spriakwiisen (blä) Uun a maden faan Rumeenien leit Siebenbürgen, diar woort Siebenbürgisk-Seksisk snaaket, det as oober en madelsjiisk spriakwiis. Wikipedia üüb Rumeensk Commonskategorii: Rumeensk spriak – Saamlang faan bilen of filmer Commonskategorii: Rumeensk ütjspriak – Saamlang faan bilen of filmer Wikisource: Rumeensk wurdenbuken (sjiisk) Wikiquote: Rumeensk spreegwurden (sjiisk) UNHCR – Ethnic Hungarian Minorities in Central and Eastern Europe ec.europa.eu (PDF) Romanian BBC.com


At Latiinsk Unioon (UNILAT) as en ferbinjang faan flook lunen, huar romaans spriaken snaaket wurd. Jo wel hör spriaken seekre an amhuuch bring. Spoonsk (español) Boliiwien Boliiwien, Chiile Chiile, Kolumbien Kolumbien, Costa Rica Costa Rica, Kuuba Kuuba, Dominikaans Republiik Dominikaans Republiik, Ekwadoor Ekwadoor, Guatemaala Guatemaala, Honduuras Honduuras, Meksiko Meksiko, Nikaraagua Nikaraagua, Panama Panama, Paraguay Paraguay, Peruu Peruu, Filipiinen Filipiinen, Spoonien Spoonien, Uruguay Uruguay an Weenesuela Weenesuela. Fransöösk (français) Elfenbianküst Elfenbianküst, Frankrik Frankrik, Haiti Haiti, Monako Monako, Seenegal Seenegal. Itajeensk (italiano) Itaalien Itaalien, Watikaanstääd Watikaanstääd , San Marino San Marino, Suwereen Malteeserorden Suwereen Malteeserorden, SMOM. Portugiisk (português) Angoola Angoola, Brasiilien Brasiilien, Kap Verde Kap Verde, Guinea-Bissau Guinea-Bissau, Mosambik Mosambik, Uast-Tiimor Uast-Tiimor, Portugal Portugal, Sao Tome an Principe São Tomé an Príncipe. Rumeensk (română) Moldaawien Moldaawien, Rumeenien Rumeenien. Katalaans (català) Andora Andora. Commonskategorii: Latiinsk Unioon – Saamlang faan bilen of filmer Amtelk wääbsteed faan't Latiinsk Unioon


Galloromaans spriaken san en dial faan a romaans spriaken, diar fööraal uun Frankrik an Itaalien snaaket wurd. Jo hiar tu a Waastromaans twiig. Det ööder waastromaans skööl san a Iberoromaans spriaken. Nuurdelk Galloromaans spriaken Fransöösk an Langues d'oïl (t.b. Welsch, † Anglonnormans) Frankoprowensaals Oksitaanoromaans spriaken Oksitaans Nuurdoksitaans Süüdoksitaans Gaskognisk Katalaans (?) Rätoromaans spriaken Rätoromaans Ladiins Furlaans Nuurditajeensk spriaken Galloitaalisk spriaken Piemonteesk Lombardisk Liguurisk Emilians an Romagnol Veneetisk (??)


Istrien (kroatisk Istarska županija, itajeensk Regione istriana) as en hualeweilun an ian faan 21 regiuunen uun Kroatien. Uun't nuurden leit Sloweenien, uun't nuurduasten det regiuun Primorje-Gorski kotar, an ööders as diar a Aadria trinjam. Istrien as 2.813 km² grat an hää 208.055 iinwenern (Fulkstäälang faan 2011). Commonskategorii: Istrien – Saamlang faan bilen of filmer Istriootisk


Feeberwoore (ooder Febberwoore) es de uur Muunt fann ’t Djooar uun de gregoriaansk Kalender. Hi hat 28 ooder 29 Doagen. De Neem fan 'e Muunt komt fan Latiinsk (mensis) Februarius.


Oluf Braren Oluf Braren (* 25. Februwaari 1787 ön Olersem/Föör; † 22. Marts 1839 ön Taftem/Föör) wiar en naiiwi Maaler. Oluf Braren sin Faađer wiar Smer en Buur ön Olersem üp Föör. Oluf waar me 19 Jaaren Skuulmaister ön di Nuurdtērper fan Söl. Di 25. September 1808 friit hi Meete Wilhelms fan Ārichsem. Ombi 1810 sen jat naa Olersem gingen, aurdat Braren diar üs Skuulmaister förteraarberi kür. Leeterhen liirt hi Ing Peter Matzen fan Hedehüsem keen en lefhaa. - Dit waar man bikeent, en da waar hi me sin Wüf naa Taftem forseet. Ing Peter Matzen höör Brüđer Peter Nahmen Matthiesen liirt dit Maalin bi Braren. Hi studiaret dit leeterhen bi Wilhelm Tischbein ön Eutin. Di Liirsteken fan Tischbein ken em uk bi Brarens Aarbern se. Selbstbildnis, +- 1820 Helena, 1820er juaren Porträt Oluf Oken, 1820er juaren Jong Göntje Braren, 1820er juaren Föhrer Braut, +- 1830 Haustrauung auf Föhr (ei klaar), +- 1830 Ing Peter Matzen mit Kindern, +- ? Wilhelm Niemeyer: Oluf Braren, Der Maler von Föhr 1787-1839; Furche-Verlag Berlin Ernst Schlee: Der Maler Oluf Braren 1787-1839; Husum Druck- und Verlagsgesellschaft Husum 1986 Commons: Oluf Braren – Saamlang faan bilen of filmer Beskriiwing fan Oluf Brarens Greevstiin. Slesvigland 02/1984


Aprel es de fear Muunt fan ’t Djooar uun de gregoriaansk Kalender. Hi hat 30 Doagen. De Neem fan 'e Muunt komt fan Latiinsk (mensis) Aprilis.


Djuuni es de sös Muunt fan ’t Djooar uun de gregoriaansk Kalender. Hi hat 30 Doagen. De Neem fan 'e Muunt komt fan Latiinsk (mensis) Iunius. Uun Djuuni begent 'e Sömmer.


Djuuli es de seebens Muunt fan ’t Djooar uun de gregoriaansk Kalender. Hi hat 31 Doagen. De Neem fan 'e Muunt komt fan Latiinsk (mensis) Iulius.


Juunii is di seekste mööne foon dat iir öön di gregoriaansk kaländer. Hii heet 30 deege. Mööne: Janewoor, Feebrewoor, Märts, April, Moi, Juunii, Juulii, Augost, Septämber, Oktoober, Noowämber, Desämber.


Juulii is di säämte mööne foon dat iir öön di gregoriaansk kaländer. Hii heet 31 deege. Mööne: Janewoor, Feebrewoor, Märts, April, Moi, Juunii, Juulii, Augost, Septämber, Oktoober, Noowämber, Desämber.


Di Manertaalsriad saat ham för a intresen faan a schauer ual manertaalen an fulken uun Schiisklun iin. Det san a Däänsken uun Süüdschleswig, a Sorben uun a Lausitz, a Nuurd- an Uastfresken, an a Roma. Jo haa arke juar tumanst tau fersaamlangen. Di Riad as 2005 grünjlaanj wurden. För det werk sat uun Berlin det Manertaalsekretariat. Hat werket mä a Bundesdai an't Bundesregiarang tuup. Uun a manertaalsriad sat fertreedern faan: Sydslesvigsk Forening Sydslesvigsk Vælgerforening Domowina Fresk Riad Seelter Buund Det san leewen a föörsatern an tau fertreedern muar. Det gongt fööraal diaram, dat a manertaalen mäenööder ferbinjang hual. So üs uun Schleswig-Holstian an Brandenburg skal uk uun't Grünjgesets faan Schiisklun en artiikel mä iin, di a manertaalen ufseekert. Di Riad paaset üüb, dat a reegeln faan't Europeesk Manertaals-Charta uun Schiisklun iinhäälen wurd. Hi komert ham am en finansiel ufseekrang faan sin werk. Di Riad sat uun a biriad faan't Bundessteed jin Diskriminiarang. Hi werket mä't Föderalistisk Union faan Europeesk Manertaalen (FUEV/FUEN) tuup. Uun Flensborag skal en Hüs faan an för a Manertaalen apbaud wurd. Amtelk wääbsteed Manertaalen


Oksitaanien (fransöösk Occitanie, oksitaans Occitània) as en ferwaltangsregiuun uun Süüdfrankrik. Hat as di 1. Janewoore 2016 maaget wurden ütj jo ual regiuunen Languedoc-Roussillon an Midi-Pyrénées. Uun Oksitaanien woort fransöösk an oksitaansk snaaket. Uun Oksitaanien lei 13 départements: Dön tjiin gratst stääden uun't regiuun san: Commonskategorii: Oksitaanien – Saamlang faan bilen of filmer France: Occitanie, citypopulation.de 43.52Koordinaaten: 43° 30′ N, 2° 0′ O


En huuchsun as en sunbeenk uun a waas, diar uk bi huuchweeder noch ütjluket an huuchstens bi en sturemflud auerspeeld woort. Sodenang kön diar al plaanten waaks. An jo plaanten surge diarför, dat di sunstoof leien blaft an di sun apwääkst. En huuchsun koon mä a juaren tu en eilun waaks, koon waanre, koon oober uk weder flaaker wurd, bit'er bluas noch en sunbeenk as. Ian bispal för en huuchsun, wat tu en eilun wurden as, as Mellum. Koresun uun a däänsk waas Jordsun uun a däänsk waas A Kniip, mä Oomram ferbünjen Jongnaamen Nuurderuugsun Söderuugsun Japsun Blauortsun Huuch Knechtsun Nigehörn, hiart tu Hamborag Scharhörn, hiart tu Hamborag Kachelotplate Uastfresk eilunen Ään sunbeenk uun't uasten faan Stianood üüb Oomram het "Huuchsun", üüb sjiisk "Hubsand", man hi as eegentelk nään huuchsun. A "Huuchsun" as man en sunbeenk, auer hi bi normool huuchweeder onergongt. Do as det weeder diar so amanbi 1m jip (2010). Commons: Huuchsuner – Saamlang faan bilen of filmer


Fransöösk Guayaana, (fransöösk Guyane [gɥiˌjan]), as en bütjluns département an en regiuun faan Frankrik. Hat leit uun't nuurden faan Süüdameerikoo bi a Atlantik tesken Brasiilien und Suurinam. Fransöösk Guayaana as en folwäärdagen dial faan Frankrik an sodenang uk dial faan a EU an NATO. Münt as di Euro. Arrondissement Saint-Laurent-du-Maroni 1 Awala-Yalimapo 2 Mana 3 Saint-Laurent-du-Maroni 4 Apatou 5 Grand-Santi 6 Papaïchton 7 Saül 8 Maripasoula Arrondissement Cayenne 9 Camopi 10 Saint-Georges 11 Ouanary 12 Régina 13 Roura 14 Saint-Élie 15 Iracoubo 16 Sinnamary 17 Kourou 18 Macouria 19 Montsinéry-Tonnegrande 20 Matoury 21 Cayenne 22 Remire-Montjoly Commonskategorii: Fransöösk Guayaana – Saamlang faan bilen of filmer Wikimedia Atlas: Fransöösk Guayaana – Geograafisk an histoorisk koorden Wikivoyage Raisfeerer: Fransöösk Guayaana (sjiisk) Französisches Statistikinstitut (www.insee.fr) 4-53Koordinaaten: 4° 0′ N, 53° 0′ W


Cayenne [kaˈjɛn] as det hoodstääd an uk gratst stääd faan Fransöösk Guayana mä 65.493 iinwenern (1. Janewoore 2019) an en grate faan 23,6 kwadrootkilomeetern. Det stääd leit üüb en hualeweilun mä disalew nööm bi a müs faan a Río Cayenne iin uun a Atlantik. Kantooner an hör stääddialen: Kanton Cayenne-1 Nord-Ouest (Fort Cépérou, Pointe des Amandiers, Buzaret, Îles du Salut) Kanton Cayenne-2 Nord-Est (Chaton, Montabo, Zéphir, Bourda, Suzini) Kanton Cayenne-3 Sud-Ouest (Village-Chinois, Leblond, La Madeleine) Kanton Cayenne-4 Centre (Centre, Mirza, De Gaulle, Buzaret, Palmistes) Kanton Cayenne-5 Sud (Bonhomme, Galmot, Anatole, Thémire, Eau-Lisette) Kanton Cayenne-6 Sud-Est (Rebard, Coulée d'Or, Mango, Baduel, La Roseraie, Les Maringouins, Bonhomme, Mont-Lucas) Commonskategorii: Cayenne – Saamlang faan bilen of filmer


Ön Nuurdfriislön jeft et tien Haligen. Wan em dit rocht biluket, sen't bluat jit niigen, aurdat jen diarfan lönfast uuren es. Di jit man dach jit "Hamburger Halig". En Halig es wat Aparts, aurdat di rocht liig lair, en di staant aftinoch aur 40 Daagen fan't Jaar öner Weeter. Em sair "Lönöner", wan di "Blanki Hans" aur di hiili Halig faart, āp tö di Werewer giar en somtirs uk iin ön di Hüüsingen lapt. Dit Weeter kumt man ek metjens önlaapen. Wan ek olterfuul Storem es, da ken em sagaar tö Foot bi di Heef gung. Dit diari skel em man ek aliining maaki, diar skel langsen en Föörer me up Wai, wat Biskiir weet aur di Heef. Dit diari sjocht ja ek sa üt, man di Priilen ken mal diip uur, wan di Flöör kumt! Jer heer en Haligwerev sa ütsen: Haligen haa bluat Saaltweeter iin ön jaar Grün. Diaraur skul em Riinweeter drink: En Feeting, en iipen Kuul me Weeter, wiar fuar di Diiren, en en "Sood", en Zisterni me Drinkweeter fuar di Mensken, lair ön di Meren fan di Werev. Üp di Werev lair en lung Reeg fan Diten. Dit wiar di Jöling fuar di Haligmensken, di


La Réunion [la ʀeyˈnjɔ̃] of kurt Réunion as en eilun uun a Indisk Oosean, an en bütjluns département an en ferwaltangsregiuun faan Frankrik. Sodenang hiart hat tu a EU. Bit 1794 hää det eilun Île Bourbon het, oner Napoleon Île Bonaparte, an do bit 1848 weder Île Bourbon. a mä dialen faan a Kantoon Saint-André-1 (Arrondissement Saint-Benoît) b mä dialen faan a Kantoon L'Étang-Salé (Arrondissement Saint-Pierre) c mä dialen faan a Kantoon Saint-Benoît-2 (Arrondissement Saint-Benoît) Commonskategorii: Réunion – Saamlang faan bilen of filmer Wikimedia Atlas: La Réunion – Geograafisk an histoorisk koorden Wikivoyage Raisfeerer: Réunion (sjiisk) Französisches Statistikinstitut (www.insee.fr) http://www.iedom.fr/IMG/pdf/ne168_portrait_panorama_2011_la_reunion_version_anglaise.pdf -21.11444444444455.5325Koordinaaten: 21° 7′ S, 55° 32′ O


At Arumeensk (uk Makedoromaans, aanj nööm armãneashce of limba armâneascâ) as det romaans spriak, diar faan a Arumeenen üüb a süüdelk Balkan snaaket woort. Hat hiart tu a rumeensk spriaken an as nai mä't Meglenorumeensk. Aromunisch bi Ethnologue Wikipedia üüb Arumeensk Wikisource: Arumeensk wurdenbuken (sjiisk)


Meglenorumeensk (of uk Meglenitisk) as en romaans spriak, diar uun't grensregiuun faan Griichenlun an Nuurd-Matsedoonien snaaket woort. Hat hiart tu't Rumeensk an as nai mä't Arumeensk. Test-Wikipedia üüb Meglenorumeensk


Istrorumeensk as en romaans spriak, diar üüb Istrien (Kroatien) snaaket woort. Hat hiart tu't Rumeensk. Goran Filipi: Istrorumeensk (PDF; 183 kB) - uun: Enzyklopädie des Europäischen Ostens


Kataloonien (katalaans Catalunya [kətəˈluɲə], spoonsk Cataluña [kataˈluɲa], araneesk Catalonha [kataˈluɲa]) as ian faan 17 autonoom gemianskapen uun Spoonien. Hat leit uun't nuurduasten tesken Madlunsia an Pyreneen. Uun Kataloonien woort spoonsk, katalaans an araneesk snaaket. Dön tjiin gratst stääd uun't regiuun san: Commonskategorii: Kataloonien – Saamlang faan bilen of filmer Katalaans Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Spain: Cataluña, citypopulation.de


At Prowins Lleida ([ˈʎɛjðə], steedenwiis uk [ˈʎejðɛ]; spoonsk nööm: Lérida [ˈleɾiða]) as ian faan sjauer prowinsen uun't Autonoom Gemianskap Kataloonien. Hör hoodstääd as Lleida. Stant: 1. Janewoore 2016 Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Commonskategorii: Prowins Lleida – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Lleida (sjiisk)


Lleida [ˈʎɛjðə] (steedenwiis uk [ˈʎejðɛ]; spoonsk nööm Lérida [ˈleɾiða] as en stääd uun't waasten faan Kataloonien an hoodstääd faan't Prowins Lleida. Hat hää 138.144 iinwenern (Stant 1. Janewoore 2016). Frankrik Foix (Frankrik) sant 1963 Itaalien Ferrara (Itaalien) Kolumbien Lérida (Kolumbien) Commonskategorii: Lleida – Saamlang faan bilen of filmer Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística.


