Det Sava Regiuun (üüb Malagasy: Faritra Sava, üüb Fraansöösk: Région de Sava) as ian faan dön tau-an-twuntig regiuunen uun Madagaskar. At regiuun leit uun a nuurduast faan't lun. Det hee 1.123.013 lidj (2018) . At hoodsteed faan’t regiuun as Sambava. Sambava Antalaha At regiuun hee fjauer distrikten. Madagascar: Administrative Division, citypopulation.de Madagascar: Administrative Division, citypopulation.de


Det Sofia Regiuun (üüb Malagasy: Faritra Sofia, üüb Fraansöösk: Région de Sofia) as ian faan dön tau-an-twuntig regiuunen uun Madagaskar. At regiuun leit uun a nuurdwaast faan't lun. Det hee 1.500.227 lidj (2018) . At hoodsteed faan’t regiuun as Antsohihy. At regiuun hee sööwen distrikten. Madagascar: Administrative Division, citypopulation.de Madagascar: Administrative Division, citypopulation.de


Ark elemänt önj e perioodisch tabäle foon da elemänte heet en äin atoomnumer, deer koon huum ma siinj hü maning elemänte önj e kärn san. Önj unlääsen atoome (alsü niinj ione), ma likefoole elektroone büte di kärn as protoone önj e kärn, ålsü da nit-ionisiirde atoome, jeeft di atoomnumer jü tål elektroone. Bai maning prusäse sü as fusjoon wårt e tål protoone önj e atoomkäärn änred, än deerdöör änret di kärn än uk di atoomnumer. Bai mateformel, ferlikinge än sü wider as di atoomnumer di bökstääw Z. Z A Simbool {\displaystyle {}_{Z}^{A}{\text{Simbool}}} Sü wiset dåt koolestufatoom tum biispel aw 6 protoone: 6 12 C {\displaystyle {}_{\ 6}^{12}\mathrm {C} }


ISO 3166-2:BZ At list faan ISO 3166-2-Codes för Belize wiset di code för 6 prowinsen. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Belize BZ), di ööder as di code för at prowins. Nian feranerang faan di code sant 1998. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk) Luke uk diar: ISO 3166-2 luncodes ISO 3166-1 luncodes uun domainnöömer


Det Vakinankaratra Regiuun as ian faan dön tau-an-twuntig regiuunen uun Madagaskar. At regiuun leit uun a maden faan't lun. Det hee 2.074.358 lidj (2018) . At hoodsteed faan’t regiuun as Antsirabe. At regiuun hee sööwen distrikten. Madagascar: Administrative Division, citypopulation.de Madagascar: Administrative Division, citypopulation.de


f A Tsiafajavona as mä en hööchde faan 2.403 m ään faan a huuchst berger üüb Madagaskar. Hi hiart tu a Ankaratra-Berger uun a maden faan't eilun. geonames.org


Koord mä aal a koordinaaten: OSM Manchester ([ˈmæntʃɪstə]; harke tu?/i) as det füftgratst steed uun Ingelun. At steed leit uun a waast faan't lun. Det hee 567.334 lidj (2020). Det as dial faan det Greater Manchester Steedgrafskap uun det Nuurd Waast Ingelun Regiuun. United Kingdom: Countries and Major Cities, citypopulation.de


Koord mä aal a koordinaaten: OSM Liverpool ([ˈlɪvəˌpuːl]; harke tu?/i) as det traadgratst steed uun Ingelun. At steed leit uun a nuurdwaast faan't lun. Det hee 589.774 lidj (2020). At steed as dial faan det Merseyside Steedgraafskap uun det Nuurd Waast Ingelun Regiuun. United Kingdom: Countries and Major Cities, citypopulation.de


Koord mä aal a koordinaaten: OSM Sheffield ([ˈʃɛfiːld]; harke tu?/i) as en city an det seekstgratst steed uun Ingelun. At steed leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 557.039 lidj (2020). Det as dial faan det South Yorkshire Steedgraafskap uun det Yorkshire an a Humber Regiuun. United Kingdom: Countries and Major Cities, citypopulation.de


Koord mä aal a koordinaaten: OSM Leeds ([liːdz]; harke tu?/i) as det sööwenstgratst steed uun Ingelun. At steed leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 516.298 lidj (2020). Det as dial faan det West Yorkshire Steedgraafskap uun det Yorkshire an a Humber Regiuun. United Kingdom: Countries and Major Cities, citypopulation.de


Koord mä aal a koordinaaten: OSM Leicester ([ˈlɛstə]; harke tu?/i) as det aachstgratst steed an en city uun Ingelun. At steed leit uun a maden faan't lun. Det hee 472.897 lidj (2020). Det as dial faan det Leicestershire Graafskap uun det Uast Madlunen Regiuun. United Kingdom: Countries and Major Cities, citypopulation.de


Koord mä aal a koordinaaten: OSM Bradford ([ˈbrædfəd]; harke tu?/i) as det tjiinstgratst steed uun Ingelun. At steed leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 368.485 lidj (2020). Det as dial faan det West Yorkshire Steedgraafskap uun det Yorkshire an a Humber Regiuun, an madelponkt faan't City of Bradford. United Kingdom: Countries and Major Cities, citypopulation.de


Dene-Jenisejsk spriaken san en nei (2005) spriakfamile uun Aasien (Jenisejsk spriaken) an uun Nuurd-Ameerikoo (Na-Dene spriaken). Diar hiar amanbi 50 spriaken tu, an 190 000 (±) minsken snaake ian diarfaan üs mamenspriak. Jenisejsk spriaken Nuurd-Jenisejsk spriaken Ket spriak (100-500 snaake) Süüd-Jenisejsk spriaken Na-Dene spriaken Tlingit (700 snaake) Eyak-Atapaskisk spriaken Eyak (†2008 - ütjstürwen) Atapaskisk spriaken Ferglik mä Ket an Navajo spriaken. Wikipedia üüb Navajo Вернер, Г.К. Словарь кетско-русский и русско-кетский "Dene-Yeniseic in past and future perspective" by Edward J. Vajda (2008) "The origin of the Na-Dene" by Merritt Ruhlen (1998)


At Krimtataarisk spriak (krimtataarisk Qırımtatar tili, Qırımtatarca, kyrilisk Къырымтатар тили, Къырымтатарджа; of uk: Qırımca [Krimisk] an Qırım Türkçesi [Krimtürkisk]) as det spriak faan a Krimtataaren üüb't hualeweilun Krim. Hat hiart tu a Turkspriaken an woort eder mä en uunpaaset latiinsk skraft of uk kyrilisk skrewen. Wikipedia üüb Krimtataarisk Commonskategorii: Krimtataarisk – Saamlang faan bilen of filmer


At Dobrudscha (rumeensk Dobrogea, bulgaarsk Добруджа (Dobrudža), türkisk Dobruca; uk Trans-Danubien) as en loonskap uun Süüduasteuroopa bi't Suart Sia. Hat leit dialwiis uun Süüduastrumeenien an Nuurduastbulgaarien. Grat stääden diar san Constanța an Tulcea uun Rumeenien an Dobritsch an Silistra uun Bulgaarien. Uun't Dobrudscha woort uk Krimtataarisk snaaket. Commonskategorii: Dobrudscha – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Dobrudscha (sjiisk)


Det as at Swadesh-list för't nuurdfresk. Detheer standardisiaret list feert 100 (kurt list) an 207 (lung list) wurden ap, am a spriaken üüb a eerd tu fergliken an onersjüüken. Sok listen jaft at uuntesken faan a miast spriaken. Di Swadesh-List jit eeđer Morris Swadesh, wat höm dit üttaacht heer. Des es di Swadesh-List fuar di Nuurđfriisk Spreekwiisen. Diabenen staan 100 (Kuurt List) en 207 (Lung List) Uurter, dat em di Forskel biluki ken. Swadesh-Listen jeft et fuar di miist Spraaken üp Warel. Deät es de Swadesh-Les fer 't Noortfriisk. Hiir stun 100 (kürt les) en 207 (loang les) woorten, om de ferskeed’n spreeken tu ferglikken en tu önnerseeken. Fer de measte spreeken iip de welt is soo ’n les moaket. --Lumparland (Diskussion) 09:04, 24. Jun. 2012 (CEST) --Lumparland (Diskussion) 09:27, 24. Jun. 2012 (CEST) Nuurdfresk Fresk V. Tams Jörgensen: snaak friisk - interfriisk leksikon Deutsch - Dansk - Mooring - Fering-Öömrang - Sölring - Halunder - Frysk - English, 132 S., Nordfriisk Instituut, Bräist, 1977 Morris Swadesh an jo Swadesh-listen (uun't sjiisk Wikipedia) Swadesh list (uun't ingelsk Wiktionary)


Milton Keynes [ˌmɪltənˈkiːnz] (ufkört: MK) as en gratstääd an en city uun't groofskap Buckinghamshire, Süüd Uast Ingelun mä son 230.000 iinwenern. Diar sat at ferwaltang faan't Borough of Milton Keynes. Det stääd as iarst uun 1960er juaren üs en new town baud wurden. Commonskategorii: Borough of Milton Keynes – Saamlang faan bilen of filmer


High Wycombe [haɪ ˈwɪkəm] as en grat stääd uun Ingelun uun't Groofskap Buckinghamshire. Diar lewe son 92.000 minsken (Stant:2004). Commonskategorii: High Wycombe – Saamlang faan bilen of filmer