At Val d’Aran (= amtelk araneesk nööm; katalaans Vall d’Aran, spoonsk Valle de Arán) as en dääl uun a Pyreneen bi't grens tu Frankrik. Hat leit nai bi't Gascogne an a minsken snaake bütj Spoonsk uk Araneesk; det as en Oksitaans spriakwiis. At Val d'Aran as en comarca mä aanj rochten uun't Prowins Lleida (Autonoom Regiuun Kataloonien). Stant: 2016 Commonskategorii: Val d’Aran – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Val d'Aran (sjiisk) 42.7342340.767156Koordinaaten: 42° 44′ 3,2″ N, 0° 46′ 1,8″ O


Barcelona (katalaans [bəɾsəˈɫonə]; spoonsk [baɾθeˈlona]) as det hoodstääd faan Kataloonien, an efter Madrid det öödergratst stääd uun Spoonien Hat leit bi't Madlunsia an as uk hoodstääd faan't Prowins Barcelona an det comarca Barcelonès. Joan Maragall (1860-1911), dachter. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Barcelona Wikivoyage raisfeerer: Barcelona (tjiisk) Wääblink-kataloog tu Barcelona uun't Curlie Project (iar:DMOZ, üüb huuchsjiisk) Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística.


At Prowins Barcelona as det öödergratst prowins uun Spoonien. Hat leit uun Kataloonien, at ferwaltang sat uun Barcelona. En comarca as sowat üs en amt, man miast grater. Uun't Prowins Barcelona san 12 comarcas. Commonskategorii: Prowins Barcelona – Saamlang faan bilen of filmer Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística.


At comarca Barcelonès leit uun't Prowins Barcelona uun Kataloonien. Hat as 145 km² grat an hää 2.232.833 iinwenern (2016). Commonskategorii: Barcelonès – Saamlang faan bilen of filmer Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística.


Nouvelle-Aquitaine (Nei-Aquitaanien) as en regiuun uun Frankrik, diar di 1. Oktuuber 2016 grünjlaanj wurden as. Hat as maaget wurden ütj jo ual regiuunen Aquitaanien (Aquitaine), Limousin an Poitou-Charentes. Hoodstääd as Bordeaux. Dön tjiin gratst stääden uun't regiuun san: Commonskategorii: Nouvelle-Aquitaine – Saamlang faan bilen of filmer France: Nouvelle-Aquitaine, citypopulation.de 460Koordinaaten: 46° 0′ N, 0° 0′ O


Bordeaux [bɔʀˈdo] (oksitaans Bordèu) as en gratstääd uun Frankrik an hoodstääd faan't regiuun Nouvelle-Aquitaine. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Bordeaux Wikivoyage Raisfeerer: Bordeaux (sjiisk)


At Département Gironde [ʒiˈʀõːd] as en fransöösk département uun't regiuun Nouvelle-Aquitaine. Dön tjiin gratst stääden uun't department san: At Département Gironde hää 6 arrondissements, 33 kantooner an 538 gemeenen: Commons: Département Gironde – Saamlang faan bilen of filmer gironde.fr di 5. Mei 2015 France: Gironde, citypopulation.de 44.869444444444-0.54916666666667Koordinaaten: 44° 52′ N, 0° 33′ W


Leek, (öö.) Lääk, (fe.) Leek (dånsch: Læk, tjüsch: Leck) as en gemiinde önj't noorden foon e kris Nordfraschlönj, amänbai 30 km önj't weesten foon Flansborj. Et heet 7635 manschne (2019). E gemiine läit önj e Kårhiird. Toorpe: Kläntem (Klintum) Ååster-Snootebel (Oster-Schnatebüll, Øster Snattebøl) Huuchhulm (Hyholm, Højholm) Karlsmark (Kjølsmark) Leekeng (Leckeng, Lækeng) Leekfäil-Noord (Leckfeld-Nord) de Rünel (Ründel, Rønned/Ryndel) Wiilbäirch (Wielberg) Leek wörd 1231 for di jarste keer önj dåt Waldemar-Jardbök as Lecky schraftlik nååmd. Di 1. önj e Ismoune 2008 wörd e gemiine diilj foont Åmt Söödtuner. Önj e gemiine, önj e toorpe Kläntem än Snootebel, wårt e spriikwiise Karhiirder snååked. Dåt Noordsiie Akademii E gemiine heet 24 sate önj’t gemiinefertreesing. Commons: Leek – Soomling foon bile än filme Gemiinde Leek (aw tjüsch) Leek as uk e noome foon en toorp önj e gemiine Westerkwartier önj e prowins Groningen, önj e Neederlönje. Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2021 (XLS-datei) (Widjerfeerd üüb grünjlaag faan't fulkstäälang 2011) (Heelp aw tjüsch) Nordfriesland: County in Schleswig-Holstein, citypopulation.de Ergebnis Kommunalwahl Leck 2018, Amt Südtondern


Provence-Alpes-Côte d’Azur [pʀɔˌvɑ̃sˌalpkotdaˈzyːʀ] (ufkört PACA, amtelk ufkörtang PAC) as en fransöösk regiuun bi't Madlunsia. Tu det regiuun hiar sääks départements. Hat as 31.400 km² grat an hää 4.993.991 iinwenern (Stant: 1. Janewoore 2014). Hoodstääd as Marseille. Dön tjiin gratst stääden uun't regiuun san: Commonskategorii: Provence-Alpes-Côte d’Azur – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Provence-Alpes-Côte d’Azur (sjiisk) France: Provence-Alpes-Côte d'Azur citypopulation.de 44.0991666666676.0175Koordinaaten: 44° 6′ N, 6° 1′ O


At Département Bouches-du-Rhône ([buʃdyˈʀoːn], faan fransöösk bouche „müs faan a Rhône“) as en fransöösk département uun't regiuun Provence-Alpes-Côte d’Azur. Prefektuur as Marseille, onerprefektuuren san Aix-en-Provence, Arles an Istres. Commonskategorii: Bouches-du-Rhône – Saamlang faan bilen of filmer 43.4805555555565.405Koordinaaten: 43° 29′ N, 5° 24′ O


At Europeesk Charta för a Regiunaal- an Manertaalspriaken (Spriaken-Charta) as en ferdrach, diar di 5. September 1992 faan a Euroopariad uunnimen wurden as. Det Charta skal diarför surge, dat a regiunaal- an manertaalspriaken uun Euroopa halep fu, auer jo tu't kulturel arewdial hiar. Spriakmanertaalen skel auer poliitisk grensen henwech werke kön. Jo skel halep fu, dat's ei wechsterew. Di brük faan letj spriaken skal uk mögelk wees föör gericht, uun skuul, uun't hial kulturel, ökonoomisk an sosial leewent, jüst so üs uun a meedien. Spriakonerracht an studiarin skal mögelk wurd, fööraal uk för minsken, diar ei tu't manertaal hiar. Dial I: Algemians. Diar gongt det diaram, hük spriaken mend san, nemelk soken, diar al sant generatjuunen üüb en wasen plak lewe. An ei spriaken faan tuwaanrern. Dial II: Mualen. Di dial II beskraft a mualen noch wat algemianer an as ei so ferbinjelk. A stooten kön iarst ans dial II bitreed an leeder ans dial III. Dial III: Enkelthaiden. Stooten, diar dial III onerskriiw, skel tumanst 35 faan 98 mögelk enkelt onernemangen amsaat. Dial IV: Amsaaten. Diar stäänt uun, dat a stooten beracht skel, wat jo al onernimen haa, of noch onernem wel. Dial V: Ufslütj. Reegeln för't onerskriiwen an


&nbsp Di Euroopariad (ingelsk Council of Europe, fransöösk Conseil de l’Europe) as en internatjunaal organistjuun. Hi as di 5. Mei 1949 grünjlaanj wurden, an diar hiar 47 lunen mä 820 miljuun minsken tu. Hi skal auer algemian europeesk fraagen bedial. Commonskategorii: Euroopariad – Saamlang faan bilen of filmer Archive copy. Archiwiaret faan det originool di 23. Oktuuber 2014. Ufrepen di 12. Jüüne 2017.


European Charter for Regional or Minority Languages Charte europeenne des langues regionales ou minoritaires Europeesk karta för regjunool- an manerhaidspriaken Frisian Version Unofficial Translation [001] COUNCIL OF EUROPE CONSEIL DE L'EUROPE European Charter for Regional or Minority Languages Charte européenne des langues régionales ou minoritaires Europeesk karta för regjunool- an manerhaidspriaken FRISIAN VERSION UNOFFICIAL TRANSLATION [002] Europeesk karta för regjunool- an manerhaidspriaken1 Straasborig/ Strasbourg, 5.XI.1992 1detheer as nian amtelk auersaatang Pre-ambel A stooten, wat tu a Europariad hiar an detheer karta onerskrewen haa, haa det diaram den, auer a Europariad det mual hee, dön stooten enööder naier tu fun, am jar ideaalen an auertjüügingen, wat jo tup üüs arewdial haa, tu waarin an tu stipin; haa det diaram den, auer det skülin faan dön nal regjunool- an manerhaidspriaken faan Europa, huarfaan högen al miast ferswünjen san, tu't aprochthualen an widjerkemen faan a traditjuunen an det kultüürelsk rikduum faan Europa bidrait; haa det diaram den, auer det rocht priwoot an uk uun'töfentlik leewent en regjunool- of manerhaidspriaken tu brüken, en rocht as, wat en mensk ei nimen wurd kön. Det paaset uk tu a internatjunool pakt faan a Ferianten Natjuu[n]en, huar det am bürgerlik an politiisk rochten gungt an tu a


Deänemark es en Lun uun ’e Noort fan Euroopa. Deät Lun hat 5.840.045 Iinwuuners (2021) De Hoadstad es Kopenhoagen. Statistikbanken, tabel FOLK2: Folketal 1. januar efter køn, alder, herkomst, oprindelsesland og statsborgerskab. Danmarks Statistik. Hentet 18. juni 2021. Denmark: Major Urban Settlements, citypopulation.de


Diitsklun es en Lun uun ’e Meddel fan Euroopa. Deät Lun hat 80.219.695 Iinwuuners (2011). De Hoadstad es Berlin. Diitsklun (1871-1918) Diitsklun (1919-1937) Germany, citypopulation.de Germany: States and Major Cities, citypopulation.de


Ingelun Ingelun es en Lun uun ’e Nürwes fan Euroopa. Deät Lun hat 53.493.729 Iinwuuners (2012). De Hoadstad es London.


Frankrik Frankrik es en Lun uun ’e Wessen fan Euroopa. Deät Lun hat 65.018.096 Iinwuuners (2018). De Hoadstad es Pariis. France, citypopulation.de


Islun Islun es en Lun uun ’e Nürwes fan Euroopa. Deät Lun hat 348.450 Iinwuuners (2018). De Hoadstad es Reykjavík. Iceland, citypopulation.de


Itoalien es en Lun uun ’e Siid fan Euroopa. Deät Lun hat 59.433.744 Iinwuuners (2015). De Hoadstad es Room. Itoalien wear en Könnungrik fan 1860 tu 1946. 1866 wür Veneedig Deel fan deät Lun en 1870 Room. Itoalien (1864) Itoalien (1870) Itoalien (1919) Italy, citypopulation.de


Nörweegen es en Lun uun ’e Noort fan Euroopa. Deät Lun hat 5.295.619 Iinwuuners (2018). De Hoadstad es Oslo. Nörweegen wür 1397 deel fan deät Kalmar Unioon. 1814 wür deät lun deel fan Sweeden. Deät wür 1905 inufhengi. Norway, citypopulation.de


Finlun Finlun es en Lun uun ’e Noort fan Euroopa. Deät Lun hat 5.513.130 Iinwuuners (2017). De Hoadstad es Helsinki. Finland, citypopulation.de


En bürgermääster stäänt en gemeen of stääd föör. Uun enkelt lunen woort hi direkt faan a lidj weelet, uun öödern faan a gemeen- of stäädfertreedern. Uun grater stääden jaft at muar bürgermäästern för enkelt apgoowen. Jo san di boower-bürgermääster onersteld. Di boower-bürgermääster as uk miast det ofisiel betiaknang faan a ferwaltang, so üs en loonriad uun en (loon-)kreis. Uun ualang tidjen jääw't uun Nuurdfresklun an öödershuar uunsteed faan en bürgermääster di büürfööges ((fe.) büürföögels, (sö.) büürfööger). Iar Sjiisklun faan a Preusen regiaret wurd, hää a büürfööges diarför suragt, dat a reegeln iinhäälen wurd. Üüb a ööder sidj wiar hi uk diarför diar, sin gemeen jinauer a bopersten tu fertreeden. Sodenang kaam hi flooksis uun a knip, auer hi tesken sin lidj an a regiarang sted. Bit tu't lunamleien (am 1800) hää a büürfööges uk det werk üüb't gemeenlun ferdiald. 1867 feerd a Preusen at lungemeenordnang iin, an do jääw't nian büürföögesen muar. Leewer sjephörd bi a dik, üs bürgermääster bi A Wik. Volkert Faltings an Reinhard Jannen: Fering-Öömrang Spreegwurdleksikon, Hüsem 2012 Büürstook


Frankrik Frankrik is en löön öön ’e wästen foon Euroopa. Dat löön heet 65.018.096 jude (2018). Ju häädstää foon't löön is Pariis. Di huuchst beerch öön Frankrik is Mont Blanc (4.810 m). Di longst struum baane’t löön is dat Loire. De tiin grotste stäänge öön't löön sän: France, citypopulation.de France: Regions and Major Cities, citypopulation.de


Frankrik Frankrik, amtelk det Fraansöösk Republiik (üüb Fraansöösk: France [fʁɑ̃s] an République française [ʁepyblik fʁɑ̃sɛːz]), as en lun uun a waast faan Euroopa. Uun a nuurduast lei Belgien an Luksemborig, uun a uast Tjiisklun, a Sweits an Itaaljen, uun a süüd det Madlunsia, Spanje an Andora an uun a waast leit at Atlantik an uun a nuurdwaast de Ingels Kanool. Bit üüb Frankrik uun Euroopa, hee't lun auersiagebiiten uun Süüdameerika (Fraansöösk Guyaana), uun det atlantisk, pasifisk an det indisk otseaanen an uk uun Antarktikaa (Adélielun). Det lun hee 64.812.052 lidj (2019). Det hoodsteed faan't lun as Pariis. Frankrik as lasmoot uun a NATO, at EU an dön Feriand Naschuunen. Frankrik uun Euroopa (at feestlun, Korsika an letj eilunen, wat diaram lei) leit för’t miast twesken 51° an 41° (faan a nuurd tu a süüd) an 5° an 9° (faan a waast tu a uast). At lun as amanbi tausis grater üüs Tjiisklun. Det as det traadgratst lun uun Euroopa. At lun dialt grensen mä aacht lunen. Det lingst grens (646 km) faan't lun wurt mä Spanje an det kurtst (6 km) mä Monako diald. At lun dialt uk en 556 km lung grens mä Belgien, en 525 km lung mä


Norfolk [ˈnɔːrfək] as en ferwaltingsgraafskap (üüb Ingels: administrative county) an seremoniel graafskap (ceremonial county) uun East Anglia uun Ingelun. Det graafskap hee 914.039 lidj (2020). Det hoodsteed as Norwich. Det hiart tu’t ferwaltingsregiuun Uasten faan Ingelun. Dön tjiin gratst steeden uun't graafskap san: At ferwaltingsgraafskap an seremoniel graafskap Norfolk hee sööwen distrikten: At nööm Norfolk kaam faan Ualingels Norþfolc ("nuurd folk"). Det wurd uun det 5. juarhunert faan a Angeln, diar wel faan't Angeln uun Sleeswich-Holstian faan nü kaam, an Fresken besiidelt. Uun det ääder madeläälerns wurd at gebiit at nuurddial faan't Köningrik Uastanglien. Uun det 9. juarhunert wurd det faan a Wikingern besaat. Efter a Slacht faan Tempsford uun't juar 917 wurd Norfolk dial faan Ingelun. United Kingdom: Administrative Division, citypopulation.de Norfolk: County in East of England, citypopulation.de Commons: Norfolk (Graafskap) – Saamling faan biljen of filmer


Suffolk [ˈsʌfək] as en ferwaltingsgraafskap (üüb Ingels: administrative county) an seremoniel graafskap (ceremonial county) uun East Anglia uun Ingelun. Det graafskap hee 761.246 lidj (2020). Det hoodsteed as Ipswich. Det hiart tu’t ferwaltingsregiuun Uasten faan Ingelun. Dön tjiin gratst steeden uun't graafskap san: At ferwaltingsgraafskap an seremoniel graafskap hee fiiw distrikten: At nööm Suffolk kaam faan Ualingels Sūþfolc ("süüd folk"). Det wurd uun det 5. juarhunert faan a Angeln, diar wel faan't Angeln uun Sleeswich-Holstian faan nü kaam, an Fresken besiidelt. Uun det ääder madeläälerns wurd at gebiit at süüddial faan't Köningrik Uastanglien. Uun det 9. juarhunert wurd det faan a Wiikingern besaat. Efter a Slacht faan Tempsford uun't juar 917 wurd Suffolk dial faan Ingelun. United Kingdom: Administrative Division, citypopulation.de Suffolk: County in East of England, citypopulation.de At taarep Freston, uun a süüd faan Ipswich, an Friston (Ualingels: Frīsa tūn), uun a nuurduast faan Ipswich, wurd wel faan Fresken grünlaanjen.


Essex [ˈɛsᵻks] as en ferwaltingsgraafskap (üüb Ingels: administrative county) an seremoniel graafskap (ceremonial county) uun Ingelun. At graafskap hiart tu’t ferwaltingsregiuun Uasten faan Ingelun. Det hee 1.497.759 lidj (2020). At hoodsteed faan't ferwaltingsgraafskap as Chelmsford. Uun ualing tidjen wiar diar amanbi det Köningrik Essex. Dön tjiin gratst steeden uun't graafskap san: Det ferwaltingsgraafskap Essex faan nü hee twaalew distrikten. Det seremoniel graafskap Essex hee twaalew distrikten an tau unitary authorities, Thurrock (14) an Southend-on-Sea (13). United Kingdom: Administrative Division, citypopulation.de Essex: County in East of England, citypopulation.de Commons: Essex (Graafskap) – Saamling faan biljen of filmer


Cambridgeshire [ˈkeɪmbrɪdʒʃər] of [ˈkeɪmbrɪdʒʃɪər] as en ferwaltingsgraafskap (üüb Ingels: administrative county) an seremoniel graafskap (ceremonial county) uun East Anglia uun Ingelun. Det graafskap hee 657.204 lidj (2020). Det hoodsteed as Cambridge. Det hiart tu’t ferwaltingsregiuun Uasten faan Ingelun. Dön tjiin gratst steeden uun't graafskap san: Det ferwaltingsgraafskap Cambridgeshire faan nü hee fiiw distrikten. Det seremoniel graafskap Cambridgeshire hee fiiw distrikten an ian unitary authority, Peterborough (1): United Kingdom: Administrative Division, citypopulation.de Cambridgeshire: County in East of England, citypopulation.de Commons: Cambridgeshire (Graafskap) – Saamling faan biljen of filmer


Angoola Angoola, amtli de Republiik Angoola, es en Lun uun 'e Sidwessen fan Aafrika. Deät Lun hat 25.789.024 Iinwuuners (2014). De Hoadstad es Luanda.


Di Uasten faan Ingelun as ian faan njüügen ferwaltangsregiuunen uun Ingelun. Dön tjiin gratst steeden uun't regiuun san: Iinwenern faan Ingelun an Wales di 30. Jüüne 2012 (ZIP; 832 kB) United Kingdom: East of England, citypopulation.de East Anglia 52.250.55Koordinaaten: 52° 15′ N, 0° 33′ O


Bürgermääster Lunamleien Text:Friisk_Gesäts


East Anglia (Uastangeln) as di traditsionel nööm för di uastelk huk faan Ingelun mä trii (fiiw) groofskapen. Daalang jaft at uk en ferwaltangsregiuun Uasten faan Ingelun, det as oober en betj grater. Uun ualang tidjen wiar diar amanbi det Könanagrik East Anglia. Cambridgeshire Norfolk Suffolk (Lincolnshire, dialwiis) (Essex, dialwiis) Uasten faan Ingelun Angeln (Fulk) Offa faan Mercia Commonskategorii: East Anglia – Saamlang faan bilen of filmer


13.75100.516667Koordinaaten: 13° 45′ N, 100° 31′ O Bangkok as at hoodsteed an en prowins faan Thailun. A nööm faan't steed üüb Thailuns as กรุงเทพมหานคร [krūŋ tʰêːp mahǎː nákʰɔ̄ːn]. Det leit uun a maden faan’t lun. Amanbi 8,280,925 lidj wene diar. Bangkok hee 50 distrikten: Uursprüngelk wiar Bangkok en letj faskertaarep bi de uaster eeg faan de Chao Phraya struum. At steed wurd 1782 at hoodsteed faan Thailun. National Statistical Office of Thailand: Executive Summary: The 2010 Population and Housing Census (PDF; 773 kB) World Weather Information Service wetterkontor.de Commons: Bangkok – Saamling faan biljen of filmer


Chiang Mai /ˈtʃjɑːŋˈmaɪ/ (üüb Thailuns: เชียงใหม่ [tɕʰiəŋ màj] harke tu?/i, üüb Lanna: ᨩ᩠ᨿᨦᩉ᩠ᨾᩲ᩵ [t͡ɕīaŋ.màj]) as det gratst steed uun Nuurdthailun. Det as’t hoodsteed faan’t prowins faan Chiang Mai an wiar’t hoodsteed faan’t Köningrik faan Lan Na At steed hee amanbi 132.634 lidj (2014).


Thailöön (thai: ประเทศไทย [pratʰêːt tʰaj]), amtlik Käningrik Thailöön (ราชอาณาจักรไทย [râːt͡ɕʰáʔaːnaːt͡ɕàk tʰaj] hiire to?/i, uk: เมืองไทย [mɯːaŋ tʰaj] hiire to?/i), as en staot öön Sööuustaasien. Ju häädstää än grotst stää öön't löön is Bangkok.


Isaan (Thailuns: อีสาน [ʔiː˧.saːn˩˩˦]; faan Paali ईशान्य īsānya of Sanskrit ईशान्य īśānya „Nuurduasten“; amtelk „Nuurduastregiuun“, Thailuns: ภาคตะวันออกเฉียงเหนือ [pʰaːk̚˥˩ ta˨˩.wan˧.ʔɔːk̚˨˩.t͡ɕʰia̯ŋ˩˩˦.nɯa̯˩˩˦]) bildet de nuurduastdial faan Thailun. Uun Isaan lei 19 prowinsen (Changwat). Jo haa leewen di salew nööm üs det hoodsteed. Isaan spriak


Det lunamleien gongt turag üüb Friedrich II. ("di Grat"). Efter ingelsk föörbil wul hi det gemeenlun apliase, auer hi mend, det wurd priwoot beeder bewiartskaftet. Faan 1769 uun skul komisaaren det reegle. Uk üüb Oomram, diar tu't Könangrik Denemark hiard, as det uun a juaren 1799/1800 trochfeerd wurden.


At Thai (ภาษาไทย – ütjspreegen: [pʰaːsǎː tʰaj], tuharke?/i) as det amtspriak faan Thailun. Hat hiart tu't Tai-Kadai spriakenfamile. So üs uun't Sjineesk hinget det bedüüdang faan en wurd uk faan sin betuunang uf. Uun't Thai jaft at fiiw tuuner. Thai hää en aanj alfabeet mä en aanj skraft, det Thai skraft. Ferdialang faan a Tai-Kadai-spriaken uun Süüduast-Aasien. Süüdwaastelk Tai as orangj. Thai. Uun M. Paul Lewis, Gary F. Simons, Charles D. Fennig (Hrsg.): Ethnologue. Languages of the World. 18. Auflage, SIL International, Dallas 2015. Online-Ausgabe: www.ethnologue.com. Thai bi Ethnologue (ingelsk)


Kra-Dai spriaken (of uk Tai-Kadai spriaken) san en spriakfamile faan muar üs 90 spriaken uun Süüduastaasien mä 83 miljoon spreegern. Kra-Dai (93–96 spriaken, 83 miljoon spreegern) Hlai of Li (2–3 spriaken, 720.000; uun Hainan (Sjiina)) Kadai of Kra of Geyang (15–16 spriaken, 100.000; uun Nuurd-Wjetnam an Süüd-Sjiina) Kam-Tai of Zhuang-Dong (74–78 spriaken, 80 miljoonen) Kam-Sui (12 spriaken, 2,2 miljoonen; uun Sjiina) Lakkia of Lakkja (1 spriak, 9.000; uun Sjiina) Ong Be of Bê (1 spriak, 600.000; uun Hainan (Sjiina)) Tai spriaken of Zhuang-Tai (60–61 spriaken, 77 miljoonen) Nuurdelk Tai (13–19 spriaken, 12,4 miljoonen; uun Sjiina) Madel-Tai (7–10 spriaken, 8 miljoonen; uun Nuurduast-Wjetnam an Sjiina) Süüdwaastelk Tai (32–34 spriaken, 57 miljoonen; uun Thailun, Laos, Nuurd-Kambodscha, Nuurdwaast-Wjetnam, Süüd-Sjiina an Uast-Mjanmaar Yongxian Luo: Sino-Tai and Tai-Kadai. Another look. Uun: The Tai-Kadai Languages. 2008, S. 9–28, üüb S. 14. Thai Lao Isan Zhuang Commonskategorii: Tai-Kadai spriaken – Saamlang faan bilen of filmer


Di Volkssturm wiar en formatjuun faan soldooten uun't Sjiisk Rik hen jin't aanj faan a Ööder Weltkrich. Üs di krich al bal tu aanj ging, skul aal a maaner tesken 16 an 60, diar ei bi a soldooten wiar, mähalep, di krich noch tu wanen. Di 18. Oktuuber 1944 ging det luas, an di 8. Mei 1945 wiar't do föörbi. För a Volkssturm-soldooten jääw't knaap noch uniformen, diaram skul's en iarembian dreeg. Commonskategorii: Volkssturm – Saamlang faan bilen of filmer Reichsgesetzblatt 1944, dial I, S. 253. Ufdrükt uun: Gerd R. Ueberschär, Rolf-Dieter Müller: 1945. Das Ende des Krieges. Darmstadt 2005, ISBN 3-89678-266-5, S. 160 f.


Lan Na (üüb Nuurdthailuns: [ʔaː.naː.tɕǎk.láːn.naː], "Lun faan Miljuun Risfialen"; üüb Thailuns: อาณาจักรล้านนา [ʔaː naː tɕàk láːn naː]) wiar en köningrik (of en föderatschuun faan suwereen fürstendoomen) faan dön Tai Yuan uun Nuurdthailun. Sin maden wiar det Chiang Mai faan daaling.


Massachusetts [ˌmæsəˈtʃuːsɪts] as en diiljstoot foon da Feriind Stoote. E diiljstoot läit önj't nordååsten foon't lönj. Dåt heet 6.892.503 manschne (2019). E hoodstää foon e diiljstoot as Boston. Massachusetts as diilj foon Nai-Änglönj. E Appalachen lade önj't weesten foon e diiljstoot. Da tiin grutst stääse önj e diiljstoot san: Massachusetts heet 14 counties: Lexington Common Boston Fenway Park Marion MA Commons: Massachusetts – Soomling foon bile än filme USA: States, citypopulation.de USA: Massachusetts, citypopulation.de USA: Administrative Division, citypopulation.de 42.283333333333-71.9Koordinaaten: 42° 17′ N, 71° 54′ W


Di Pharisäer es en Drink me Kofi en Rum en Fleten. Ön Flensborig es bi Girocht en Uurdiil spreken uuren, dat 2 cl Rum ek inoch fuar di Pharisäer sen. Wikisource: Pharisäer (Drink)


1697 wiar det sööwen-an-neegentigst juar faan det 17. juarhunert. 1. Jüüne: August de Stark wurd köning faan Poolen. Ünbekäänd Dootem Bernard Accama, waastfresk konstmooler († 1756) 29. Marts(jul.)/8. April(greg.): Nikolaus Bruhns, komponist (* 1665)


1696 wiar det seeks-an-neegentigst juar faan det 17. juarhunert. 17. Oktuuber: August III., kurfürst faan Saksen an köning faan Poolen († 1763)


1695 wiar det fiiw-an-neegentigst juar faan det 17. juarhunert. 15. April: Christoph Arnold, tjiisk astronoom (* 1650) 08. Jüüle: Christiaan Huygens, holuns astronoom, matemaatiker an füsiker (* 1629)


1694 wiar det fjauer-an-neegentigst juar faan det 17. juarhunert. 31. Nofember: Voltaire, fraansöösk skriiwer an filosoof († 1778)


1693 wiar det trii-an-neegentigst juar faan det 17. juarhunert.


1692 wiar det tau-an-neegentigst juar faan det 17. juarhunert. 07. Jüüne: At steed Port Royal uun Jamaika wurd uun en eerdbeewrin tunantmaaget.


1691 wiar det ian-an-neegentigst juar faan det 17. juarhunert.


1690 wiar det neegentigst juar faan det 17. juarhunert. 21. Febrewoore: Christoph Stoltzenberg, tjiisk komponist († 1764)


Sydslesvigdansk of Süüdschleswigdäänsk (ei ferwaksle mä Sønderjysk!) as en däänsk spriakwiis, diar iinflööd faan't Plaatsjiisk an Huuchsjiisk hää. Hat woort uun Süüdschleswig snaaket. Sønderjysk Däänsk Elin Fredsted. Uun: Christel Stolz (Hrsg.): Unsere sprachlichen Nachbarn in Europa. Brockmeyer-Verlag, Bochum 2009, ISBN 3-8196-0741-2 sidj 11 ff. Hans Christophersen: Det danske Sprog i Sydslesvig. 3. Udgave. Rostras Forlag, ISBN 87-88087-24-7, rostra.dk Karen Margrethe Pedersen: Dansk sprog i Sydslesvig. Bd. 1–2. Institut for grænseregionsforskning, Aabenraa 2000.