Maidstone as en gratstääd uun Ingelun uun't Regiuun Süüd Uast Ingelun. Hat as ferwaltangstääd faan't Borough of Maidstone, an uk faan't hialer Groofskap Kent. Diar lewe knaap 120.000 minsken. citypopulation.de Commonskategorii: Maidstone – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Maidstone (sjiisk)


Worthing as en gratstääd uun Ingelun uun't Groofskap West Sussex mä son 100.000 iinwenern (Stant: 2007). Commonskategorii: Worthing – Saamlang faan bilen of filmer


Jenisejsk spriaken san en spriakfamile uun Madel-Sibiirien (Aasien) loongs a struum Jenisej, an san en twiig faan a Dene-Jenisejsk spriaken. Diar hiar amanbi 6 spriaken tu, 5 san al ütjstürwen, an 100-500 minsken snaake det üs mamenspriak. Nuurd-Jenisejsk spriaken Ket spriak (100-500 snaake) Yugh (†1990s - ütjstürwen) Süüd-Jenisejsk spriaken Kott (†1800s - ütjstürwen) Assan (†1800s - ütjstürwen) Arin (†1800 - ütjstürwen) Pumpokol (†1750 - ütjstürwen) https://web.archive.org/web/20121028223548/http://minlang.srcc.msu.ru/kets/g/g_home_en.htm A Multimedia Database of Ket (English) https://web.archive.org/web/20070320100658/http://lingsib.unesco.ru/ru/languages/ket.shtml.htm Кетский язык (Russian) Results from the February 2008 Dene–Yeniseic Symposium A Siberian Link With Na-Dene Languages by Edward Vajda, a proponent of the Yeniseian-Na-Dene connection. Lecture notes on the Ket people by Edward Vajda. Map of the Yeniseian family from the Santa Fe Institute. Comparison of Yeniseian and Na-Dene by Merritt Ruhlen. Yenisseian Etymology by S. A. Starostin. Sino-Caucasian [comparative phonology] by S. A. Starostin. 2005. Sino-Caucasian [comparative glossary] by S. A. Starostin. 2005. Article on Yeniseian languages (Russian) Multimedia Database of Ket Language, Moscow State (Lomonosov) University Ket language vocabulary with loanwords (from the World Loanword Database) Ei ferwaksle mä Ket (Selkupisk), en Selkupisk spriakwiis


Guildford as en grat stääd uun Ingelun mä son 70.000 iinwenern (Stant:2001). Hat as ferwalatangsteed faan't Borough of Guildford, faan't groofskap Surrey, an uk faan't hialer ferwaltangsregiuunSüüd Uast Ingelun. Commonskategorii: Guildford – Saamlang faan bilen of filmer


Maidenhead as en grat stääd uun't groofskap Berkshire, Süüd Uast Ingelun mä son 80.000 iinwenern. Uun Maidenhead sat at ferwaltang för at unitary authority Windsor and Maidenhead. Commonskategorii: Maidenhead – Saamlang faan bilen of filmer


Windsor [ˈwɪnzə] as en stääd uun Ingelun uun't Groofskap Berkshire. Hat hiart tuup mä Maidenhead tu a distrikt Windsor and Maidenhead. Faan det stääd komt di nööm för't ingelsk aadelshüs House of Windsor uf. Windsor Castle Cambridge Gate Commonskategorii: Windsor – Saamlang faan bilen of filmer Elisabeth II.


Turku (üüb Sweedsk: Åbo) as det seekstgratst steed uun Finlun. At steed leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 192.962 lidj (2019). Det as at hoodsteed faan det Eegentelk Finlun Lunskap. Finland: Major Cities and Municipalities, citypopulation.de


Jyväskylä as det sööwenstgratst steed uun Finlun. At steed leit uun a maden faan't lun. Det hee 142.400 lidj (2019). Det as at hoodsteed faan det Madelfinlun Lunskap. Finland: Major Cities and Municipalities, citypopulation.de


Lahti as det aachstgratst steed uun Finlun. At steed leit uun a süüd faan't lun. Det hee 119.823 lidj (2019). Det as at hoodsteed faan det Päijät-Häme Lunskap. Finland: Major Cities and Municipalities, citypopulation.de


Kuopio as det njüügenstgratst steed uun Finlun. At steed leit uun a uast faan't lun. Det hee 119.282 lidj (2019). Det at hoodsteed faan det Nuurdsavo Lunskap. Finland: Major Cities and Municipalities, citypopulation.de


Pori as det tjiinstgratst steed uun Finlun. At steed leit uun a waast faan't lun. Det hee 83.934 lidj (2019). Det as at hoodsteed faan det Satakunta Lunskap. Finland: Major Cities and Municipalities, citypopulation.de


Rzeszów [ˈʒɛʃuf] as at hoodsteed faan det Karpatenföörlun Prowins uun Poolen. At steed leit uun a süüduast faan't lun. Det hee 179.952 lidj (2011). Üüs SCHE-schuf ütjspreegen. Poland: Subcarpathia Voivodeship, citypopulation.de


At Hüs Glücksburg as en europeesk aadelsfamile. Faan detdiar famile kem flook könger an hertööger uun Euroopa uf. At Hüs Glücksburg as en twiig faan't Hüs Oldenburg, diar bit uun't 11. juarhunert turag lingt. Schleswig-Holstian Hertööger: Friedrich Wilhelm (1816–1831), Karl (1831–1878), Friedrich (1878–1885), Friedrich Ferdinand (1885–1918) Denemark Könger: Christian IX. (1863–1906), Frederik VIII. (1906–1912), Christian X. (1912–1947), Frederik IX. (1947–1972), Margrethe II. (1972-2024), Frederik X. (sant 2024) Griichenlun Könger: Georg I. (1863–1913), Konstantin I. (1913–1917), Alexander (1917–1920), Konstantin I. (1920–1922), Georg II. (1922–1924), Georg II. (1935–1947), Paul (1947–1964), Konstantin II. (1964–1974) Noorweegen Könger: Haakon VII. (1905–1957), Olav V. (1957–1991), Harald V. (sant 1991) Ferianagt Könangrik Prince Philip, Duke of Edinburgh (*1921, †2021), maan faan Könangin Elisabeth II. (1952-2022), an sin efterkemen Commonskategorii: Hüs Glücksburg – Saamlang faan bilen of filmer


En cheemisk reaksioon as en föörgung, huar cheemisk ferbinjangen feranert wurd. Diarbi woort energii apnimen of ufden. A eegenskapen faan materioolen wurd diarbi feranert. Nian cheemisk reaksioonen san soken, huar ham bluas di tustant faan en materiool anert, t.b. wan is smolt. Uk soken, huar a elementen salew jo feranre üs t.b. bi't kialklüüwang faan atoomen, tääl ei üs cheemisk reaksioonen. Cheemisk reaksioonen san flooksis en keed faan muar reaksioonen, diar efterenööder ufluup. Jo wurd mä en reaksioonsliknang beskrewen. A dialen, diar mäenööder reagiare, san reagensien. Ianfach reaksioonen san det, wan en moleküül tu letjer moleküülen of atoomen ütjenööder fäält, of uk wan en grater moleküül faan letjeren tuupwääkst. Wan det gas Kloorweederstoof ( H C l {\displaystyle HCl} ) uun weeder ( H 2 O {\displaystyle H_{2}O} ) apliaset woort, do komt diar saaltsüren bi ütj. Det reaksioonsliknang het: H C l + H 2 O ⟶ H 3 O + + C l − {\displaystyle \mathrm {HCl+H_{2}O\longrightarrow H_{3}O^{+}+Cl^{-}} } Uun diheer faal dää HCl ian H+ uf an woort tu Cl−. Det frei H+ woort faan H2O apnimen, an hat woort tu H3O+. Commonskategorii: Cheemisk reaksioonen – Saamlang faan bilen of filmer


En cheemisk ferbinjang as en dääg (rian) materiool, diar faan ünlik atoomen of moleküülen tuupsaat as. Uun't jindial tu ünrian materiool as det tuupsaatang faan en cheemisk ferbinjang akeroot fäästlaanj, det koon mä en strutktuurformel beskrewen wurd. Am käänt daalang son 150 miljuun cheemisk ferbinjangen. Diar jaft'at sjauer sköölen faan: Molekulaar ferbinjangen, normoolerwiis tesken nianmetalen. Bispal: Kööldioksiid ( C O {\displaystyle CO} 2) Ionisk ferbinjangen (saalten), miast ian metal an ian ööder element. Bispal: Saalt ( N a C l {\displaystyle NaCl} ) Legiarangen faan tau metalen. Bispal: Bronse Kompleks ferbinjangen. Bispal: Hämoglobin Commonskategorii: Cheemisk ferbinjangen – Saamlang faan bilen of filmer


Vorlage:Infobox Chemikalie/Summenformelsuche vorhanden Fluorweederstoofsüren of Fluorsüren as uun weeder liaset Fluorweederstoof (HF). Fluorsüren as en liasang saner klöör, diar skarep stiremt an huuch giftag as. Hat koon sogoor glääs uungrip an "ferbraant" a hidj. Fluorsüren woort uun a industrii brükt. HF + H 2 O ⟶ F − + H 3 O + {\displaystyle {\ce {HF + H2O -> F^- + H3O^+}}} Iindraanj tu Fluorwasserstoffsäure uun't GESTIS-dootenbeenk faan't IFA (mä JavaScript) A. F. Holleman, E. Wiberg, N. Wiberg: Lehrbuch der Anorganischen Chemie. 102. Auflage. de Gruyter, Berlin 2007, ISBN 978-3-11-017770-1, S. 449. Dootenbleed Fluorweederstoofsüren bi Merck, ufrepen di 2011-01-19. Commonskategorii: Fluorweederstoof – Saamlang faan bilen of filmer Fluor