18. Janewoore: Charles de Secondat, Baron de Montesquieu, fraansöösk skriiwer an filosoof († 1755)


08. Jüüle: Christopher Heins wurd weler interim guwernöör faan St. Thomas uun dön Deensk Waastindien. 21. Mei: Alexander Pope, britisk dachter († 1744)


Ünbekäänd Dootem Adolph Esmit wurd weler guwernöör faan St. Thomas uun dön Deensk Waastindien. 08. Mei: Jean Henri Desmercières, dikbager uun Nuurdfresklun († 1778). 28. Janewoore: Johannes Hevelius, astronoom (* 1611) 22. Marts: Jean-Baptiste Lully, komponist (* 1632)


07. Mei: Gabriel Milan wurd guwernöör faan St. Thomas uun dön Deensk Waastindien.


Nofember: Adolph Esmit wurd guwernöör faan St. Thomas uun dön Deensk Waastindien.


1680 wiar det tachentigst juar faan det 17. juarhunert. 04. Jüüle: Nicolai Esmit wurd guwernöör faan St. Thomas uun dön Deensk Waastindien.


04. Deetsember: Thomas Hobbes, ingels filosoof (* 1588)


04. Marts: Antonio Vivaldi, italjeens komponist († 1741)


21. Febrewoore: Baruch de Spinoza, holuns filosoof (* 1632)


26. August: Robert Walpole, britisk poliitiker († 1745)


21. Oktuuber: Higashiyama, 113. keiser faan Jaapaan († 1710)


A hebreewsk kalender (hebr. הלוח העברי ha-lu'ach ha-iwri) racht ham efter a muuner. Efter twaalew muuner (~354 daar) as oober noch nian juar am, diaram jaft at skregeljuaren mä 13 muuner (~384 daar). So woort di kalender weder uunpaaset tu't sanjuar (~365,25 daar). At hebreewsk juar begant uun a harewst mä di muun Tischri, auer efter a gluuw faan a Juuden a minsken uun a harewst skeeben wurden san. Det as oober likes a sööwenst muun, an ei a iarst Nisan. Di iarst muun as di muun, huar a Juuden faan Egypten ütjtoog, am en nei aran tu sjüken. An auer a welt uun't juar 3761 f.Kr. skeeben wurden as, begant uk di kalender uun det juar. A nöömer föör a muuner kam faan't aramäisk spriak. Jom Rischon (יום ראשון, „iarst dai“, Söndai) Jom Scheni (יום שני, „ööder dai“, Mundai) Jom Schlischi (יום שלישי, „traad dai“, Teisdai) Jom Revi’i (יום רביעי, „sjuard dai“, Wäärnsdai) Jom Chamischi (יום חמישי, „fift dai“, Süürsdai) Jom Schischi (יום שישי, „sääkst dai“, Freidai) Schabbat (שבת, det ment „rau“, Saninj) Commons: Hebreewsk kalender – Saamlang faan bilen of filmer


En köster (faan latiinsk custos ‚hörd, wacht‘), of uk sarkensiiner, sakristaan as tustendag för't hööw uun en sark. Daalang as en köster oober uk miast di hüsmääster an klooker. Köstern kön iarenamtelk werke of uk fääst uunsteld wees. Bit uun't 19. juarhunert wiar köstern uk flooksis a skuulmäästern faan't saarep. Commons: Köstern – Saamlang faan bilen of filmer


Wat menst dü? St. Clemens sark Krastendoom Sark, ian faan a kanooleilunen


Keiser Meiji wiar de 122. keiser faan Jaapaan. Hi wiar keiser faan 3. Febrewoore 1867 ap tu san duas. Commons: Keiser Meiji – Saamling faan biljen of filmer


Samisk (uk Sami of Saami) as en skööl faan spriakwiisen uun det Uraalisk spriakenfamile. Diar san daalang wel son 24.000 spreegern, fööraal uun Sápmi („Laplun“ + Kola Hualeweilun, huar a Samen wene). A spriakwiisen uun Nuurd-Skandinaawien wik böös faanenööder uf. Det miast aktiif spriakwiis as Nuurd-Samisk. Waast-Sami 1. Süüdsamisk (Norweegen, Sweeden): amanbi 700 spreegern. 2. Umesamisk (Sweeden): ~ 20. 3. Pitesamisk (Norweegen, Sweeden): ~ 10. 4. Lulesamisk (Norweegen, Sweeden): ~ 800. 5. Nuurdsamisk (Norweegen, Sweeden, Finlun): ~ 17.000 (75%). Uast-Sami 6. Skoltsamisk (Finlun, Ruslun): ~ 400. 7. Inarisamisk (Finlun): 300–500. 8. Kildinsamisk (Ruslun): ~ 650. 9. Tersamisk (Ruslun): ~ 20. Ütjstürwen 10. Akkalasamisk (Ruslun): † (2003) 11. Kemisamisk (Finlun/Ruslun): † (~1900) Commonskategorii: Samisk spriaken – Saamlang faan bilen of filmer Wikipedia üüb Nuurdsamisk Test-Wikipedia üüb Kildinsamisk Test-Wikipedia üüb Süüdsamisk


Uraalisk spriaken san en skööl faan amanbi 30 spriaken, diar uun't nuurden faan Euraasien an uun Ungarn faan amanbi 25 miljuun minsken snaaket wurd. Finno-ugrisk spriaken FO - Uastsiafinsk (ruad) FS - Samisk (green) FU - Ugrisk (brons) FP - Finno-permisk (blä) FW - Finno-wolgaisk (brün) S - Samojedisk (grä) J - Jukag(ii)risk (güül, ünseeker) Ernst Kausen: Die uralische Sprachfamilie. (DOC; 118 kB)


Galitsisk, of uk galegisk (gal. an port. galego; spoonsk gallego) woort uun't nuurdwaasten faan't Ibeerisk Hualeweilun faan amanbi 3,5 miljoon minsken snaaket. Hat hiart tu't Iberoromaans spriakenfamile. Sant 1981 as Galitsisk bütj Spoonsk det ööder amtsspriak uun Galitsien. Galitsisk as nai mä't Spoonsk, oober noch naier mä't Portugiisk. Galitsisk woort fööraal üüb't lun snaaket (80 bit 100%, jonkgreen). Uun a grat stääden, fööraal bi a küst san det leewen ei ans 20% (laachtgreen). Tau traaden faan a minsken uun Galitsien snaake muar Galitsisk üs Spoonsk. Ütj „Der Kleine Prinz“, huuchsjiisk: Ach, kleiner Prinz, so nach und nach habe ich dein kleines schwermütiges Leben verstanden. Lange Zeit hast du, um dich zu zerstreuen, nichts anderes gehabt als die Lieblichkeit der Sonnenuntergänge. Das erfuhr ich am Morgen des vierten Tages, als du mir sagtest: Ich liebe die Sonnenuntergänge sehr. Üüb Galitsisk ütj „O Principiño“: ¡Ah, meu principiño, así fun comprendendo eu, pouquiño a pouco, a túa vidiña melancólica! Durante moito tempo non tiveches outra distracción que a dozura que sentías ó contemplar o solpor. Aprendín este novo detalle cando na mañá do cuarto día me dixeches: Gústame moito o solpor. Üüb Kastilisk (Spoonsk) ütj „El Principito“: ¡Ah, principito! Así, poco a poco,


Galitsien (spoonsk Galicia, galitsisk Galicia of Galiza; amtelk galitsisk: Comunidade Autónoma de Galicia, spoonsk Comunidad Autónoma de Galicia) as en autonoom gemianskap uun't nuurdwaasten faan Spoonien. Dön tjiin gratst steeden uun't gemianskap san: Uun Galitsien woort bütj Spoonsk uk Galitsisk (galitsisk: Galego, spoonsk Gallego) snaaket; det as nai mä Portugiisk. Sant 1981 as Galitsisk diar det ööder amtsspriak. Commonskategorii: Galitsien – Saamlang faan bilen of filmer Galitsisk Könangrik Galitsien Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Spain: Galicia, citypopulation.de


Chiile as en lun uun Süüd-Ameerikoo. Uun't nuurd leit Peruu, uun't nuurduast Boliiwien, uun't uast Argentiinien an uun't waast a Pasiifik. At lun hää 17.574.003 lidj (2017). At hoodstääd faan't lun as Santiago de Chile. Dön tjiin gratst stääden uun't lun san: Uun jodiar 15 regiuunen lei 346 gemeenen. Statistikamt faan Chiile International Monetary Fund, World Economic Outlook Database, April 2008 Human Development Index Chile, citypopulation.de Chile: Major Urban Agglomerations, citypopulation.de Commonskategorii: Chiile – Saamlang faan bilen of filmer Wikimedia Atlas: Chiile – Geograafisk an histoorisk koorden -31.466666666667-70.9Koordinaaten: 31° S, 71° W


Di Klööwenhuug as en grääfhuug faan't bronsetidj tesken Neebel an Noorsaarep üüb Oomram. Hi hää en trochmeeder faan 19m an en hööchde faan 3m. Klööwenhuug skal uun't madelääler en fersaamlangsteed weesen haa. Üs a reformatsion kaam, skel efangeelsk präästern diar för't nei religiuun würwen haa. Uun a wos faan't juar 1880 hää di skuulmääster an köster Böle Bonken det grääf ütjbodet. Diar foonj hi en stiankast uun mä en grate faan 1m x 0,4m x 0,5m. Uun det kast wiar knooken an det spas faan en bronseswörd. Üs Bonken sin hüs 1910 ufbraand, as mä sin saamlang uk det spas wechkimen. Di nööm komt wel faan klüüwe. Di huug as boowen ei trinj, man dialwiis ufdraanj, an sodenang siig hi wel "klüüwet" ütj. En huug as iar [hu:ɣ] ütjspreegen an miast huugh skrewen wurden. A miasten sai daalang [hu:g] an sodenang as huug det aktuel skriiwwiis. Enkelten sai oober uk [hu:χ] an skriiw det huuch. Diaram het det nei bushaltesteed tesken Neebel an Noorsaarep nü Klööwenhuuch. Wikisource: Christian Johansen: Beschreibung der nordfriesischen Insel Amrum. 1862. Karl Kersten, Peter LaBaume: Vorgeschichte der Nordfriesischen Inseln. 1958. Wachholtz, Neumünster, S. 121: Grabhügel 150. Volkert F. Faltings: Nordfriesische Grabhügelnamen mit anthroponymem Erstglied. 1996. NOWELE,


At Madelääler as uun Euroopa det tidjääler tesken a Antike an at Neitidj, det ment sowat a juaren 500 bit 1500. Uun a sjiisk regiuunen woort det madelääler uun trii kirwer iindiald: Ääder Madelääler (~500 bit 1050). Det wiar det tidj, huar a Merowingern, Karolingern an Ottoonen at saien hed. → Föörromaanik Huuch Madelääler (~1050 bit 1250). Det tidj faan a Saaliern an Staufern. → Romaanik Leed Madelääler (~1250 bit 1500). Habsburgern an Luksemburgern. → Gootik Diar san wel flook meenangen auer, wan det Madelaääler tu aanj ging. Bedüüden onernemen, diar tu't Neitidj feerd, wiar: ~ 1450: Johannes Gutenberg fanjt det drüken faan buken ütj. 1492: Christoph Columbus raiset tu Ameerikoo. 1517: Reformatsioon mä Martin Luther. Commonskategorii: Madelääler – Saamlang faan bilen of filmer Wikiquote: Madelääler (sjiisk)


Ahmet Zogu [ˈzɔɡu] (* 8. Oktuuber 1895 üüs Ahmet Muhtar Bej Zogolli uun Burgajet, Mat; † 9. April 1961 uun Suresnes) wiar faan 1922 ap tu 1924 premier-minister, faan 1925 ap tu 1928 president faan Albaanien an faan 1928 ap tu 1939 üüs Zogu I. köning faan dön Albaaners.


. Suresnes [sy'ʁɛn] as en fransöösk stääd mä 49.311 iinwenern (Stant 1. Janewoore 2019) naibi Paris. Uasterrik Villach, Uastenrik Sjiisklun Hann. Münden, Schiisklun Serbien Kragujevac, Serbien Spoonien Colmenar Viejo, Spoonien Israel Cholon, Israel Ferianagt Könangrik Hackney, Ferianagt Könangrik Lunkreis Göttingen, Schiisklun Commonskategorii: Suresnes – Saamlang faan bilen of filmer


Dr. Wendy Vanselow (* 16. Detsember 1983 uun Henstedt-Ulzburg) as en literatüür- an spriakwedenskapswüf an werket bi't CAU uun Kiel. Wendy hää hör abituur uun Kaltenkirchen maaget, hää tuiarst uun Hamborag studiaret an do uun Kiil. Efter hör magisterwerk hää't faan 2009 bit 2014 bi't Nordfriisk Instituut werket an tu di tidj hör dokterwerk skrewen. Sant 2013 werket Wendy üs frisistin bi't Uniwersiteet Kiil. Die Konstruktion der nordfriesischen Heimat in ausgewählten Texten der deutschsprachigen Literatur von 1870-1930. 2010. Ålstråke/Estrikken Binj 86. [Magisterwerk] (mä Antje Arfsten): Edunordfriisk [Online-Spriakkurs för Fering-Öömrang an Mooring]. 2011. (mä öödern): „Nordfriesische Landeskunde und Literaturwissenschaft – Versuch einer Symbiose“. 2011. Uun: Zwischen Eider und Wiedau. Heimatkalender für Nordfriesland 2011, S. 175-182. (mä Maike Schmidt): „Nordfriesische Identitätskonstruktionen in Olaf Schmidts Friesenblut“. 2013. Uun: Jarich Hoekstra (ütjden): Twenty-Nine Smiles for Alastair. Zum Abschied von Alastair G. H. Walker von der Nordfriesischen Wörterbuchstelle der Christian-Albrechts-Universität zu Kiel am 4. Juli 2013. Estrikken/Ålstråke 94. (mä Antje Arfsten an Thomas Steensen) Die Friesen verstehen. Das kleine Handbuch für Nordfriesland. 2013. Hamburg. (mä Antje Arfsten): Friisk tekstsaamling [5 Binjer]. 2014. Bräist/Bredstedt. „Ganz schön unheimlich! - Das Werk Peter Jensens im Kontext ‚moderner‘ Diskurse“. 2014. Uun: Fryske Akademy: Kongressband zum 19. Frysk Filologekongres. Leeuwarden,


Dr. Ommo Wilts (* 20. Mei 1937; + 28. Detsember 2021 uun Oldenburg) wiar en spriakwedenskapsmaan uun a fresk filologii. Hi hää bi't Christian-Albrechts-Uniwersiteet uun Kiil werket. Dachte foon e Moore. 1977. (ütjden) Sölring fuar Sölring Skuulen. Friesisches Schulwörterbuch. 1978. Tjiisk-fering wurdenbuk. Grundwortschatz Deutsch-Friesisch (Westerlandföhrer Mundart). 1980. Üüs Sölring Liirbok. Friesisches Lehrbuch. 1980. Sjiisk-Öömrang wurdenbuk. Grundwortschatz Deutsch-Friesisch (Amrumer Mundart). 1982. Fering- Öömrang wurdenbuk. Friesisches Wörterbuch für Föhr und Amrum. 1986. Friesisches Sprichwörterlexikon. 1992. Friesische Formenlehre in Tabellen. I-VI. 1993ff. Basiswörterbuch Deutsch-Friesisch (Wiedingharder Mundart). 1998 Wörterbuch Deutsch-Föhrer Friesisch. Amrum 2011. ISBN 978-3-924422-71-4 Wörterbuch Deutsch-Amrumer Friesisch. Amrum 2020. ISBN 978-3-924422-70-7 Dänisch, Nordfriesisch, Hoch- und Niederdeutsch in Schleswig-Holstein. Zur Dynamik sprachlicher Entwicklungen in einem Mehrsprachenland. (Sprachkontakte im Nordseegebiet. 1977) Zu einigen Neufestsetzungen der föhring-amringer Orthographie. (NfJb N.F., 16, 1980) Zwischen Beschreibung und Norm. Vorbemerkungen zu einem Handwörterbuch der nordfriesischen Gegenwartssprache von Föhr und Amrum. (NfJb N.F., 20, 1984) Friesisch - Ursprache der Insel. (Amrum. Hg.: Quedens. 1989). Frisian in schools: Problems in planning. (Dialect and education. 1989) Den nordfrisike Litteratur. (Nordica. 1990) Germanistenverzeichnis Anongs tu Ommo san duas Efterrep uun sh:z


Christoph Martin Wieland (* 5. September 1733 uun Oberholzheim bi Biberach an der Riß; † 20. Janewoore 1813 uun Weimar, Sachsen-Weimar-Eisenach) wiar en tjiisk dachter, auersaater an ütjduer tu’t tidj faan’t Apkleering. Commons: Christoph Martin Wieland – Saamling faan biljen of filmer


Reinhard Jannen (* 1955 uun Noorsaarep/Oomram) as en spriakwedenskapsmaan an werket bi't Ferring Stiftang uun Aalkersem üüb Fer. Hi as uk archiwaar faan't Amt Feer-Oomram. L.F.M. Mechlenburg: Amrumer Wörterbuch. Kiel. K.J. Clement: Eigentümliche Elemente der friesischen Sprache. 1991. Kiel. Christian Johansen: Öömrang Teelen an Staatjin (Nordfriesische Textbibliothek). 1995. Quedens, Amrum. Wort- und Stellenregister zu Christian Johansen Die nordfriesische Sprache nach der Föhringer und Amrumer Mundart (1862). 1995. Amrum. Quedens. Nickels Hinrichsen: Deutsch-Föhringer Wörterverzeichnis. 1997. Amrum. Quedens. L.F.M. Mechlenburg: Amrumer Wörterbuch. 1997. Amrum. Quedens. Heather Amery: Usborne, Min iarst düüsen wurden öömrang. 1998. Bräist, Nordfriisk Instituut. Heather Amery: Usborne, Min iarst düüsen wurden fering. 1998. Bräist, Nordfriisk Instituut. (mä Volkert Faltings): Die Dingprotokolle der Westerharde Föhr und Amrum 1658-1671: Registerband. 2003. Wachholtz, Neumünster. Das Amrumer Schulprotokoll. 2006. Husum Druck, Hüsem. (mä Ommo Wilts): Wörterbuch Deutsch - Föhrer Friesisch. 2011. Quedens, Amrum. (mä Volkert Faltings): "En ai as en ai", saad a prääster ... 2012. Husum Druck, Hüsem. (mä Volkert Faltings): Twäärs üüs en haligschep. Lexikon der friesischen Redewendungen von Föhr und Amrum (Nordfriesische Quellen und Studien). 2016. Husum Druck, Hüsem. (mä Volkert Faltings): En hunsfol düntjin: 55 Anekdoten von Föhr und Amrum (Nordfriesische Textbibliothek). 2016. Amrum. Quedens. Lorenz Friedrich M. Mechlenburg


w1 At Ibeerisk Hualeweilun of uk Pyreneenhualeweilun as di dial faan Euroopa süüdwaastelk faan a Pyreneen. Diar lei Spoonien, Portugal, at föörstendoom Andora an Gibraltaar. Saner Atsooren, Madeira, Balearen, Kanaaren, Ceuta an Melilla, jo lei ei üüb't hualeweilun. Commons: Ibeerisk Hualeweilun – Saamlang faan bilen of filmer Koord 1:1.000.000 faan di nuurdelk dial Koord 1:1.000.000 faan di süüdelk dial


A Balearen of Balearisk Eilunen (katalaans: Illes Balears, spoonsk: Islas Baleares) san en skööl faan eilunen uun't waastelk Madlunsia, en prowins, an en autonoom gemianskap faan Spoonien. Bütj jodiar fiiw bewenet eilunen jaft at oober uk noch 146 ünbeweneten. Commonskategorii: Balearisk Eilunen – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Balearen (sjiisk) Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística. Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero. Statistik faan't Instituto Nacional de Estadística.


Tö Pharisäer jeft et muar üs jen Bigrep: Pharisäer (Religioon) Pharisäer (Drink) Wikisource: Pharisäer (Drink)


ff A Pyreneen (spoonsk Pirineos, fransöösk Pyrénées, baskisk Pirinioak, katalaans Pirineus, aragoneesk Perinés und oksitaans Pirenèus) san en 430 km lung keed faan berger. Jo dial det Ibeerisk Hualeweilun uun't süüdwaasten uf faan Euroopa. Uun't waasten ling a berger bit tu a Atlantik an uun't uasten bit tu't Madlunsia. A Pyreneen san uk (muar of maner) det grens tesken Frankrik an Spoonien. An maden uun leit det föörstendoom Andora. Commons: Pyreneen – Saamlang faan bilen of filmer


At baskisk spriak – aanj nööm Euskara (of uk euskera, eskuara, üskara) – woort uun't Baskenlun (Euskal Herria) faan amanbi 700.000 minsken snaaket, a miasten uun Spoonien. Huar det baskisk spriak nai mä as, koon daalang näämen mä seekerhaid sai. Ferlicht hiart hat tu a Dene-Kaukaasisk spriaken. Ernst Kausen: Die baskische Sprache. (MS Word; 80 kB) Gießen 2001.


Dene-Kaukaasisk spriaken san en famile faan spriaken (en „makrofamile“), huar näämen so rocht witj, wäär jo tuuphinge of uk ei. Di nööm komt faan Sergei Anatoljewitsch Starostin (1984). Enkelten men, dat uk det ual Sumeerisk spriak diar mä tu hiart. Uk det iindialang as ei gans seeker: Dene-Kaukaasisk Baskisk Nuurdkaukaasisk Abchaasisk-Adygeesk (Nuurdwaastkaukaasisk) Nachisk-Dagestanisk (Nuurduastkaukaasisk) Hurritisk-Urartäisk † Dene-Jenisejsk spriaken Jenisejsk spriaken (Ket) Na-Dene spriaken (Tlingit, Atapaskisk) Burushaski Sinotibeetisk spriaken John D. Bengtson: Materials for a Comparative Grammar of the Dene–Caucasian (Sino-Caucasian) Languages. (2008) Aspects of Comparative Linguistics 3, Moscow: RSUH Publishers, S. 45–118 S. A. Starostin: Gipoteza o genetičeskij svjazjax sinotibetskix jazykov s enisejskimi i severnokavkazskimi jazykami. Moskau 1984. Kaukaasisk spriaken


Burushaski [buˈɾuɕaski] as en spriak, diar uun't Karakorum uun Nuurd-Pakistaan faan amanbi 100.000 minsken snaaket woort. Hat as oober ei nai mä a naiberspriaken. Ferlicht hiart hat tu't Dene-Kaukaasisk spriakenfamile, det as oober ei seeker. Test-Wikipedia üüb Burushaski Ernst Kausen: Burushaski. (doc; 155 kB) G. D. S. Anderson: Burushaski. Uun: K. Brown, S. Ogilvie (Hrsg.) Concise Encyclopedia of Languages of the World. S. 175–179.


fff At Karakorum (of uk Karakoram) as en keed faan bit tu 8611m huuch berger uun Madelaasien. Diar leit uk a K2, di ööderhuuchst berag faan a eerd. At Karakorum as en dial faan't Himalaya. Hat as sowat 700 km lung an 100 bit 150 km briad. K2 (8611 m) Broad Peak (8051m) Gasherbrum I („Hidden Peak“, 8080m) Gasherbrum II (8034m) + 63 sööwendüüsener A K2 (8611m). Gasherbrum II (8.035m). Trango skööl üüb a nuurder ääg faan't Baltoro istong. At Shaksgam dääl nai bi a K2. Commonskategorii: Karakorum – Saamlang faan bilen of filmer Burushaski


At list faan ISO 3166-2-Codes för Pakistan wiset di code för vier Provinzen, das Hauptstadtterritorium und drei weitere Gebiete von Pakistan. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Pakistan PK), di ööder as di code för die Verwaltungseinheit. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk) ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden.


Paschtu, of uk Pashto, Paschtuuns(k) (aanj nööm: پښتو [paʂto] of Paṭhānī (Hindustani)) as uk üs Afghaans(k) (persisk افغانی) bekäänd. Hat as en Iraans spriak, diar uun Afghanistan an Pakistan snaaket woort. 1. Süüdelk spriakwiisen Kandahari of Süüdelk Pashto Kakar of Süüduastelk Pashto Mandokhel-Shirani Marwat-Lodi-Bettani Wanetsi Süüdelk Karlani Khattak Banuchi Dawarwola Masidwola Wasiri of Wazirwola 2. Nuurdelk spriakwiisen Madel Paschto of Madel Ghilji of Nuurdwaastelk Pashto Nuurdelk Paschto of Uastelk Pashto Yusufzai of Nuurduastelk Pashto Nuurdelk Karlani Taniwola Khosti Zadran-Mangal Bangash-Orakzai-Turi-Zazi Afridi Khogyani Wardak Commonskategorii: Paschtuunsk spriak – Saamlang faan bilen of filmer


Afrikaans as ian faan 11 amtsspriaken uun Süüdafrikoo. Uun Namiibia as't en gudkäänd manertaalspriak. Hat as nai mä't Holuns an sodenang en Waastgermaans spriak. Ferglik faan wurden faan Afrikaans an Holuns Bispalen Persöönelk Pronoomen (üüs subjekt): ek (ik), jy of u (dü), hy (hi), sy (hat w.), dit (hat s.), ons (wi), julle of u (jam), hulle (jo). Persöönelk Pronoomen (üüs objekt): my (mi), jy of jou (di), hom (ham), haar (hat w.), ons (üs), julle of u (jam), hulle (jo). Posesiiw Pronoomen: my (man/min), jou of u (dan/din), sy (san/sin), haar (san/sin w.), ons (üüs/üsens), julle, jul of u (jau/jamens), hulle of hul (hör/hörens). Amtelk spriaken faan Süüdafrikoo: Afrikaans, Ingels, Nuurd-Sotho, Sotho, Süüd-Ndebele, Swaasi, Tsonga, Tswana, Venda, Xhosa, Zulu. Commonskategorii: Afrikaans spriak – Saamlang faan bilen of filmer Wikipedia üüb Afrikaans


Bảo Đại (Hán tự: 保大; * 22. Oktuuber 1913 uun Huế; † 30. Jüüle 1997 uun Pariis) wiar de tretanjst an letst keiser faan det wjetnameesk Nguyễn-Dünastii. Commons: Bảo Đại – Saamling faan biljen of filmer


Keiser Khải Định (Hán tự: 啟定; * 8. Oktuuber 1885 uun Huế; † 6. Nofember 1925 uk diar) wiar de twaalewst keiser faan det wjetnameesk Nguyễn-Dünastii. Commons: Khải Định – Saamling faan biljen of filmer


Ååst-Fraschlönj än Ååstfraschlönj miine ai dåtseelwie. Normåål betiikend Ååst-Fraschlönj e hiilje loonschap bai e Weestsiie twasche Dolart än Jaade. Büte foon e regioon liiwe e manschne oofting, dåt dåtdeer lönj åles Ååstfraschlönj as, ouers dåt as ai rucht. Mån Ååst-Fraschlönj as en kunstuurd, deeram wård dåt oofting uk "ååstfrasch ood" unti "ååstfrasch huulewailönj" nåmd. Ååstfraschlönj, dåt as bloot dåt gebiit foon ju üülj groowschap Ååstfraschlönj. Dåt as sü amenbai dåt gebiit foon e loonkrise Aurich, Leer än Wittmund än e stää Emden. Ouers wan et hiilj huulewäilönj betiikned wårde schal - ålsü uk e Loonkris Fraschlönj än e stää Wilemshuuwen, dan koon huum et uurd Ååst-Fraschlönj brüke. Wat diling jü kris Fraschlönj än jü stää Wilemshuuwen san (dåt Jeewerlönj än jü Frasche Weede) heet iir ai tu e groowschap Ååstfraschlönj hiirt, ouers tu et lönj Oldenborj. Da manschne, wat önj dåtdeer frasche diilj foon Oldenborj laawe, mooge dåt mååst ai lise, wan's Ååstfrasche nåmd wårde. Dan jeeft dat uk nuch en oudere definiisjoon foon e begrip Ååst-Fraschlönj. Önj diheere widest san foon dåt uurd wårde åle gebiite önj Naarersaksen tuhuupe räägned, wat en frasch histoorie en kultuur hääwe. Tu dåt eentlik Ååstfraschlönj än dåt Oldeborjer Fraschlönj kaame dan nuch dåt


49.92.7Koordinaaten: 49° 54′ N, 2° 42′ O Hauts-de-France as sant di 1. Janewoore 2016 en fransöösk regiuun. Diar san jo ual regiuunen Nord-Pas-de-Calais an Picardie tuupslööden wurden. En tidjloong hää't uk Nord-Pas-de-Calais-Picardie het. Uun't regiuun Hauts-de-France san fiiw Départements: Dön tjiin gratst stääden uun't regiuun san: France: Hauts-de-France, citypopulation.de Commons: Hauts-de-France – Saamlang faan bilen of filmer


Keiser Duy Tân (Hán tự: 維新; * 3. August 1900 uun Huế; † 26. Deetsember 1945 bi Mbaiki, daaling Madelafrikoons Republiik) wiar de elwenst keiser faan det wjetnameesk Nguyễn-Dünastii.