Broomiiden san saalten faan't Broomweederstoofsüren (HBr). Man uk enkelt orgaanisk ferbinjangen mä Broom wurd üs bromiiden betiakent. Bromiiden hual en (negatiif) Br− Anion. Saalten Iisen(III)-broomiid (FeBr3) Iriidium(III)-broomiid (IrBr3) Kaaliumbroomiid (KBr) Liitsiumbroomiid (LiBr) Magneesiumbroomiid (MgBr2) Naatriumbroomiid (NaBr) Rubiidiumbroomiid (RbBr) Salwerbroomiid (AgBr) Orgaanisk ferbinjangen Methylbroomiid (Broommethaan) Methyleenbroomiid (Dibroommethan) Benzylbroomiid (α-Broomtoluol, Broommethylbenzool) Acetylbroomiid (Eetjsürenbroomiid) Commonskategorii: Bromiiden – Saamlang faan bilen of filmer


Joodiiden (daalang uk: Iodiiden) san saalten faan't Joodweederstoofsüren (JI). Det san ferbinjangen faan Jood miast mä metalen. Alumiiniumiodiid Amooniumiodiid Antimon(III)-iodiid Arseen(III)-iodiid Baariumiodiid Bismut(III)-iodiid Luad(II)-iodiid Baariumiodiid Kadmiumiodiid Tseesiumiodiid Kaaliumiodiid Kööber(I)-iodiid Litsiumiodiid Magneesiumiodiid Naatriumiodiid Nikel(II)-iodiid Kwaksalwer(II)-iodiid Salweriodiid Sinkiodiid Commonskategorii: Joodiiden – Saamlang faan bilen of filmer


Vorlage:Infobox Chemikalie/Summenformelsuche vorhanden Joodweederstoofsüren as en liasang faan Joodweederstoof (HI) uun weeder. Hör saalten san Jodiiden. Hat as det starkst bekäänd süren. Iindraanj tu Iodwasserstoffsäure uun't GESTIS-dootenbeenk faan't IFA (mä JavaScript) chem.wisc.edu: pKa Data, Compiled by R. Williams (PDF; 645 kB). Dootenbleed Hydriodic acid bi Sigma-Aldrich, ufrepen di 2017-05-13. Commonskategorii: Joodweederstoof – Saamlang faan bilen of filmer


Vorlage:Infobox Chemikalie/Summenformelsuche vorhanden Broomweederstoofsüren as en liasang faan det gas Broomweederstoof (HBr) uun weeder. A saalten diarfaan san Bromiiden. Hat liket saaltsüren uun't ferhualen. Thieme Chemistry (Hrsg.): Iindrach tu Bromwasserstoffsäure uun Römpp Online. Version 3.19. Georg Thieme Verlag, Stuttgart 2011, ufrepen di 2014-12-25. A. F. Holleman, E. Wiberg, N. Wiberg: Lehrbuch der Anorganischen Chemie. 102. Auflage. de Gruyter, Berlin 2007, ISBN 978-3-11-017770-1. chem.wisc.edu: pKa Data, Compiled by R. Williams (PDF; 645 kB). Iindraanj tu Bromwasserstoffsäure uun't GESTIS-dootenbeenk faan't IFA (mä JavaScript) Commonskategorii: Broomweederstoofsüren – Saamlang faan bilen of filmer


Anonymous (ütjspriak [əˈnɒnɪməs]; faan ualgreks ἀνώνυμος anōnymos, saner nööm) as en globaal skööl faan minsken, diar mäenööder bluas auer't internet ferbünjen san. Jo rep enkelt of gemiansoom tu aksioonen an demonstratsioonen ap. Anonymous begand iarst ütj spoos, as sant 2008 oober poliitisk aktiif wurden. Hör aksioonen san ütjracht för't meenangsfreihaid, en ünufhingag internet, jin't uurheewerrocht, jin enkelt onernemen üs Scientology of ööder auermäächtag struktuuren. Am hör meenang trochtusaaten, gung a aktiwisten tu demonstratsioonen of jo sabotiare kompjuuterneed (hacking). Uun 2022 as Anonymous aktiif wurden, am internetferbinjangen faan't rüsk militeer tu skaasin, efter dat Ruslun a Ukraine uungrääb. Guy Fawkes wiar eegentelk en ingelsken ofsiar, di 1605 fersoocht, at ingelsk parlament uun a loft tu jaagin. An auer det ei loket hää, woort daalang noch uun flook ingelsk stääden di 5. Nofember üs Guy-Fawkes-Day of Bonfire-Night feiert. Uun a 1980er juaren as det figüür weder apnimen wurden uun det comic-buk V for Vendetta faan Alan Moore an David Lloyd. Diar uun as V en anarchist an terorist, di efter a Traad Weltkriich jin en faschistisk regiarang föörgongt. An hi drait leewen en suart-witj skrabelkenhood. At internet-skööl Anonymous feelt ham mä V ferbünjen, an drait diaram uk son Guy-Fawkes skrabelkenhood. Commonskategorii: Anonymous


Kroomaaten san saalten faan't Kroomsüren (H2CrO4). At Kroomaat-Anion (CrO42−) as güül, an at Dikroomaat-Anion (Cr2O72−) as orangj. Kroomaaten wurd uun a cheemisk industrii an för farwen brükt. Jo san huuch giftag. Amooniumdikroomaat Kaaliumdikroomaat Naatriumkroomaat Litsiumkroomaat Sinkkroomaat Strontsiumkroomaat Kroom(III)-kroomaat Commonskategorii: Kroomaaten – Saamlang faan bilen of filmer Kroom


Vorlage:Infobox Chemikalie/Summenformelsuche vorhanden Tsüanweederstoofsüren of ianfach Bläsüren as en süren mä det Tsüaniid-Anion [C≡N]−. Hat as huuch giftag. Iindraanj tu Cyanwasserstoff uun't GESTIS-dootenbeenk faan't IFA (mä JavaScript) chem.wisc.edu: pKa Data, Compiled by R. Williams (PDF; 645 kB). (ütjden faan) David R. Lide: CRC Handbook of Chemistry and Physics. 90. aplaag. (uun't näät: 2010), CRC Press/Taylor and Francis, Boca Raton, FL, Physical Constants of Organic Compounds, S. 3-286. Schweizerische Unfallversicherungsanstalt (SUVA): Aktuel MAK- an BAT-wäärser ufrepen di 2. Nofember 2015. Tsüanweederstoofsüren bi ChemIDplus Department of Health: Hydrogen Cyanide. Version 1.2 vom 4. Februar 2004. (ütjden faan) David R. Lide: CRC Handbook of Chemistry and Physics. 90. aplaag. (uun't näät: 2010), CRC Press/Taylor and Francis, Boca Raton, FL, Standard Thermodynamic Properties of Chemical Substances, S. 5-19. Commonskategorii: Tsüanweederstoofsüren – Saamlang faan bilen of filmer Tsüaniid


Vorlage:Infobox Chemikalie/Summenformelsuche vorhanden Kroomsüren mä det struktuur H2CrO4 as en süren mä det dopelt negatiif Anion CrO4. Hat as huuch giftag. Hör saalten san Kroomaaten. Iindraanj tu Chromsäure uun't GESTIS-dootenbeenk faan't IFA (mä JavaScript) Chromsäure; Sicherheitsdatenblatt üüb emsdiasum.com, ufrepen di 16. August 2016. Schweizerische Unfallversicherungsanstalt (SUVA): Aktuel MAK- an BAT-wäärser ufrepen di 27. Oktuuber 2015. Commonskategorii: Kroomsüren – Saamlang faan bilen of filmer Kroomaat


Auger-eläktroone-späktroskopii (AES) as en analysemetoode foon ouerflächen ma heelp foon Auger-eläktroone. Wan huum önj vakuum en materjoolproobe bestroolt ma (primääre) eläktrone ma en energii foon süwat 1 bit 10 keV, dan sånt dåt materjool seelew wider eläktroone üt. Da sekundääre eläktroone heewe åle grutelse foon energii, ouers deertwasche fåle hu scharpe spase ap, da sünååmde Auger-eläktroone. Da Auger-eläktroone heewe en energii, jü bestimd wårt foon da elemänte önj dåt materjool foon jü proobe. Ruchts as dåt efäkt skitsiird for en moleküül ma twäär boone. Suke boone heewe en for ark elemänt karakteristische energii. Wan nü dåt moleküül foon en primääreläktron drååwed wårt, dan koon iinj foon da biise banere eläktroone (rüüdj) en huuger enärgii füünj än deerdöör önj en huugere boon broocht wårde. Eefter en bestimd tid fålt dåt dan önj sin üülje boon tubääg (önjjääwen ma en piil än en lääsi ween stää), weerbai dan en enärgii fri wårt jüst lik an dåt ferschääl in enärgii foon da biise boone. Jü enärgii wårt dan madiild (piil ma woog) an wi en ouder eläktron, wat dan as Auger-eläktron ütsånd wårt än uk en lääsi stää ääder leet. Auger-dooten wårde gewöönlik jääwen as späktra önj oufliided form. Dåt as ruchts jääwen