At Département Nord [nɔːʀ] as en fransöösk département uun't regiuun Hauts-de-France. Hat leit widj uun't nuurden an hää en grens mä Belgien. Efter iinwenertaal as't det gratst departement faan Frankrik. Commons: Département Nord – Saamlang faan bilen of filmer lenord.fr ufrepen di 27. April 2015 50.6213888888893.0322222222222Koordinaaten: 50° 37′ N, 3° 2′ O


At Neederluns Spriakunion as en internatjunaal organisatjuun, diar ham am't Neederluns spriak an literatuur komert. Hat as 1980 grünjlaanj wurden. Ianhaidelk rochtskriiwang Gemiansoom ütjwerkin faan fääkliteratuur Saamlin an ütjbütjin faan onerrachtsmateriol Ütjbilang faan skuulmäästern an auersaatern Spriakenpolitiik Neederlunen Flandern (Belgien) Suurinam Amtelk wääbsteed


UNASUR (spoonsk Unión de Naciones Suramericanas UNASUR, portugiisk União das Nações Sul-Americanas UNASUL, ingelsk Union of South American Nations, holuns Unie van Zuid-Amerikaanse Naties) as det Union faan Süüdamerikoonsk Lunen an diar hiar 12 lunen tu. 1Dooten faan Afrikoo san slompet. Commonskategorii: UNASUR – Saamlang faan bilen of filmer Wikisource: Declaración de Cusco sobre la Comunidad Sudamericana de Naciones (spaans) World Economic Outlook Database, October 2013


A Witjhoodet Iarn (Haliaeetus leucocephalus, faan greks ἁλι- hali- „siaweeder-“, αἰετός aietos „iarn“, λευκός leukos „witj“, κεφαλή kephale „hood“) as en graten Gripfögel (Accipitriformes) uun det famile faan a Accipitridae (Hanjügern). Hi liket a Gusiarn, di uun Euroopa föörkomt. Di witjhoodet iarn as det woopendiart faan Ameerikoo an komt uk üüb amerikoonsk jilstaken (US-Dooler) föör. Stunfögel, bräät diar Somerfögel, bräät diar Wonterfögel Üüb a waanrang Komt bluas dan an wan ans föör Aier faan Haliaeetus leucocephalus - MHNT Commonskategorii: Witjhoodet Iarn – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Witjhoodet Iarn


Siaiarner (Haliaeetus) san en skööl faan Gripfögler (Accipitriformes) uun det famile faan a Hanjügern (Accipitridae). Gusiarn (H. albicilla) Witjhoodet Iarn (H. leucocephalus) H. leucogaster H. leucoryphus H. pelagicus H. sanfordi H. vocifer H. vociferoides Commonskategorii: Siaiarner – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Siaiarner


A Ruad Miilaan (Milvus milvus), as en Gripfögel (Accipitriformes) uun det famile faan a Hanjügern (Accipitridae). Hi as amanbi so grat üs di Müsensiif (Buteo buteo). Hi fäält üüb mä san swaalkenliken stört. M. m. fasciicauda (= Milvus fasciicauda) M. m. milvus Ai faan Milvus milvus - MHNT Commonskategorii: Ruad Miilaan (Milvus milvus) – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Ruad Miilaan (Milvus milvus)


Miilaaner (Milvus) san en skööl faan Gripfögler (Accipitriformes) uun det famile faan a Hanjügern (Accipitridae). Tu det skööl hiar trii of sjauer slacher. Ruad Miilaan (Milvus milvus) Suart Miilaan (Milvus migrans) Milvus aegyptius Of Milvus fasciicauda en aanjen slach as of ferlicht en onerslach Milvus milvus fasciicauda, as ei seeker. Commonskategorii: Miilaaner – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Miilaaner


Circus (sjiisk: Weihen, ingelsk: Harrier) san en skööl faan Gripfögler (Accipitriformes) uun det famile faan a Hanjügern (Accipitridae). Diar hiar wel 18 slacher tu. Raidiarn (Circus aeruginosus) (Circus approximans) (Circus assimilis) (Circus buffoni) (Circus cinereus) Blä Hanjüger (Circus cyaneus) (Circus dossenus) † (Circus eylesi) † (Circus hudsonius) (Circus macrosceles) (Circus macrourus) (Circus maillardi) (Circus maurus) (Circus melanoleucus) Grä Hanjüger (Circus pygargus) (Circus ranivorus) (Circus spilonotus) (Circus spilothorax) Commonskategorii: Circus – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Circus


A Buteo san en skööl faan Gripfögler (Accipitriformes) uun det famile faan a Hanjügern (Accipitridae). (Buteo rufinus) (Buteo ventralis) (Buteo archeri) (Buteo augur) (Buteo albonotatus) (Buteo oreophilus) (Buteo platypterus) (Buteo galapagoënsis) (Buteo nitidus) (Buteo ridgwayi) (Buteo solitarius) (Buteo refectus) (Buteo hemilasius) (Buteo regalis) (Buteo brachyurus) (Buteo brachypterus) Müsensiif (Buteo buteo) (Buteo swainsoni) Rüchfutet Müsensiif (Buteo lagopus) (Buteo polyosoma) (Buteo lineatus) (Buteo jamaicensis) (Buteo rufofuscus) (Buteo socotraensis) (Buteo poecilochrous) (Buteo magnirostris) (Buteo leucorrhous) (Buteo albigula) (Buteo albicaudatus) Commonskategorii: Buteo – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Buteo


Accipiter san en skööl faan Gripfögler (Accipitriformes) uun det famile faan a Hanjügern (Accipitridae). Diar hiar wel son 50 slacher tu. (Accipiter albogularis) (Accipiter badius) (Accipiter bicolor) (Accipiter brachyurus) (Accipiter brevipes) (Accipiter butleri) (Accipiter castanilius) (Accipiter chilensis) (Accipiter chionogaster) (Accipiter cirrocephalus) (Accipiter collaris) (Accipiter cooperii) (Accipiter erythrauchen) (Accipiter erythronemius) (Accipiter erythropus) (Accipiter fasciatus) (Accipiter francesiae) (Accipiter francesiae pusillus) Hanjüger (Accipiter gentilis) (Accipiter griseiceps) (Accipiter gularis) (Accipiter gundlachi) (Accipiter haplochrous) (Accipiter henicogrammus) (Accipiter henstii) (Accipiter imitator) (Accipiter luteoschistaceus) (Accipiter madagascariensis) (Accipiter melanochlamys) (Accipiter melanoleucus) (Accipiter meyerianus) (Accipiter minullus) (Accipiter nanus) Düüwenfalk (Accipiter nisus) (Accipiter novaehollandiae) (Accipiter ovampensis) (Accipiter poliocephalus) (Accipiter poliogaster) (Accipiter princeps) (Accipiter rhodogaster) (Accipiter rufitorques) (Accipiter rufiventris) (Accipiter soloensis) (Accipiter striatus) (Accipiter superciliosus) (Accipiter tachiro) (Accipiter toussenelii) (Accipiter trinotatus) (Accipiter trivirgatus) (Accipiter ventralis) (Accipiter virgatus) Commonskategorii: Accipiter – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Accipiter


Altaisk spriaken san en skööl faan muar üs 60 spriaken mä amanbi 200 bit 230 miljuun spreegern uun Aasien. Di nööm komt faan't Altaibergem. Jodiar sköölen wurd tuupfaadet tu a Altaisk spriaken, san oober eegentelk ei alt nai mäenööder: Mongoolisk spriaken: 14 spriaken, 7,5 Mio. spreegern (green) Tunguusisk spriaken: 12 spriaken, 75.000 spreegern (ruad) Turkspriaken: 41 spriaken, 180 bis 200 Mio. spreegern (blä) Ferlicht hiar diar noch mä tu, det as oober uk ei seeker: Koreaans an Japoonsk: 204 miljuun spreegern (güül an brons) Altaibergem


f Di Altai (rüsk Алтай; türkisk: Altay) as en keed faan berger uun Madelaasien, diar bit tu en hööchde faan 4.506 meetern apraage. Hi as son 2.100 kilomeetern lung. Belucha (4506 m) Chüiten (4374 m) Mönkh Khairkhan Uul (4204 m) Tsast Uul (4193 m) Tsambagaraw Uul (4165 m) Sutai Uul (4090 m) Tawan-Bogd Uul (4082 m) Commonskategorii: Altai – Saamlang faan bilen of filmer Altaisk spriaken


Det Georgisk Spriik (üüb Georgisk: ქართული ენა kartuli ena [kʰɑrtʰuli ɛnɑ]) as det amtsspriik uun Georgien an wurt do faan amanbi 4 miljuunen lidj spreegen. At spriik hiart tu det Süüdkaukaasisk skööl faan spriiken. Georgisk hee fiiw wokaalisk an 28 konsonantisk foneemen. At betuuning as uu so swak. Georgisk hee sööwen gramatisk kaasen: noominatiif, ergatiif, daatiif, geenitiif, instrumentaal, adwerbiaal an wokatiif. Dön miasten hoodwurden nem mä -i en aanj, man jaft at uk hoodwurden, wat mä -a, -e, -o an -u en aanj nem. Bispalen: Bispal faan en reegelmiatig werb: Bispal faan en ünreegelmiatig werb: Chotiwari-Jünger, S., Melikischwili, D. an Wittek, L. (2010), Georgische Verbtabellen, Buske, Hamburg. ISBN 978-3-87548-510-3 Fähnrich, H. (2008), Kartwelsprachen: Altgeorgisch, Neugeorgisch, Mingrelisch, Lasisch, Swanisch, Reichert, Wiesbaden. ISBN 978-3-89500-653-1 Georgisk skraft Commons: Georgisk – Saamling faan biljen of filmer Wikipedia üüb Georgisk მან man as det ergatiiw faan ის is. მას mas as det daatiiw faan ის is. მათ mat as det daatiiw faan ისინი isini.


Süüdkaukaasisk spriaken (uk wel Kartweelisk spriaken, georgisk ქართველური ენები kartveluri enebi) san en spriakfamile faan a Kaukaasisk spriaken. Man jo haa mä't Nuurdkaukaasisk ei föl tu dun. Ferlicht haa jo ferbinjang mä't ual Sumeerisk. Georgisk, 5 miljuun spreegern, amtsspriak faan Georgien. Judäo-Georgisk woort dialwiis üs aanj spriak uunsen, dialwiis oober uk üs en Georgisk spriakwiis. 10.000 bit 20.000 spreegern, fölen san efter Israel ütjwaanert. Jo skriiw hör spriak mä't hebreewsk skraft. Saanisk of Kolchisk Laasisk, 250.000 spreegern (Laasen), 3.000 uun't süüdwaasten faan Georgien (Adschaarien) an a miasten uun't nuurduasten faan a Türkei. Mingreelisk, 500.000 spreegern uun't waasten faan Georgien (Mingreelien). Swaanisk, 40.000 spreegern uun't nuurdwaasten faan Georgien (Swaneetien). Bütj Judäo-Georgisk brük jodiar spriaken det Georgisk skraft: Mchedruli. Fähnrich, H. (2008), Kartwelsprachen : Altgeorgisch, Neugeorgisch, Mingrelisch, Lasisch, Swanisch, Reichert, Wiesbaden. ISBN 978-3-89500-653-1 Heinz Fähnrich: Grammatik der altgeorgischen Sprache. Hamburg 1994, S. 250 ff.


Wat menst Dü? Nuurdkaukaasisk spriaken Nuurduastkaukaasisk Nuurdwaastkaukaasisk Süüdkaukaasisk spriaken Georgisk Nuurd- an Süüdkaukaasisk spriaken haa ei föl mäenööder tu dun.


Jens Emil Mungard (1885-1940) - Dechter üp Sölring Spraak Nann Peter Mungard (1849–1935)- Pleeger fan di Sölring Spraak


At Sumeerisk spriak as faan a ual Sumeerern uun't 3. juardüüsen f.Kr. snaaket wurden. Jo haa uun Mesopotamien (daalang Süüd-Irak) lewet. At Sumeerisk as wel det iarst spriak weesen, diar en skraftsüsteem hed, det kiilskraft. Daalang as at Sumeerisk ütjstürwen, man ferlicht san det Georgisk an Armeensk spriak diarfaan ufkimen. Wikiquote: Sumeerisk spreegwurden (sjiisk) Ernst Kausen: Die sumerische Sprache. (MS Word; 182 kB)


At Georgisk skraft (georgisk: ქართული ანბანი kartuli anbani) as en alfabeetskraft an hää 33 buksteewen. Hat woort brükt för Georgisk, man uk för ööder Süüdkaukaasisk spriaken an för Abchaasisk an Oseetisk uun Georgien. Diar san 33 buksteewen mä 28 konsonanten an 5 wokaalen. För arke foneem jaft at en aanj grafeem. Grat- of letjskriiwen käänt det skraft ei. Mchedrulis Mtawruli (georg. მხედრულის მთავრული) as en skraftoort faan Mchedruli, huar aal a buksteewen likehuuch san. Det as 1728 faan Nikolos Tbileli so apsteld wurden: Commonskategorii: Georgisk alfabeet – Saamlang faan bilen of filmer


Nuurwaastkaukaasisk spriaken het uk Abchaasisk-Adygeesk spriaken an san en spriakfamile uun't nuurdwaasten faan a Kaukasus. Jo lei uun Süüdruslun an Georgien an san nai mä't Nuurduastkaukaasisk. Man of jo tuup en Nuurdkaukaasisk spriakfamile san, det as ei seeker. Nuurdwaastkaukaasisk (Abchaasisk-Adygeesk) Abchaasisk-Abasiinisk (laachtbrün) Abchaasisk (105.000 spreegern) Abasiinisk (45.000) Tscherkesisk-Ubychisk (green) Tscherkesisk Kabardiinisk (Uast-Tscherkesisk) (650.000) Adygeeisk (Waast-Tscherkesisk) (300.000) Ubychisk Ubychisk † Ernst Kausen, Die kaukasischen Sprachen. (DOC; 167 kB) Ernst Kausen, Die Klassifikation der kaukasischen Sprachen


Julius Bröring (1867 – 1947) waas schriwer foon Das Saterland. Eine Darstellung von Land, Leben, Leuten in Wort und Bild. I. Teil, Oldenburg 1897, II. Teil, Oldenburg 1901. As Julius von Ramsloh schal hi jü histoori foon Ju slaue Gräite romantisiirt heewe. Saaterfrasch literatuur


Hurritisk-Urartäisk as en ütjstürwen spriakfamile. Hurritisk as bit tu't 12. juarhunert uun Uast-Anatoolien (Türkei), Nuurd-Syrien an Mesopotamien (Irak) snaaket wurden, an Urartäisk bit tu't 7. juarhunert f.Kr. uun a Uast-Türkei an Armeenien. Ferlicht hää uk det Kassitisk spriak diar mä tu hiard. Tu hün grater spriakfamile jodiar spriaken hiar as ei gans seeker, ferlicht tu't Nuurdkaukaasisk. Joost Hazenbos: Hurritisch und Urartäisch. Uun: Michael P. Streck (Hrsg.): Sprachen des Alten Orients. Wissenschaftliche Buchgesellschaft, Darmstadt 2005, ISBN 3-534-17996-X.


Akkadisk (akkadû, 𒅎𒀝𒂵𒌈 ak-ka-du-u2) as en ütjstürwen semiitisk spriak, diar föl iinflööd faan't Sumeerisk belewet hää. Hat as bit iin uun't 1. juarhunert efter Krast uun Mesopotamien an Syrien snaaket wurden. Leeder hää ham diar det Aramäisk briad maaget. Di nööm komt faan stääd Akkad uf, man daalang witj näämen so rocht, huar det wel ans wiar. Babyloonisk (daalang: Madel- an Süüd-Iraak) Assyrisk (daalang: Nuurd-Iraak) Eblaitisk (daalang: Syrien) Gilgamesch-Epos (amanbi 13. bit 11. juarhunert f.Kr.): Commonskategorii: Gilgamesch-Epos – Saamlang faan bilen of filmer Paul Garelli: «Akkad», en El Próximo Oriente asiático. Labor, Barcelona 1974, ISBN 84-335-9310-2.


Arameesk spriaken san en semiitisk spriakfamile. Tuup mä't Kanaaneesk hiar jo tu't Nuurdwaastsemiitisk. Jo haa föör 2.000 juar det Akkadisk uun Syrien an Mesopotamien ufliaset. Daalang san diar amanbi 500.000 spreegern uun: Uast-Türkei Nuurdwaast-Iraan Nuurd-Iraak Uast-Syrien Wikipedia üüb Arameesk


Johann Friedrich Minssen wus spräkewaasenschaper, mååst for dåt saaterfrasch, wangeroogisch än dåt halunder. Hi wus tulaid önj Jever än studiirde theologii un philologii önj Jena än Berlin. Johann Friedrich Minssen, Vergleichende Darstellung der Laut- und Flexionsverhältnisse der noch lebenden neufrieischen Mundarten und ihres Verhältnisses zum Altfriesischen, Friesisches Archiv 1, 165-276 (1849). Johann Friedrich Minssen, Mittheilungen aus dem Saterlande. Im Jahre 1846 gesammelt. [1. Beend:] Friesisches Archiv 2, 135-227 (1854) L. Strackerjann, Aberglaube und Sagen aus dem Herzogthum Oldenburg, Oldenburg 1867. Johann Friedrich Minssen, Mittheilungen aus dem Saterlande. Im Jahre 1846 gesammelt’‘. 2. Beend, ‘’Pronomen, Adjectivum und die übrigen kleineren Redetheile, Alliteration, Reim & das Substantivum: Ljouwert 1965 (Fryske Akademy Nr. 270). Johann Friedrich Minssen, Mittheilungen aus dem Saterlande. Im Jahre 1846 gesammelt. 3. Beend, Anhang: Ljouwert 1970 (Fryske Akademy Nr. 372). Dät sunt Märchen (Anhang 1), Räätsel (2), uut ju Geschichte (3), Gebruuke (4) un Spräkwoude (5). Seelter Materioal uut dän Ätterläit fon Ehrentraut in: Theodor Griep un Pyt Kramer, Seelter Seeken, Sälwenferlaach, Mildaam 1999. H.T.J. Miedema, Paedwizers fan de Fryske filology, Ljouwert 1961 (Fryske Akademy Nr. 200), S. 34. P.K[ramer], Ju Hondschrift un hiere Geschichte. In: Johann Friedrich Minssen, 3. Beend, ‘’Anhang’‘: Ljouwert 1970 (Fryske Akademy Nr. 372), S.