Hanja (ütjspriak: [haːnʦ͈a]) as di koreaans ütjdruk för't sjineesk Han-Skraft (漢字 (ual) / 汉字 (nei), Hànzì). Hat woort uun Süüdkorea leewen noch bütj det amtelk koreaans skraft (Hangeul) brükt. Hanja woort fööraal noch brükt för nöömer faan persuunen of stääden. Hanja as noch en betj linger üs det sjineesk skraft, diar daalang uun Sjiina brükt woort. Di nööm gongt üüb a Han-Sjineesen (Nuurd-Sjineesen) turag. Commonskategorii: Hanja – Saamlang faan bilen of filmer


Deg Xinag spriak (aanj nööm: Deg Xinag ; ingelsk: Deg Xinag, Deg Hitʼan, Kaiyuhkhotana, Ingalik) as det atapaskisk spriak faan't Deg Xinag fulk (Deg Hitʼan) uun Nuurd-Ameerikoo. Snaaket woort det faan amanbi 15 minsken fööraal uun a stääden Shageluk (Łeggi Jitno’) an Anvik (Gitr’ingithchagg) uun Alaska. q'unt'ogh fliiger ggagg diart ggagg chux bäär ('grat diart') sraqay kint dran dai xik'ugił'anh dochter łegg fask łek hünj sileg man hünj vileg san hünj tso tl'ogh iy mamuut dina' k'idz pope xidondiditey dörnsk ngan' dit'anh eerdbeewrin sito' man aatj vito' san aatj yix hüs tinh is dangan iisen deloy berag vanhgiq is (tu iidjen) choghlugguy (Anvik) niq'asrt'ay (Shageluk) foos vinixiłyiq jister giłiq ian teqa tau togg trii denhch'e sjauer niłq'osnal giłiggi viq'idz iy elwen http://ankn.uaf.edu/ANL/course/view.php?id=7 Deg Xinag Ałixi Ni’elyoy / Deg Xinag Learners' Dictionary (2007) http://faculty.washington.edu/sharon/Vowel_quality.pdf Vowel quality and duration in Deg Xinag by Sharon Hargus (2008)


Jaade as en betiaknang för smokstian, diar oober faan ünlik mineraalen ufkem kön. Miast san det nephrit of jadeit. Jaadesmok as al föör 8.000 juaren uun Sjiina maaget wurden, man uk uun Euroopa an fööraal uun Madelameerikoo as det al sant juardüüsenen bekäänd. At Han-Dünastii uun Sjiina hää al föör 2.000 juaren mä jaade hanel bedrewen. Rä jaade-stian faan Neisialun Actinolit faan Brasiilien Jaadesmok faan't Han-Dünastii Neimuudis jaadesmok Commonskategorii: Jaade – Saamlang faan bilen of filmer


Da Lat as en stää önj e Prowins Lam Dong, Vietnam. Jü stää heet 206.988 inboogere (2009).


Vorlage:Infobox Chemikalie/Summenformelsuche vorhanden Kokain of Cocain as en Alkaloid an en stark droog. Hat as üüb a hialer welt bekäänd. Hat komt uun a bleeden faan a süüdamerikoons Kokastrük (Erythroxylum coca) föör. Thieme Chemistry (Hrsg.): Iindrach tu Cocain uun Römpp Online. Version 3.19. Georg Thieme Verlag, Stuttgart 2011, ufrepen di 2013-09-04. Kokain bi ChemIDplus Kokain bi ChemIDplus (ütjden faan) David R. Lide: CRC Handbook of Chemistry and Physics. 90. aplaag. (uun't näät: 2010), CRC Press/Taylor and Francis, Boca Raton, FL, Physical Constants of Organic Compounds, S. 3-120. Dootenbleed Cocaine free base bi Sigma-Aldrich, ufrepen di 2011-04-07. Commonskategorii: Kokain – Saamlang faan bilen of filmer Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


A Kokastrük (Erythroxylum coca) as en plaant uun det famile faan a Ruadholtplaanten (Erythroxylaceae). Faan a bleeden woort Kokain maaget. Kokastrük Kokastrük Kokableeden Kokatee faan Peruu Commonskategorii: Kokastrük – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Kokastrük


Eemsdelta (üüb Gronings: Iemsdelta, üüb Waastfresk: Emsdelta) as sant de 1. Janewoore 2021 ian faan dön tjiin gemeenden faan't prowins Groningen uun a Neederlunen. At gemeend leit uun a nuurduast faan’t prowins. Det hee 45.587 lidj (2021). A hoodsteeden faan't gemeend san Appingedam, Delfzijl an Loppersum. Groningen: Province in Netherlands, citypopulation.de


Het Hogeland (üüb Gronings: ’t Hoogelaand, üüb Waastfresk: It Hegelân) as ian faan dön tjiin gemeenden faan't prowins Groningen uun a Neederlunen. At gemeend leit uun a nuurd faan’t prowins. Det hee 47.834 lidj (2021). At hoodsteed faan't gemeend as Uithuizen. Groningen: Province in Netherlands, citypopulation.de


Midden-Groningen (üüb Gronings: Midden-Grunnen, üüb Waastfresk: Midden-Grinslân) as sant de 1. Janewoore 2018 ian faan dön tjiin gemeenden faan't prowins Groningen uun a Neederlunen. At gemeend leit uun a maden faan’t prowins. Det hee 60.726 lidj (2021). At hoodsteed faan't gemeend as Hoogezand. Groningen: Province in Netherlands, citypopulation.de


Oldambt (üüb Gronings: Oldambt, üüb Waastfresk: Aldamt) as sant de 1. Janewoore 2010 ian faan dön tjiin gemeenden faan't prowins Groningen uun a Neederlunen. At gemeend leit uun a uast faan’t prowins. Det hee 38.277 lidj (2021). At hoodsteed faan't gemeend Winschoten. Groningen: Province in Netherlands, citypopulation.de


Pekela as ian faan dön tjiin gemeenden faan't prowins Groningen uun a Neederlunen. At gemeend leit uun a süüduast faan’t prowins. Det hee 12.176 lidj (2021). At hoodsteed faan't gemeend as Oude Pekela. Groningen: Province in Netherlands, citypopulation.de


Stadskanaal (üüb Gronings: ’t Knoal, üüb Waastfresk: Stedskanaal) as ian faan dön tjiin gemeenden faan't prowins Groningen uun a Neederlunen. At gemeend leit uun a süüduast faan’t prowins. Det hee 31.754 lidj (2021). At hoodsteed faan't gemeend as Stadskanaal. Groningen: Province in Netherlands, citypopulation.de


Erythroxylum (Ruadholt) as en plaantenskööl uun det famile faan a Ruadholtplaanten (Erythroxylaceae). Diar hiar muar üs 200 slacher tu, di bekäändst as was di Kokastrük (Erythroxylum coca), huar Kokain faan maaget woort. Commonskategorii: Erythroxylum – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Erythroxylum


Veendam (üüb Gronings: Veendaam, üüb Waastfresk: Feandam) as ian faan dön tjiin gemeenden faan't prowins Groningen uun a Neederlunen. At gemeend leit uun a süüd faan’t prowins. Det hee 27.417 lidj (2021). At hoodsteed faan't gemeend as Veendam. Groningen: Province in Netherlands, citypopulation.de


A Ruadholtplaanten (Erythroxylaceae) san en plaantenfamile uun det order faan a Malpighiales. Diar hiar sjauer sköölen mä hunerten faan slacher tu. Di bekäändst as was di Kokastrük (Erythroxylum coca), huar Kokain faan maaget woort. Aneulophus Erythroxylum Nectaropetalum Pinacopodium Commonskategorii: Ruadholtplaanten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Ruadholtplaanten


Holikachuk spriak (aanj nööm: ? ; ingelsk: Holikachuk language, Dishkaket language) as det atapaskisk spriak faan 180 minsken Holikachuk fulk (Doogh Hit’an) uun Nuurd-Ameerikoo. Snaaket woort det faan amanbi 5 minsken (2007) fööraal iarjuaren uun't stääd Holikachuk (Hiyeghelinhdi’) an nü uun Grayling (Sixno' Xidakagg) uun Alaska. qinag spriak łoogg fask łoogg dood mininh iligh Nofember (eegentelk: 'muun, wan a ialer kem/swääm') giggootth skolep q’oon’ ruuwlang nathdlod is (tu iidjen) Krauss, Michael E. 2007. Native languages of Alaska. In: The Vanishing Voices of the Pacific Rim, ed. by Osahito Miyaoko, Osamu Sakiyama, and Michael E. Krauss. Oxford: Oxford University Press http://www.uaf.edu/anlc/langs/hk.html http://www.subsistence.adfg.state.ak.us/TechPap/tp289.pdf (2005)


Westerkwartier (üüb Gronings: Westerkertier, üüb Waastfresk: Westerkertier) as ian faan dön tjiin gemeenden faan't prowins Groningen uun a Neederlunen. At gemeend leit uun a waast faan’t prowins. Det hee 63.678 lidj (2021). At hoodsteed faan't gemeend as Leek. Zuidhorn (Súdhorn) Leek (De Like) Marum (Mearum) Tolbert Grotegast (Gruttegast) Lutjegast (Lytsegast) De Wilp (De Wylp) Waastfresk wurt uun't gemeend snaaket, fööraal uun a taarpen Marum an De Wilp uun a süüd. Abel Tasman (1603-1659), siakeerer, wurd uun Lutjegast bäären. Groningen: Province in Netherlands, citypopulation.de


Westerwolde (üüb Gronings: Westerwoolde, üüb Waastfresk: Westerwâlde) as ian faan dön tjiin gemeenden faan't prowins Groningen uun a Neederlunen. At gemeend leit uun a süüduast faan’t prowins. Det hee 26.215 lidj (2021). A hoodsteeden faan't gemeend san Sellingen an Wedde. Groningen: Province in Netherlands, citypopulation.de


At Liber Census Daniae wiar en buk faan't 13. juarhunert, huar a däänsk Könang Waldemar II. sant 1231 aal sin loonsdialen fertiakent hää. Hat as üüb pergament skrewen an daalang noch üs Waldemar sin Eerdbuk bekäänd. Det buk hää daalang noch en grat bedüüdang, auer flook stääden of eilunen diar tu't iarst tooch apskrewen wurden san. Det originaal leit daalang uun't Däänsk Stootsarchiif uun Kopenhuuwen. Iarst 1688 as det Eerdbuk ufliaset wurden faan Könang Christian V. mä a Markböger, huar gans akeroot det grate an di wäärs faan arke stak greenlun of ääkerlun apskrewen stäänt. Diarefter as do det stüürlääst bereegent wurden. Commonskategorii: Liber Census Daniae – Saamlang faan bilen of filmer Svend Aakjær (Hrsg.): Kong Valdemars Jordebog. (=Samfund til Udgivelse af Gammel Nordisk Litteratur. Udgave. Bd. 50. 3 Binjer (Bd. 1: Text. Bd. 2: Kommentar. Bd. 3: Registre.). Jørgensen, København 1926–1943. Det 1873 faan Oluf Nielsen ütjden ütjgoow üs Digitalisat (archive.org) Det originaal hoonskraft uun't Däänsk Stootsarchiif üs Digitalisat (www.sa.dk)


Waldemar II. (* 28. Jüüne 1170; † 28. Maarts 1241) wiar Hertooch faan Schleswig (1182–1202) an Könang faan Denemark (1202–1241). Hi wiar en dring faan Könang Waldemar I. faan Denemark an sin wüf Sophia faan Minsk (* ~1141; † 1198), doochter faan Föörst Wladimir III. faan Minsk an Hrodna an't Rikissa faan Poolen. Üs san bruder Knut IV. Könang faan Denemark wiar, hää Waldemar II. auer Holstian wonen, an het sant di tidj Sejr - di waner. Üs Knut IV. stoorew, wurd Waldemar II. Könang faan Denemark. Sant 1231 hää Waldemar II. en buk auer sin loonsdialen apskriiw läät, diar daalang noch uun't Däänsk Stootsarchiif uun Kopenhuuwen leit, at Liber Census Daniae of uk Waldemar sin Eerdbuk. Uun sin regiarangstidj san uk a iarst rochtsteksten apskrewen wurden, at Skånske Lov för Schonen, at Sjællandske Lov för Sialun, an tuleetst 1241 at Jydske Lov för Jütlun. Waldemar II. wiar sant 1205 iarst befreid mä Margarete Dagmar († 24. Mai 1212), en doochter faan Ottokar I. faan Böhmen an Adelheid faan Meißen. Jo hed tau jongen: Waldemar faan Schleswig (* 1209; † 1231), ⚭ 1229 Eleonore faan Portugal (* 1211; † 1231) en dring, duad bäären († 1212) 1214 freid hi Berengaria


28. Maarts: Waldemar II. Könang faan Denemark (* 1170)


Kentisk wiar en spriikwiis faan det Ualingels spriik, wat uun't köningrik Kent snaaket wurd. Det wiar ian faan dön fjauer spriikwiisen faan Ualingels, dön öler wiar Mersisk, Nuurdhumbrisk an Waast-Saksisk. At spriikwiis wurd uun dön graafskapen Kent, Surrey, Hampshire an't Isle of Wight faan nü snaaket. De angelsaksisk histooriker Beda (672/3–735) skreew, dat a lidj uun't köningrik Kent Jüüten wiar.


Erik IV. Plovpenning (* 1216; † 10.August 1250 bi Missunde) wiar en dring faan a däänsk Könang Waldemar II. an sin wüf Berengaria faan Portugal. Erik IV. wiar Hertooch faan Schleswig. 1232 wurd Erik IV. mäkönang, an san jonger bruder Abel rükt ap üs Hertooch faan Schleswig. Üs san aatj Waldemar II. 1241 stoorew, wurd Erik IV. Könang faan Denemark. An efter Erik IV. san duas, huar Abel ei ünskilag bi wiar, auernaam Abel uk det Könangrik. Erik IV. füng di neknööm Plovpenning (= pluuch-panang), auer hi faan a büüren en stüür för arke pluuch ferlangd. Erik IV. wiar befreid mä Jutta von Sachsen (* ~1223; † 1267), an jo hed sjauer jongen: Sofia faan Denemark ∞ Könang Waldemar Birgersson faan Sweeden. Jutta faan Denemark, Bituwüf faan Könang Waldemar Birgersson faan Sweeden. Agnes faan Denemark, Abedis faan St. Agnete uun Roskilde. Ingeborg faan Denemark ∞ Könang Magnus lagabætir faan Noorweegen. Commonskategorii: Erik IV. – Saamlang faan bilen of filmer


Waldemar faan Schleswig of uk Waldemar di Jong (* 1209; † 28. Nofember 1231 üüb Refsnæs) wiar faan 1209 bis 1215 Hertooch faan Schleswig an sant 2015 mäkönang faan san aatj Könang Waldemar II.. Üs Waldemar di Jong mäkönang wurd, rükt san jonger bruder Erik IV. efter üs Hertooch faan Schleswig. Waldemar di Jong as oober nimer könang wurden, auer hi al ääder föör san aatj stoorew. Waldemar di Jong wiar sant 1229 befreid mä Eleonore faan Portugal (* 1211; † 1231). Hat stoorew, üs hat en letj fu skul, an Waldemar stoorew uun't salew juar ütj fersen üüb a jacht. Commonskategorii: Waldemar di Jong – Saamlang faan bilen of filmer


ünbekäänd dootem : Erik IV. (Denemark) († 1250)


ünbekäänd dootem Waldemar (Schleswig) († 1231)


28. Nofember : Waldemar (Schleswig) (* 1209)


Beda of Beda Venerabilis (Beda de Iarwürdig, üüb neimuuds Ingels Venerable Bede; * 672/673 uun Wearmouth uun Northumbria; † 26. Mei 735 uun a Kluaster Jarrow uun't Graafskap Tyne an Wear faan nü) wiar en angelsaksisk Benediktiiner, teoloog an histooreskriiwer. Sin bekäändst werk as det Historia ecclesiastica gentis Anglorum (731; "Sarkhistoore faan det Ingels Folk"). Commons: Beda – Saamling faan biljen of filmer


Christoph I. of uk Christoffer (* 1219; † 29. Mei 1259 uun Ribe) wiar däänsk könang faan 1252 bit 1259. Christoffer wiar di jongst faan trii dringer faan Könang Waldemar II. faan Denemark an sin wüf Berengaria faan Portugal. Hi freid 1248 Margarete Sambiria, at doochter faan Hertooch Sambor II. faan Pommerellen. Föör Christoffer wiar al sin ääler breder Erik IV. faan 1232 bit 1250 an Abel faan 1250 bit 1252 Könang faan Denemark. Uk Abel san äälst dring Waldemar III. wul könang wurd, kaam oober tu leed, auer hi tu jü tidj uun Frankrik lewet. Waldemar III. wurd oober Hertooch faan Schleswig üs Abel san efterfulger. Christoph I. hed - so föl'am witj - sääks jongen: Erik V. (* ~1249), di leeder Könang Erik V. Klipping Waldemar, jong stürwen Niels, jong stürwen Mechtild († ~1300) ∞ Albrecht III. faan Brandenburg Margarete († 1306) ∞ Johann II. (Holstein-Kiel) Ingeborg Commonskategorii: Christoph I. – Saamlang faan bilen of filmer


29. Mei : Christoph I. (Denemark) (* 1219)


Waldemar III. of uk Waldemar Abelsen (* 1238; † 1257) wiar Hertooch faan Schleswig uun a juaren 1252 bit 1257. Waldemar wiar di äälst dring faan Könang Abel faan Denemark an sin wüf Mechthild faan Holstian. Üs jong maan lewet hi uun Frankrik, man üs san aatj Abel 1250 könang wurd, skul Waldemar III. tüs kem. A ertsbaskoop faan Köln hää Waldemar oober fang läät. An üs Abel uun't juar 1252 stoorew, wiar Waldemar noch ei ütjliaset. Diaram küd hi uk ei san aatj efterfulge üs Könang faan Denemark, det as do san unkel Christoph I. wurden. Det famile faan Mechthild, Waldemar sin mam, hää diar oober för suragt, dat hi Hertooch faan Schleswig wurden as. Waldemar III. stoorew jong, man njügentaanj juar ual. Efterfulger üs hertooch wurd san jonger bruder Erik I..