Mesopotaamien (greks Μεσοποταμία Mesopotamia; syrisk-aramäisk ܒܬ ܢܗܪܝܢ Beth Nahrin; araabisk بلاد ما بين النهرين, DMG Bilād mā baina n-Nahrain; kurdisk/türkisk Mezopotamya) of uk at Taustruumlun as en regiuun uun Fööraasien bi jo grat struumer Euphrat an Tigris. Uun Mesopotaamien begand det kultuur faan a minsken aptuwaaksen. Diar lai uun a luup faan a juarhunerten an -düüsenen flook könangriken mä en grat bedüüdang. Sumeerern (~ 5000-2000 f.Kr.). Jo hed det iarst skraft an haa det wel ütjfünjen. Akkaadien (~ 2235–2094 f.Kr.). Faan Akkad ütj as Mesopotaamien ianagt wurden, man det hää ei loong häälen. Ur III, Neisumeerisk tidj (am 2000 f.Kr.). Jo baud en ferwaltang ap. Babyloonsk tidj (~2000–1595 f.Kr.). Diar san rochtsteksten apskrewen wurden. Assyrern (~1800-625 f.Kr.). Haa hör määcht bit tu't Madlunsia ütjbaud. Neibabylon (~625-450 f.Kr.). Persern (~550-330 f.Kr.). Kaam faan uasten. Alexander di Grat faan Makedoonien sluch jo turag. Seleukiiden (~300-100 f.Kr.). Imperium Romanum (~0-400). Islaamisk tidj (~640-daalang). Commonskategorii: Mesopotaamien – Saamlang faan bilen of filmer Sumeerisk spriak


Nuurdwaastsemiitisk spriaken san en twiig faan a Semiitisk spriaken. Jo wurd uun Syrien, Israel an Palestina snaaket. Ugaritisk † Kanaaneesk Hebreews Phönizisk-punisk † Moabitisk † Ammonitisk † Edomitisk † Aramäisk


At list faan ISO 3166-2-Codes för Syrien wiset di code för 14 Gouvernements Syriens. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Syrien SY), di ööder as di code för das Gouvernement. Nian feranerang faan di code sant 1998. ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk)


Syrien araabisk الجمهورية العربية السورية al-Dschumhūriyya al-ʿarabiyya as-sūriyya, as en stoot uun Fööraasien. Uun't süüden lei Israel an Jordaanien, uun't waasten a Libanon an at Madlunsia, uun't nuurden a Türkei, an uun't uasten a Iraak. Det eilun Zypern leit man 125 km föör't küst. Det lun as mä 185.000 km² hualew so grat üs Sjiisklun. Hoodstääd as Damaskus. Diar san 14 Gouvernements: Madinat Dimaschq (Stääd Damaskus) Rif Dimaschq Quneitra Dar'a as-Suwaida Homs Tartus Latakia Hama Idlib Aleppo ar-Raqqa Deir ez-Zor al-Hasaka Commonskategorii: Syrien – Saamlang faan bilen of filmer Wikimedia Atlas: Syrien – Geograafisk an histoorisk koorden Wikivoyage Raisfeerer: Syrien (sjiisk) International Monetary Fund, World Economic Outlook Database, April 2008 Human Development Report Office: Syrian Arab Republic – Country Profile: Human Development Indicators, ufrepen di 3. April 2017


At Khmer skraft (üüb Khmer: អក្សរខ្មែរ âksâr khmêr) as en faan dön skraften, wat faan Inje ufleitet wurd. At skraft wurd brükt, am det Khmer Spriik tu skriiwen. Det hee 33 konsonanten, 24 wokaalen an 14 beganwokaalen. At skraft hee 33 konsonanten an 2 konsonanten, wat ei muar brükt wurd. At skraft hee 23 „ufhingig“ wokaalteekens, wat mä konsonanten ferbünjen wurd kön. At skraft brükt uk taalen.


A Eilun as en motorskap faan Oomram, diar mä föl baaselidj an enkelt ööder lidj üüb a Nuurdsia fäärt. Det skap hää tau maskiinen mä 2 x 180 PSe an lääpt 11,5 kn. A Eilun as 1970 üs Delphin bi a Schiffswerft Lübbe Voss üs Nr. 30 för a Nordstern Schiffahrtsgesellschaft üüb Borkum baud wurden. April 1971 kääft a Wyker Dampfschiffs-Reederei (W.D.R.) at skap. A huuwen wiar a Wik üüb Feer. 1983 kääft koptein Bernhard Tadsen jr. faan Neebel a Delphin faan a W.D.R. an näämd at Eilun; a nei huuwen wurd Witjdün. 1997 hää koptein Bandix Tadsen at skap kääft. A Eilun fäärt normoolerwiis, man ei uun a wonter, troch't waas tu a Halgen a Huug, a Nääs, Ualun an a Grööd, tu a selger üüb sunem, trinj am Oomram of tu a Wik. Bandix Tadsen wiiset a lidj ales wat interessant as. Commonskategorii: Eilun (skap) – Saamlang faan bilen of filmer Sidj faan a Eilun Informatjuunen faan a W.D.R. Eilun üüb stadtbus-flensburg.dk


Naimünster as en krisfri stää önjt tjüsch bundeslönj Slaswik-Holstiinj. Stäädiile: Böcklersiedlung-Bugenhagen Brachenfeld-Ruthenberg Einfeld Faldera Gadeland Gartenstadt Stadtmitte Tungendorf Wittorf Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2021 (XLS-datei) (Widjerfeerd üüb grünjlaag faan't fulkstäälang 2011) (Heelp aw tjüsch)


At Khmer-spriak (ភាសាខ្មែរ, Phéasa Khmér, ütjspriak: [pʰiːəsaː kʰmaːe]; of uk : Kambodschaans) as det amtsspriak faan Kambodscha. Ööders üs t.b. Schineesk of Thai as Khmer nian tuunspriak: Ünlik tuuner haa nian ünlik bedüüdang. Det spriak hää hör aanj Khmer-skraft. Wikipedia üüb Khmer


Jü Ååstsiie as en siie wat sü amenbai twasche Sweeden än da Baltische Stoote lait. Jü Ååstsiie wårt begränsed foon: Sweeden Finlönj Da Baltisch Stoote; Estlönj, Letlönj, Litauen Poolen Tjüschlönj Dånmark Da grutste ailönje san: Gotland (2994 km², diilj foon Swärik) Saaremaa (2673 km², diilj foon Estlönj) Öland (1342 km², diilj foon Swärik) Lolland (1243 km², diilj foon Dånmark) Hiiumaa (989 km², diilj foon Estlönj) Rügen (935 km², diilj foon Tjüschlönj) Fasta Åland (685 km², iinj foon da Åland ailönje, diilj Finlönj) Bornholm (588 km², diilj foon Dånmark) Kimitoön (560 km², diilj Finlönj) Falster (514 km², diilj foon Dånmark) Usedom (445 km², diilj foon Tjüschlönj än Poolen) Wolin (265 km², diilj foon Poolen) Møn (218 km², diilj foon Dånmark) Hailuoto (201 km², diilj foon Finlönj) Muhu (198 km², diilj foon Estlönj) Fehmarn (185 km², diilj foon Tjüschlönj) Värmdö (181 km², diilj foon Swärik) Grutste diipte: 459 meeter Commons: Ååstsiie – Soomling foon bile än filme


Alte nordfriesische Hausmarken von der Insel Föhr. Zusammengestellt von Jan Lorenz Jensen in Midlum a. Föhr. [1902] [473] Alte nordfriesische Hausmarken von der Insel Föhr. Zusammengestellt von Jan Lorenz Jensen in Midlum a. Föhr. Herr Jensen, vormaliger Repräsentant der Land- schaft Osterlandföhr, der mir das unten abgedruckte, gegen Ende der sechziger Jahre angefertigte Verzeichnis zur Drucklegung überlassen hat, hat zu demselben damals fol- gendes bemerkt: „Die mit einem × bemerkten Hausmarken sind mir von alten Leuten, welche sich dieser Marken noch erinnerten, mitgeteilt. Die Hausmarken mit beigefügter Jahreszahl sind sämtlich nach Unterschriften alter Dokumente des Osterlandföhrer Archivs zusammengestellt. Nach diesen Unterschriften mit beigefügter Hausmarke ist zu schließen: daß die Männer sich dieser Marken bei Unterschriften weniger bedient haben, viel mehr die Frauen. Ich habe mehrfach gefunden, wenn Mann und Frau beide unter- schrieben haben, daß die Marke niemals bei dem Namen des Mannes, sondern immer hinter oder zwischen den Vor- und Zunamen der Frau steht, und gewöhnlich auch im Dokumente bemerkt steht, das Name und Hausmarke eigenhändig unterschrieben sind.“ Dazu schreibt mir Herr Jensen 1895: „Recht vielen Dokumenten von demselben Jahrhundert, welche von Männern unterschrieben waren, war die Hausmarke nicht beigefügt. Nur solchen Dokumenten, welche von Frauen unterschrieben waren, war


En Hüsmarke wiset uun, hoker det hüs hiart. Det marke as oober uk brükt wurden för werktjüch of ööder dingen, diar tu det famile hiar. Hüsmarkin haa miast ianfach streger, so üs ruunen. Diaram san's nian woopens. Man uun enkelt woopens san hüsmarkin mä uun. Jo skul det hüs an det famile kääntiakne. Jo ging miast üüb di äälst dring faan en famile auer. Jonger dringer faan detsalew famile, diar en aanj hüs hed, auernaam det hüsmarke an feranert det en betj: Diar kaam do ferlicht en letjen streg tu. Flooksis san hüsmarkin üs müüranker bi't hüs tu sen weesen, of uk man üs en letj holttoofel. Üüb Rügen an diar trinajm san hüsmarkin sant 1530 bekäänd. Jo skul fööraal det werktjüch faan a faskern uunwise. Hüsmarkin san uk üs onerskraften brükt wurden, t.b. bi en kuupferdrach. Andreas L. J. Michelsen: Die Hausmarke. Eine germanistische Abhandlung. Frommann, Jena 1853, (online). Karl Konrad August Ruppel: Die Hausmarke. Das Symbol der germanischen Sippe (= Schriftenreihe der Forschungsstätte für Hausmarken und Sippenzeichen im Ahnenerbe. 1. Alfred Metzner, Berlin 1939. Wikisource: Jan Lorenz Jensen: Alte nordfriesische Hausmarken von der Insel Föhr (1902) Commonskategorii: Hüsmarkin – Saamlang faan bilen of filmer Commonskategorii: Hüsmarkin uun woopens


Stial as en wichtag baumateriool. Hat as en legiarang fööraal ütj iisen an do noch enkelt ööder metalen. Stial koon kuul of uk warem amfuremt wurd: Hat woort smeset, baanj, waltset of taanj. Wichtag as, dat diar ei tuföl Köölstoof banen as, ei muar üs 2 prosent. Ööders läät stial ham ai muar so gud ferfurme, det as do bluas üs gusiisen tu brüken. En graten föördial faan stial as, dat hat leewen weder brükt wurd koon, hat koon recycelt wurd. Det as am so wichtager, auer bi't maagin faan stial ünwis föl energii brükt woort. At jaft wel son 3.500 ünlik slacher faan stial; hat komt üüb uun, huar det för brükt woort. Al uun't 2. juardüüsen föör Krast haa a minsken iisen ferwerket, man jo küd noch nian stial maage. Iarst uun't 14. juarhunert as en wai fünjen wurden, am huuchoonker tu bauen mä huuger tempratuuren, so dat di uundial faan Köölstoof turag ging. Stialtoog Brag Stialbeton Stialtank Iisenboonskiinen Skap Commonskategorii: Stial – Saamlang faan bilen of filmer


En müüranker as en baudial, diar det müür mä't bualkem ferbanjt. Müürankern san miast ütj stial, kön oober uk ütj holt of betong wees. Uun Nuurdfresklun siig'am iar uk föl müürankern mä en hüsmarke. Müüranker üs buksteew Müüranker efter di skak faan en güül wüf Krüsanker Juartaalankern Commonskategorii: Müürankern – Saamlang faan bilen of filmer


Bhumibol Adulyadej (üüb Thailuns: ภูมิพลอดุลยเดช, RTGS-amskraft: Phumiphon Adunyadet, ütjspriik: [pʰuːmípʰon ʔàdunjádèːt]; * 5. Deetsember 1927 uun Cambridge, Massachusetts, Ferianigt Stooten; † 13. Oktuuber 2016 uun Bangkok) wiar faan 9. Jüüne 1946 ap tu san duas köning faan Thailun. Hi wiar de njüügenst köning ütj det Chakri-Dynastii üüs Rama IX.. De naist dring faan Bhumibol an Köningin Sirikit as Maha Vajiralongkorn (* 1952) an san efterfulger üs Köning Rama X.. Commons: Bhumibol Adulyadej – Saamling faan biljen of filmer


At Thai skraft (üüb Thai: อักษรไทย [ʔàksɔ̌ːn tʰāj]) as en faan dön skraften, wat faan Inje ufleitet wurd. At skraft wurd brükt, am det Thai Spriik tu skriiwen. Det Thai skraft hee 44 konsonanten. A konsonanten haa trii klasen: madel (กลาง, klang) huuch (สูง, sung) an jip (ต่ำ, tam).