ünbekäänd dootem : Waldemar III. (Schleswig) († 1257)


ünbekäänd dootem : Waldemar III. (Schleswig) (* 1238)


Erik I. of Erik Abelsen (* ~1242; † 27. Mei 1272) wiar di naist dring faan Könang Abel faan Denemark an sin wüf Mechthild faan Holstian, doochter faan Groof Adolf IV. faan Schauenburg an Holstian. 1260 as Erik Hertooch faan Schleswig wurden. Erik I. fulagt san ääleren bruder Waldemar III. efter üs Hertooch faan Schleswig, üs di stürwen wiar. Erik I. wul oober, jüst so üs san bruder Könang faan Denemark wurd. Üüb a truun seed san unkel Christoph I.. Tidjwiis küd Erik I. san unkel loonsdialen ufnem, an küd sogoor san feter Erik V. (Denemark), di dring faan Christoph I., di sant 1259 salew Könang faan Denemark wiar, an sin tante, at könangsmam Margarete Sambiria fäästsaat. Margarete hed oober gud frinjer, an küd Erik I. tuleetst ütj at lun jaage. Erik I. freid 1260 Margarete faan Rügen (* 1247; † 1272), doochter faan Föörst Jaromar II. faan Rügen. Jo hed trii jongen: Margarete († efter 1313) ∞ (ünseeker) ~1285 Helmhold III., Groof faan Schwerin-Boizenburg († 1299)? Waldemar IV., Hertooch faan Schleswig (* ~1265, † 1312) Erik (Eriksen) „Lungbian“, ~1295 Her faan Langeland, (* 1272; † 1310) ∞ (1295) Sophie faan Querfurt-Rosenburg († 1325), doochter faan Burchard VII. faan Querfurt,


ünbekäänd dootem : Erik I. (Schleswig) († 1272)


27. Mei : Erik I. (Schleswig) (* 1242)


Augsbörj as en krisfri stää önj dåt tjüsch bundeslönj Bayern. E stää läit önjt söödweesten foont bundeslönj. Dåt heet 295.830 inboogere (2020). Ferianagt Könangrik Inverness önj Schotlönj, Feriind Kiningrik, sunt 1956. Jaapan Nagahama önj Jaapaan, sunt 1959. Jaapan Amagasaki önj Jaapaan, sunt 1959. Ferianagt Stooten Dayton önj Ohio, da Feriinde Stoote foon Ameerika, sunt 1964. Frankrik Bourges önj Frånkrik, sunt 1967. Tschechien Liberec önj Tschechien, sunt 2001. Sjiina Jinan önj Shandong önj Schiina, sunt 2004. Germany: States and Major Cities, citypopulation.de


A Aurelia san en skööl faan Glaagen (Scyphozoa) uun det order faan a Semaeostomeae. Diar jaft'at aacht slacher faan. A. aurita (Blä Glaag) A. coerulea A. colpata A. cruciata A. labiata A. limbata A. maldivensis A. solida Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Aurelia Wikispecies hää en artiikel tu: Aurelia


Chitonga, det spriak faan a Tonga, of kurt Tonga as en Bantuspriak uun Sambia, Simbabwe an Mosambik, man uk uun Malaawi an Tansania. Uun Sambia as Tonga det miast spreegen spriak üüb sidj faan Bemba an Nyanja (Chichewa).


Aa en Hunze as ian faan dön twaalew gemeenden faan't prowins Drenthe uun a Neederlunen. At gemeend leit uun a nuurduast faan’t prowins. Det hee 25.399 lidj (2021). At hoodsteed faan't gemeend as Gieten. Drenthe: Province in the Netherlands, citypopulation


Assen as ian faan dön twaalew gemeenden faan, an en steed uun, at prowins Drenthe uun a Neederlunen. At gemeend leit uun a nuurd faan’t prowins. Det hee 68.836 lidj (2021). Drenthe: Province in the Netherlands, citypopulation


Taras Hryhorowytsch Schewtschenko (üüb Ukrainisk: Тара́с Григо́рович Шевче́нко Tarás Hryhórovyč Ševčénko; * 25. Febrewoorejul. / 9. Marts 1814greg. uun Moryntsi, Kiew Guwernement, Rüs Keiserrik; † 26. Febrewoorejul. / 10. Marts 1861greg. uun Sankt Petersburg) wiar konstmooler an de bekäändst ukrainisk dachter. Sin bekäändst werk as Kobsar (1840; üüb Ukrainisk: Кобза́р "Kobzár" "A Bard"). Sin werk lai a grünjstian faan det neimuudis ukrainisk literatüür. Commons: Taras Schewtschenko – Saamling faan biljen of filmer Schewtschenko (Distrikt)


Iwan Petrowytsch Kotljarewskyj (üüb Ukrainisk: Іва́н Петро́вич Котляре́вський Iván Petróvyč Kotljarévs'kyj; * 29. Augustjul. / 9. September 1769greg. uun Poltawa; † 29. Oktuuberjul. / 10. Nofember 1838greg. uk diar) wiar een faan dön wichtigst ukrainisk dachtern faan det 19. juarhunert. Hi skreew Enejida (1798; üüb Ukrainisk: Енеїда), en parodii faan de röömsk dachter Vergil (70 f.Kr.-19 f.Kr.) sin werk Aeneis. Uun Enejida wurd dön trojaanisk häälden uun det klasisk werk tu kosaken. Commons: Iwan Kotljarewskyj – Saamling faan biljen of filmer


At Haitiaans(k) of Haitiaans-Kreoolisk of Kreyòl as en kreoolspriak, diar faan 10 miljuun minsken üüb Haiti spreegen woort. A Haitiaanern nääm hör spriak salew kreyòl ayisyen (of üüb fransöösk créole haïtien), ufkört miast kreyòl (fransöösk: créole). Wikipedia üüb Haitiaans Commonskategorii: Haitiaans – Saamlang faan bilen of filmer


Adam Bernard Mickiewicz (üüb Liitauisk: Adomas Bernardas Mickevičius, üüb witjrüs: Ада́м Берна́рд Міцке́віч Adám Bernárd Mickievíč; * 24. Deetsember 1798 uun Zaosie nai bi Baranowicze, Rüs Keiserrik, Witjrüslun faan nü; † 26. Nofember 1855 uun Konstantinoopel, Osmaans Rik) as een faan dön wichtigst dachtern uun det poolsk literatüür. Hi wurt uk üs natschunaaldachter uun Liitauen an Witjrüslun uunsen. Sin bekäändst werk as at fääseepos Pan Tadeusz (1834). Commons: Adam Mickiewicz – Saamling faan biljen of filmer


A Wonterpalast (üüb Rüs: Зи́мний дворе́ц Zímnij dvoréc) as en palast uun Sankt Petersburg, Rüslun. Det wiar at hoodresidens faan a rüs keisern uun't steed. Det leit twesken a Palastplats an Palasteeg bi de Newa Struum. A palast wurd uun a juaren 1754 tu 1762 efter ploonen faan a architekt Bartolomeo Francesco Rastrelli uun a stiil faan't Barok apbaut an hee muar üüs 1000 rümen. Uun det Oktuuberrewolutschuun 1917 wurd at Wonterpalast stürmet an wurd diarefter tu a hoodsat faan a Ermitaasch. Fasaad tu a Palasteeg Lochtbilj faan a Palast (2016) Jordantreep Nikolaussool Malachitsool Peterssool Militeergalerii Palastkapel


Pjotr Arkadjewitsch Stolypin (üüb Rüs: Пётр Арка́дьевич Столы́пин Pjótr Arkád'jevič Stolýpin; * 2. Apriljul. / 14. April 1862greg. uun Dresden; † 5. Septemberjul. / 18. September 1911greg. uun Kiew) wiar en rüs stootsmaan, diar faan 1906 tu 1911 de traad premier-minister faan't lun wiar. Hi saat föl reformen uun't lun troch. Hi wurd uun en atentaat ambroocht. Commons: Pjotr Stolypin – Saamling faan biljen of filmer


Kaiserslautern (pfeltsisk: Lautre) as en kreisfrei stääd uun a süüd faan Rheinlun-Pfalz. Hat as uk kreisstääd faan a Lunkreis Kaiserslautern. Diar wene son 100.000 minsken. Dansenberg Bergbrunner Kopf Einsiedlerhof Erfenbach Am Dachsbau Lampertshof Lampertsmühle Stockborn Erlenbach Bahnhof Erlenbach Gersweilerhof Im Hagelgrund Hasendell Raupenthal Turnhalle Wiesenthal Hohenecken Espensteig Hohenecker Mühle Jagdhaus Mölschbach Eulenmühle Mooswieser Tal Morlautern Ruhetal Waldhof Waschhof Waschmühle Siegelbach Auf dem Kästenberg Innenstadt Ost Innenstadt Südwest Innenstadt West/Kotten Innenstadt Nord/Kaiserberg Grübentälchen/Volkspark Entersweilerhof Hertelsbrunner Hof Stiftswalder Forsthaus Eselsfürth Reichholdsmühle Rotenberghof Betzenberg Lämmchesberg Bremerhof Bännjerrück/Karl-Pfaff-Siedlung Kaiserslautern-West Bahnheim Blechhammer Vogelweh Erzhütten/Wiesenthalerhof Erzhütten Hahnbrunnerhof Rütschhof Wiesenthalerhof Statistisches Landesamt Rheinland-Pfalz Iinwenertaalen üüb a stant faan 2020 (PDF; 727 KB) (Halep üüb sjiisk) Climate Data Center. Deutscher Wetterdienst, ufrepen di 5. Jüüle 2019. Klima Ramstein, Deutschland. WetterKontor.de, ufrepen di 5. Jüüle 2019. Klima Kaiserslautern / Deutschland. Urlaubplanen.org, ufrepen di 5. Jüüle 2019. Commonskategorii: Kaiserslautern – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Kaiserslautern