At Haschimiitisk Könangrik Jordaanien (araabisk الأُرْدُنّ al-Urdunn) as en stoot uun Fööraasien. Trinjam lei Israel, at Waastjordanlun faan Palestiina, Syrien, Iraak, Saudi-Araabien an at Ruad Sia (Golf faan Aqaba). Jordaanien hää 12 gouvernements (araabisk محافظة / muḥāfaẓa): Antiik steeden Felsenstääd Petra Gerasa (Jerash) Zitadel faan Amman Mosaiken faan Madaba Ruinen faan Umm er-Rasas Loonskapen Wüüst faan Wadi Rum Duad Sia, jipst steed üüb a eerd Dükerparadiis bi Aqaba bi't Ruad Sia Commonskategorii: Jordaanien – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Jordaanien (sjiisk) Bütjluns Amt auer Jordaanien (huuchschiisk) Hani al-Mulki bi weltalmanach.de www.imf.org Human Development Report Office: Jordan – Country Profile: Human Development Indicators, ufrepen di 25. Oktuuber 2014


Saaremaa (aw Tjüsch än Sweedisch: Ösel, aw Dånsch: Øsel) as dåt grutst estnisch ailönj. Dåt as 2672 km² grut än hiirt tuhoope ma ainkelte oudere ailönje tu di lönjkris "Saare maakond". Kuressaare Leisi Mustjala Koord Schilderai Di Kaali-Krooter (foon en Meteorit) Jü Arensbörj


Joseph Jenkins Roberts (* 15. Marts 1809 uun Norfolk, Virginia, Ferianigt Stooten; † 24. Febrewoore 1876 uun Monrovia) wiar faan 3. Janewoore 1848 ap tu 7. Janewoore 1856 de iarst president faan Libeeria. Faan 1. Janewoore 1872 ap tu 7. Janewoore 1876 wiar hi de sööwenst president. Commons: Joseph Jenkins Roberts – Saamling faan biljen of filmer


Otto Eduard Leopold von Bismarck-Schönhausen, faan 1865 Graf, faan 1871 Fürst von Bismarck, faan 1890 Herzog zu Lauenburg (* 1. April 1815 uun Schönhausen (Elbe); † 30. Jüüle 1898 uun Friedrichsruh bai Hamborig) wiar en tjiisk poliitiker an stootsmaan. Commons: Otto von Bismarck – Saamling faan biljen of filmer


Nann Peter Mungard (* 30. Juni 1849 ön Kairem; † 30. Juli 1935 Møgeltønder/Denemark) wiar en Pleeger fan di Nuurdfriisk Spraak. Hi wiar di Faađer fan di Techter Jens Emil Mungard. Mungard es jerst tö See faart, en diarbi braacht hi dit diarhen, dat hi Koptain uur. Leeterhen es hi Buer ön Kairem üp Söl' uuren en heer masi fuar dit Kultiviaren fan di Hiir dönen. Üs jung Gast heer Mungard üp sin Raisen masi sen en hok Spraaken liirt, diarmung wiar uk japansk. Sin Itüüs blef man di Friisk Kultuur en Spraak. Ön di Jaaren 1903 bit hentö 1913 sörigti hi fuar füf "Friesenfeste", hur Sölringer, Feringer en Aamringer Friisen töhopkām en snaki diaraur, wat em fuar di friisk Kultuur maaki kür. Hi saag al, dat em wat maaki skul, wan di diari ek dial gung skul. Nann Mungard uur Iarenmeföliger fan di weestfriisk Spraak- en Literatuurselskep en di diar Lir sair höm, dat hi man en Uurterbok fuar Nuurđfriisk maaki skul. Nann Mungard hee di jerst Diil fan sin Uurterbok ön 1913 klaar, en hi hee diartö uk en Leesbok fuar Skuulen skrefen. Biiring Boker sen man ek üp Slach drukt en ütdönen uuren. Bi di Folksofsteming fan


Jens Quedens (* 1945 uun Noorsaarep, Oomram) as en öömrangen fotogroof an kuupmaan an sant 1974 föörmaan faan a Öömrang Ferian. Hi hää di ferian grünjlaanj. Uun sin loodens wurd buken, kiikern an knipskasjin ferkääft. Bütj sin werk föör a Öömrang Ferian as Jens bekäänd för san ferlach, huar buken auer Oomram, at öömrang spriak an üüb öömrang ütjkem. Flook buken faan san bruder Georg Quedens san bi Jens ütjkimen. Busch, Wilhelm: Maks an Moorits. Quedens, 2015. At Haasenskuul. Quedens, [2014?] mä Waidhas-Stubbe, Wencke: Adrian in Seenot. Quedens, 2013 mä Waidhas-Stubbe, Wencke: Piratenhase Adrian. Quedens, 2013 Ik wal uk tu skuul gung. Quedens, 2012. Die Zaubermühle oder wie das Salz in die Nordsee kam. Potsdam. Willegoos, 2010. ... an noch flooken muar Bundesfersiinstkrüs (2022) Goldene Schaufel faan't Archeoloogisk Landesamt SH (2022) Wääbsteed faan Jens Quedens san bukhanel an ferlach. amrum-news 2022-12-20


En hormoon as en biocheemisk materiool, diar faan aparte selen maaget woort an faan diar iin uun a kreisluup komt. Hat suragt diarför, dat wichtag reaksioonen uun't lif uun a gang kem. Det wurd komt faan ualgreks ὁρμᾶν hormān = uundriiw, uun a gang fu. Det wedenskap am hormoonen het endokrinologii. Frederik Paulsen (1909-1997) wiar en endokrinoloog. Hormoonen spele en grat rol bi: Sokerstoofwaksel (->Diabetes mellitus) Fäätstoofwaksel Iidjen algemian Menstruatsion bi en wüf Seksualiteet faan maan an wüf Waaksen faan knooken Ferhualen bi aangst an uunspäänang ACTH (adrenocorticotroop hormoon) oftewel corticotropine ADH (antidiuretisch hormoon) oftewel vasopressine ANP (atriaal natriuretisch peptide) adrenaline aldosteron angiotensine calcitonine cholecystokinine cortisol (hydrocortison) dimethyltryptamine endorfine erytropoëtine (epo) FSH (follikelstimulerend hormoon) gastrine ghreline glucagon groeihormoon histamine insuline IGF1 (insuline-like growth factor) leptine LH (luteïniserend hormoon) melatonine 5-MeO-DMT (5-methoxy-dimethyltryptamine) noradrenaline oestrogeen: oestradiol, oestriol en oestron oxytocine prolactine progesteron renine secretine serotonine somatostatine testosteron T3 (tri-joodthyronine) T4 (thyroxine) TSH TRH Commonskategorii: Hormoon – Saamlang faan bilen of filmer


Frédéric François Chopin of Fryderyk Franciszek Chopin (* 22. Febrewoore of 1. Marts 1810 uun Żelazowa Wola, uun det iar hertoochdoom Warschau; † 17. Oktuuber 1849 uun Pariis) wiar en poolsk komponist, klawiarspeler an klawiarpedagoog. Commonskategorii: Frederic Chopin – Saamlang faan bilen of filmer


Robert Schumann (* 8. Jüüne 1810 uun Zwickau, Köningrik Saksen; † 29. Jüüle 1856 uun Endenich, Rheinprowins) wiar en tjiisken komponist, musiikkriitiker an dirigent. Hi wurt daaling tu dön bedüüdenst komponisten faan't romantik tääld. Hi wiar uk Clara Schumann (bäären Wieck) san maan. Schumann wurd uun Zwickau üüs Friedrich August Gottlob Schumann (1773–1826) an Johanna Christiane Schnabel (1770–1836) hör kint bäären. Hi naam san iarst klawiaronerracht uun't ääler faan sööwen. En klawiar wurd keeft an san aatj ferschükt, man saner lok, Carl Maria von Weber üüs klawiarliarer för san dring tu wanen. Tu't ääler faan aagetanj ging Robert tu't liseeum uun Zwickau. Uun't ääler faan twaalew juar skreew hi sin iarst kompositschuunen, Salem 150 an't Uwertüür mä Koor. Hi skreew uk staken, reedin an artikeln.


1601 wiar det iarst juar faan det 17. juarhunert. 27. September: Ludwig XIII., köning faan Frankrik († 1643) 24. Oktuuber: Tycho Brahe, deensk astronoom (* 1546)


1602 wiar det öler juar faan det 17. juarhunert.


1603 wiar det traad juar faan det 17. juarhunert. 24. Marts: Jaakob VI., köning faan Skotlun, wurd köning faan Ingelun an Irlun. 22. Deetsember: Ahmed I. wurd sultaan faan det Osmaans Rik. 10. Nofember: Basilides, keiser faan Ethioopien († 1667) Ünbekäänd Dootem Abel Tasman, holuns siafeerer († 1659) Gysbert Japiks, waastfresk skriiwer († 1666) 24. Marts: Elisabeth I., köningin faan Ingelun (* 1533) 22. Deetsember: Mehmed III., sultaan faan det Osmaans Rik (* 1566)


1604 wiar det fjuard juar faan det 17. juarhunert.


1606 wiar det seekst juar faan det 17. juarhunert. 15. Jüüle: Rembrandt van Rijn, holuns konstmooler († 1669)


1607 wiar det sööwenst juar faan det 17. juarhunert.


1608 wiar det aachst juar faan det 17. juarhunert.


1609 wiar det njüügenst juar faan det 17. juarhunert. 18. Marts: Frederik III., köning faan Denemark an Noorweegen († 1670)


1610 wiar det tjiinst juar faan det 17. juarhunert. 07. Janewoore: De italjeens astronoom Galileo Galilei foon de trii gratst muuner faan Jupiter, wat lääder Io, Euroopa an Kallisto neemd wurd. Fjauer daar lääder foon hi Ganymedes. 14. Mei: A köning faan Frankrik, Heinrich IV., fool uun Pariis tu'n atentaat tu a oofer. 01. Marts: John Pell, ingels matemaatiker († 1685) 29. Mei: Maria Kunitz, sileesisk astronoom († 1664) 19. Oktuuber: James Butler, 1. Duke of Ormonde, ingels-irluns stootsmaan an saldoot († 1688) 28. Oktuuber: Jakob Kettler, hertooch faan Kuurlun († 1682) 10. Deetsember: Adriaen van Ostade, holuns konstmooler († 1685) Ünbekäänd Dootem Marie Meurdrac, fraansöösk chemiiker an alchimist († 1680) 14. Mei: Heinrich IV., köning faan Frankrik (* 1553) 24. Mei: Joachim a Burck, tjiisk komponist (* 1546) 18. Jüüle: Michelangelo Merisi da Caravaggio, italjeens konstmooler (* 1573) 11. Deetsember: Adam Elsheimer, tjiisk konstmooler (* 1578) 31. Deetsember: Ludolph van Ceulen, holuns matemaatiker (* 1540)


1611 wiar det elwenst juar faan det 17. juarhunert. 37. Febrewoore: Sanplaker wurd troch en teleskoop faan uastfresk astronomer Johannes Fabricius an David Fabricius uun’t uug häälen an jo skreew diarauer uun De Maculis in Sole observatis. Sanplaker wurd uk kurt diarefter faan astronoomer Galileo Galilei an Christoph Schreiner uun’t uug häälen. 27. Janewoore: Zhu Youjian, üüs Chongzhen Keiser faan Schiina an de letst keiser faan det Ming-Dünastii (* 1644) 28. Janewoore: Johannes Hevelius, astronoom uun Danzig († 1687) 30. Oktuuber: Karl IX., köning faan Sweeden (* 1550)


1612 wiar det twaalewst juar faan det 17. juarhunert. 20. Janewoore: Matthias wurd keiser faan det Hilig Röömsk Rik.


1613 wiar det tretanjst juar faan det 17. juarhunert. 15. Deetsember: François de La Rochefoucauld, fransöösk skriiwer († 1680)


1614 wiar det fjauertanjst juar faan det 17. juarhunert.


1616 wiar det seekstanjst juar faan det 17. juarhunert. 02. Marts: At steed Medellín wurd grünjlaanjen. 22. April: Miguel de Cervantes, spaans skriiwer (* 1547)


1617 wiar det sööwentanjst juar faan det 17. juarhunert. Ünbekäänd dootem Glückstadt wurd grünjlaanjen. 04. April: John Napier, skotsk matemaatiker an teoloog (* 1550)


1618 wiar det aagetanjst juar faan det 17. juarhunert. 23. Mei: De Dörtigjuarig Krich begand.


1619 wiar det njüügentanjst juar faan det 17. juarhunert. 06. Marts: Cyrano de Bergerac, fraansöösk skriiwer († 1655).


1628 wiar det aacht-an-twuntigst juar faan det 17. juarhunert.


14. April: Christiaan Huygens, holuns astronoom, matemaatiker an füsiker († 1695)


1630 wiar det dörtigst juar faan det 17. juarhunert. 29. Mei: Kaarl II., köning faan Ingelun, Skotlun an Irlun, 1660-1685 († 1685) 15. Nofember: Johannes Kepler, tsjiisk natüürfilosoof, matemaatiker, astronoom, astroloog, optiker an ewangeelisk teoloog (* 1571)


1635 wiar det fiiw-an-dörtigst juar faan det 17. juarhunert.


Deenemark es en Staat, wat twesken't Skandinaawisk Hualevailön en Mereleuroopa liit. Deenemark es ombi 43.000 km² gurt, en fan des Plaats es ombi di trērst Diil Ailönen. Diarfan sen 443 me Naamen nēmt (Hat jeft ön Deenemark 1419 Ailönen, wat ark aur 100 m² gurt sen). Dat deensk Fastlön jit Jütlön. Eeđer't Friimaakin ön 1945 heer Deenemark di Grünj fan di UNO en di NATO me lair. 1949 wiar di Staat ön di Bigening fan di Europeeisk Reer bidiiligt en 1952 bi di Nordisk Reer. Deenemark wiar bi di Grüning fan di EFTA (1960) diarbi. 1973 gair Deenemark iin ön de EG. Wan em ön di EG giar, da forlet em di EFTA, aurdat di EG sawat üs en ütbecht EFTA es. Sent 1973 jert Deenemark tö di Europeeisk Unioon. Benen dit Lön jeft dit jit tau Regioonen, wat benenpolitisk autonoom sen, di Färøer en Gröönlön. Di diari jert tö Deenemark en tö di NATO, man ek tö di EU. Hauptstat fan Deenemark es Kopenhāgen, wat üp Seelön liit, en Ailön ön di Uastersee. Wan di EG achter di Kontrakt fan Maastricht tö di EU uur skul, haa dit deensk Folk dit önnemen (Folksofsteming), man di wel ek me iin


1640 wiar det fiartigst juar faan det 17. juarhunert. 30. Mei: Peter Paul Rubens (* 1577)


23. Nofember: Det Ingels parlament, det House of Commons, skreew det Grat Remonstrans, en liist faan aal ferfeelingen, diar Köning Kaarl I. faan Ingelun sin regiaring sant 1625 ütj sicht faan't parlament maaget hed. At skraft wurd faan John Pym, mä't halep faan John Hampden an Oliver Cromwell, initiiaret.


1642 wiar det tau-an-fiartigst juar faan det 17. juarhunert. 04. Janewoore: Köning Kaarl I. faan Ingelun droong mä 400 saldooten uun't House of Commons iin, am fiiw ufordneten faan't parlament feest tu neemen, diar för det Grat Remonstrans feroontwurdelk wiar. De ferschükt feestnemen loket ei, auer dat dön wichtigst faan jo, John Pym, John Hampden an Oliver Cromwell, al flaanjen hed. 10. Janewoore: Auer dat at parlament kontrol faan't London greben hed, ferleet Köning Kaarl I. tup mä sin familje at steed an ging tu Hampton Court Palace. Tau daar lääder ging jo tu Windsor Castle. 22. August: Efter ferjiiws ferhanlingen laftet a köning uun Nottingham de köningelk standard: de Ingels Bürgerkrich twesken krüün an parlament bruch ütj. 23. Oktuuber: A Slacht bi Edgehill, wat de iarst fialslacht faan de Ingels Bürgerkrich wiar, wurd uun a süüd faan Warwickshire ütjdraanjen. A ütjgung faan a slacht wiar för dön tau sidjen ünreet. 02. Janewoore: Mehmed IV., sultaan faan det Osmaansk Rik († 1693) 08. Janewooregreg.: Galileo Galilei, italjeens filosoof, matemaatiker, füüsiker an astronoom (* 1564)


25. April: Keiser Chongzhen faan Schiina (* 1611)


15. April: Christian V., köning faan Denemark an Noorweegen († 1699) 21. Jüünejul. / 01. Jüülegreg.: Gottfried Wilhelm Leibniz, tjiisk filosoof († 1716) 19. August: John Flamsteed, ingels astronoom († 1719)


17. Janewoore: Elisabetha Hevelius, astronoom († 1693) 02. April: Maria Sybilla Merian, natüürforsker († 1717)


Jü Seelter Trjoue ("Saater Trou") wus en saaterfrasch tidschraft, wat twasche 1966 än 1972 bestöö. Dåt wus jü jarst tidschraft önj e saaterfrasche spräke. Eefter dåt et Lesebouk foar Seelterlound ai mör önjt blees oufpranted wörd, begånden Hermann Janssen än Pyt Kramer ma e Seelter Trjoue, Tidschrift foar alle Seelter. E tidschraft wörd arks iir fjour tunge ütdänj, ark häft häi tweelwen side. Jü aplååge wus sü amenbai 100 stuk. Saaterfrasch literatuur


1650 wiar det föftigst juar faan det 17. juarhunert. 01. Jüüle: Dön Einkommenden Zeitungen, wat üüs iarst daisbleed tääld wurd, kaam tu't föörskiin. 26. Mei: John Churchill, 1. Duke of Marlborough, ingels fialher († 1722) 04. Nofember: William III., köning faan Ingelun, Skotlun an Irlun († 1702) 17. Deetsember: Christoph Arnold, tjiisk astronoom († 1695) 11. Febrewoore: René Descartes, fraansöösk filosoof (* 1596)