Pirmasens (pfeltsisk Bärmesens) as en kreisfrei stääd uun Rheinlun-Pfalz. Hat as uk kreisstääd faan a Lunkreis Südwestpfalz. Erlenbrunn (stääddial) (0100) Fehrbach (stääddial) (0200) Auf der Kling (0201) Gersbach (stääddial) (0300) Apfeldell (0301) Eichelsbachermühle (0302) Hengsberg (stääddial) (0400) Pirmasens (0500) Am Hollerbrunn (0501) Bittschachen (0502) Lamsbacherhof (0503) Nesseltal (0504) Niedersimten (stääddial) (0505) Rappeneck (0506) Ruhbank (0507) Windsberg (stääddial) (0600) Langenbergerhof (0601) Rothmühle (0602) Trifterhof (0603) Winzeln (stääddial) (0700) Am Rehpfad (0701) Forellengrund (0702) Hollerstock (0703) Im Buchholz (0704) Littersbachermühle (0705) Molkenbrunnerhof (0706) Rehmühle (0707) Schelermühle (0708) Statistisches Landesamt Rheinland-Pfalz Iinwenertaalen üüb a stant faan 2020 (PDF; 727 KB) (Halep üüb sjiisk) Commonskategorii: Pirmasens – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Pirmasens (sjiisk)


Zweibrücken (fransöösk Deux-Ponts, pfeltsisk Zweebrigge) as en kreisfrei stääd uun Rheinlun-Pfalz. Zweibrücken Bombacherhof Deileisterhof Dibeliushof Fasanerie Freudenbergerhof Friedrichsruhe Galgenberghof Kirchberghof Mühltalerhof Nonnenbusch Rinckenhof Rothenbergerhof Schangenhof Tschifflick Tschifflicker Dell Bubenhausen Sturzenhof Waldfriedhof Zweibrücken Wolfsachterhof Ernstweiler Hengstbach (stääddial) Bickenaschbachermühle Glockenhof Hengstbachermühle Wahlerhof Ixheim An der Bickenalb Berghauserhof Birkhausen Langentalhof Trifthof Mittelbach (stääddial) Lindenhof Rechentalerhof Mörsbach (stääddial) Am Rechenbach Heilbachhof Niederauerbach Am Tannenblick Gersbergerhof Riedersbornhof Seiterswalderhof Tannenblick Oberauerbach (stääddial) In den Langenwiesen Rimschweiler (stääddial) Alsterhof Bornäckerhof Heidelbingerhof Langheckerhof Lerchenhof Wattweiler (stääddial) Buchenwaldhof Dellenhof Kettersbergerhof Mölschbacherhof Statistisches Landesamt Rheinland-Pfalz Iinwenertaalen üüb a stant faan 2020 (PDF; 727 KB) (Halep üüb sjiisk) Commonskategorii: Zweibrücken – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Zweibrücken (sjiisk)


A Moskau Struum of at Moskwa (rüsk Москва́ [mʌs'kva] tuharke?/i) as en 502 km lungen tustruum faan a Oka uun Ruslun. https://opentopomap.org/#marker=16/55.490833/35.401111 https://opentopomap.org/#marker=15/55.075278/38.845278 Artikel Moskau (Struum) uun't Grat Sowjetisk Ensiklopedii (BSE), 3. aplaag 1969–1978 (rüsk) Moskau (Struum) uun't Stootelk Fertiaknis faan Struumer an Sian (rüsk) Commonskategorii: Moskwa – Saamlang faan bilen of filmer


At Spriak faan a Cree (Nēhiyawēwin ᓀᐦᐃᔭᐍᐏᐣ) hiart tu't spriakfamile faan a Algonkin-spriaken an woort faan son 100.000 minsken uun Kanada, dialwiis uk uun Montana (USA) snaaket. Cree woort miast mä latiinsk skraft skrewen, at jaft oober uk en aanj Cree silwenskraft Cree of Cree–Montagnais–Naskapi Plains Cree (Nēhiyawēwin) Woods Cree / Woodland Cree (Nīhithawīwin) Swampy Cree (mä Maskekon, Omaškêkowak, Omushkego) (Nêhinawêwin) West Swampy Cree East Swampy Cree Moose Cree (York Cree, West Shore Cree, West Main Cree) (Nēhinawēwin) East Cree (mä (Eastern) James Bay Cree, East Main Cree) Northern East Cree (Īyiyū Ayimūn) Southern East Cree (Īnū Ayimūn) Naskapi (Iyuw Iyimuun) Montagnais (Innu-aimun) Southern Montagnais – spriakwiis Eastern Montagnais – spriakwiis Central Montagnais – spriakwiis Labrador Montagnais – spriakwiis Atikamekw (mä Attikamek, Tête de Boule, Attimewk, Atihkamekw, Atikamek) Michif (en miskspriak faan a Métis faan Plains Cree an Fransöösk) Commonskategorii: Cree (spriak) – Saamlang faan bilen of filmer


A Algonkin spriaken san en spriakfamile faan a uuriinwenern ("indiooner") uun Nuurdameerikoo. En betj widjer faadet woort tuup mä Yurok an Wiyot uk faan Algisk spriaken snaaket. A enkelt spriaken skeel böös an san onerenööder ei tu ferstunen. Ütjstürwen spriaken haa en † tiaken. Plains Algonkin Arapaho of Arapaho-Atsina-Nawathinehena Arapaho-Atsina Arapaho (Hinono'eitiitt) Atsina (Gros Ventre) (Aáni, Ahahnelin, Ahe, A'aninin, A'ane, A'ananin) Besawunena (†) Nawathinehena (†) Ha’anahawunena (†) Blackfoot (Ni'tsiitapipo'ahsin, Nitsipussin) Siksika (Siksiká) – spriakwiis Siksika A Siksika B Kainaa (Kainai) – spriakwiis Kainaa A – onerspriakwiis Kainaa B – onerspriakwiis Kainaa C – onerspriakwiis Nuurdelk Piikani (Aapátohsipikani) – spriakwiis Süüdelk Piikani (Aamsskáápipikani) – spriakwiis Cheyenne (Tsėhésenėstsestȯtse, Tsisinstsistots) Cheyenne Nuurdelk Cheyenne – spriakwiis Süüdelk Cheyenne – spriakwiis Sutaio (Soʼtaaʼe) Cree of Cree–Montagnais–Naskapi Plains Cree (Nēhiyawēwin) Woods Cree / Woodland Cree (Nīhithawīwin) Swampy Cree (mä Maskekon, Omaškêkowak, Omushkego) (Nêhinawêwin) West Swampy Cree East Swampy Cree Moose Cree (York Cree, West Shore Cree, West Main Cree) (Nēhinawēwin) East Cree (mä (Eastern) James Bay Cree, East Main Cree) Northern East Cree (Īyiyū Ayimūn) Southern East Cree (Īnū Ayimūn) Naskapi (Iyuw Iyimuun) Montagnais (Innu-aimun) Southern Montagnais – spriakwiis Eastern Montagnais – spriakwiis Central Montagnais – spriakwiis Labrador Montagnais – spriakwiis Atikamekw (mä Attikamek, Tête de


Borger-Odoorn as ian faan dön twaalew gemeenden faan't prowins Drenthe uun a Neederlunen. At gemeend leit uun a uast faan’t prowins. Det hee 25.598 lidj (2021). At hoodsteed faan't gemeend as Exloo. Drenthe: Province in the Netherlands, citypopulation


Coevorden as ian faan dön twaalew gemeenden faan't prowins Drenthe uun a Neederlunen. At gemeend leit uun a süüd faan’t prowins. Det hee 35.317 lidj (2021). At hoodsteed faan't gemeend as Coevorden. Drenthe: Province in the Netherlands, citypopulation


Emmen as ian faan dön twaalew gemeenden faan't prowins Drenthe uun a Neederlunen. At gemeend leit uun a süüduast faan’t prowins. Det hee 107.024 lidj (2021). At hoodsteed faan't gemeend as Emmen. Drenthe: Province in the Netherlands, citypopulation


Hoogeveen as ian faan dön twaalew gemeenden faan't prowins Drenthe uun a Neederlunen. At gemeend leit uun a süüd faan’t prowins. Det hee 55.603 lidj (2021). At hoodsteed faan't gemeend as Hoogeveen. Drenthe: Province in the Netherlands, citypopulation


Meppel as ian faan dön twaalew gemeenden faan't prowins Drenthe uun a Neederlunen. At gemeend leit uun a süüdwaast faan’t prowins. Det hee 34.386 lidj (2021). At hoodsteed faan't gemeend as Meppel. Drenthe: Province in the Netherlands, citypopulation


Kanada Kanada (üüb Ingels an Fraansöösk: Canada) as en lun uun Nuurd-Ameerika. At lun leit uun a nuurd faan't wäältdial. Uun a nuurd leit det Arktisk Sia an Greenlun, uun a süüd an nuurdwaast dön Ferianigt Stooten faan Ameerika, uun a waast a Pasiifik, an uun a uast a Atlantik. Det hee 38.246.108 lidj (2021). At hoodsteed faan't lun as Ottawa. Kanada as det naistgratst lun üüb a eerd. De huuchst ponkt uun't lun as Mount Logan (5959 m), wat uun a nuurdwaast faan't lun stäänt. Dön trii gratst eilunen uun't lun san Baffin Eilun (507.451 km²), Victoria Eilun (217.291 km²) an Ellesmere Eilun (196.236 km²). Dön tjiin gratst steeden uun't lun san: At lun hee tjiin prowinsen an trii teritoorien: Canada: Administrative and Census Division, citypopulation.de Canada: Urban Areas and Major Population Centers, citypopulation.de


Alberta Alberta is ian foon e prowinse foon Kanada. Dat heet 4.371.316 jude (2019). E häädstää foon e prowins is Edmonton. Canada: Agglomerations, citypopulation.de


Autonavigasjoon mååget dåt möölik, åltens tu bestimen weer huum as. Dåt årbet ma dåt GPS (Global Positioning System), wåt funksignååle foon spezielle satellite benjütet. Da siinje åltens hiilj presiis jare posisjoon än jü tid foon jü siinjing. Dåt navigasjoonsräischup empfångt sü’n signåål, schucht aw jü klook hü lung dåt signåål unerwäis wään as än koon dan ma jü hiilj bekånde funkgauihäid beräägne, hü fiir di satellit wach as. Wan huum nü in dåt auto ma sü’n räischup käärt, än huum empfångt åån satellit di boowen Hambörj as än n oudern boowen Kopenhagen, dan wiitj huum ålsü, hü fiir huum foon Hambörj as än hü fier foon Kopenhagen än deerma san da tou möölike stääse foon dåt auto aw dåt flåche lönj hiilj än åål bestimd. Am nü tu waasen, huk foon da tou dåt rucht stää as, brükt huum ålsü nuch n treeden satellit, t.b. boowen Kiel. Deerma koon dan tuglik uk di Höögde ferårbed wårde, sü dåt huum deerma uk in da bärje kiire koon. Eentlik jeeft dåt bai trii satellite uk nuch n tweeden punkt, ouers di fant huum twaie sü huuch as da satellite boowen di wråålouerfläche än as deeram in e autoferkiir ünmöölik. Ouerdåt dåt navigasjonsräischup


British Columbia British Columbia is ian foon e prowinse foon Kanada. Dat heet 5.071.336 jude (2019). E häädstää foon e prowins is Victoria. Canada: Agglomerations, citypopulation.de


Manitoba Manitoba is ian foon e prowinse foon Kanada. Dat heet 1.369.465 jude (2019). E häädstää foon e prowins is Winnipeg. Canada: Agglomerations, citypopulation.de


New Brunswick New Brunswick is ian foon e prowinse foon Kanada. Dat heet 776.827 jude (2019). E häädstää foon e prowins is Fredericton. Canada: Agglomerations, citypopulation.de


Newfoundland and Labrador Newfoundland and Labrador is ian foon e prowinse foon Kanada. Dat heet 521.542 jude (2019). E häädstää foon e prowins is St. John’s. Canada: Agglomerations, citypopulation.de


Nova Scotia Nova Scotia is ian foon e prowinse foon Kanada. Dat heet 971.395 jude (2019). E häädstää foon e prowins is Halifax. Canada: Agglomerations, citypopulation.de


Nunavut Nunavut is ian foon de tree'e teritoorie öön Canada. Dat heet 38.780 jude (2019). E häädstää foon't teritoorium is Iqaluit. Canada: Agglomerations, citypopulation.de


Québec (Prowins) Québec is ian foon e prowinse foon Kanada. Dat heet 8.484.965 jude (2019). E häädstää foon e prowins is Québec. Canada: Agglomerations, citypopulation.de


Saskatchewan Saskatchewan is ian foon e prowinse foon Kanada. Dat heet 1.174.462 jude (2019). E häädstää foon e prowins is Regina. Canada: Agglomerations, citypopulation.de


Yukon (Teritoorium) Yukon is ian foon de tree'e teritoorie öön Kanada. Dat heet 40.854 jude (2019). E häädstää foon't teritoorium is Whitehorse. Canada: Agglomerations, citypopulation.de


Alberta Alberta as ian faan dön tjiin prowinsen faan Kanada. At prowins leit uun a waast faan't lun. Uun a nuurd leit dön Nuurdwaast-Teritoorien, uun a uast Saskatchewan, uun a süüd dön Ferianigt Stooten an uun a waast British Columbia. Det hee 4.442.879 lidj (2021). At hoodsteed faan't prowins as Edmonton. At prowins as efter Prins Albert von Sachsen-Coburg und Gotha, diar Köningin Victoria faan det Ferianigt Köningrik san maan wiar, neemd. Alberta as det fjuardgratst prowins uun Kanada. At prowins as bal tausis grater üüs Tjiisklun. Det leit twesken 60° an 49° faan a nuurd tu a süüd an twesken 110° an 110° faan a uast tu a waast. Alberta as ian faan tau prowinsen uun Kanada, wat banenlunen san. Uun a nuurd as walt an uun a süüduast gäärslun (üüb Ingelsk an Fraansöösk prairies). Dön Rocky Mountains stun uun a süüdwaast faan't prowins, huar de huuchst ponkt uun't prowins, Mount Columbia (3747 m), as. At prowins hee föl struumer an sian. Dön gratst faan a struumer san de Athabasca, de Peace, de Slave an de Hay. Dön trii gratst sian san a Athabasca-Sia (7898 km²; bluat at waastdial faan a sia as uun Alberta), Lake Claire (1436 km²),


British Columbia British Columbia as ian faan dön tjiin prowinsen faan Kanada. At prowins leit uun a waast faan't lun. Uun a nuurd leit det Yukon Teritoorium, uun a nuurduast dön Nuurdwaast-Teritoorien, uun a uast Alberta, uun a süüd dön Ferianigt Stooten, uun a süüdwaast a Pasiifik an uun a nuurdwaast de US-ameerikoons bundesstoot Alaska. Det hee 5.214.805 lidj (2021). At hoodsteed faan't prowins as Victoria. British Columbia as det naistgratst prowins uun Kanada. At prowins as twesken tausis an triisis grater üüs Tjiisklun. Det leit twesken 60° an 48°30' faan a nuurd tu a süüd an twesken 114° an 140° faan a uast tu a waast. Dön Rocky Mountains lei uun a uast faan't prowins. De huuchst ponkt as Mount Waddington (4019 m). Dön tau gratst eilunen san Vancouver Eilun (32.134 km²) an dön Haida Gwaii Eilunen (10.180 km²), wat uun a waast lei. Vancouver Eilun Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Chilcotin (amanbi 2000 spreegern), Dakelh (amanbi 1000 spreegern) an Gitxsan (amanbi 1000 spreegern) san dön miastspreegen faan dön iinbaaren spriiken uun't prowins. At gebiit, huar at Dakelh Spriik snaaket wurt British Columbia wurd de 20. Jüüle 1871 en prowins faan Kanada. Tuföören wiar det en apartig


Manitoba Manitoba as ian faan dön tjiin prowinsen faan Kanada. At prowins leit uun a maden faan't lun. Uun a nuurd leit Nunavut Teritoorium, uun a nuurduast Hudson Bocht, uun a süüduast Ontario, uun a süüd dön Ferianigt Stooten an uun a waast Saskatchewan. Det hee 1.383.765 lidj (2021). At hoodsteed faan't prowins as Winnipeg. Manitoba as det füftletjst prowins uun Kanada. At prowins as tausis grater üüs Tjiisklun. Det leit twesken 60° an to 49° faan a nuurd tu a süüd an twesken 89° an 102° faan a uast tu a waast. Uun a süüdwaast faan Manitoba as gäärslun (üüb Ingelsk an Fraansöösk prairies). At prowins hee tau sköölen faan berger: Dön Peminba Berger, wat uun a süüd faan't prowins stun. Det Manitoba Escarpment, wat fjauer onersköölen faan berger hee: trii diarfaan san uun Manitoba, dön Riding Berger, dön Duck Berger, an dön Porcupine Berger. De huuchst ponkt uun't prowins, Baldy Mountain (832 m), stäänt uun dön Duck Berger. Dön wichtigst struumer uun't prowins san de Red Struum, de Assiniboine Struum, de Nelson Struum, an de Churchill Struum. Dön fjauer gratst sian uun't prowins san de Winnipeg-sia, de Winnipegosis-sia, de Manitoba-sia an de Cedar-sia. Manitoba hee uun a nuurd


At Letj Imergreen (Vinca minor) as en plaantenslach uun det famile faan a Apocynaceae (Hünjgiftplaanten). Hat as giftag, auer diar alkaloiiden uun san. Commonskategorii: Letj Imergreen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Letj Imergreen Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


New Brunswick New Brunswick as ian faan dön tjiin prowinsen faan Kanada. At prowins leit uun a süüduast faan't lun. Uun a nuurduast leit de Golf faan St. Lawrence, uun a uast Nova Scotia, uun a süüduast a Bocht faan Fundy, uun a süüdwaast dön Ferianigt Stooten an uun a nuurdwaast Québec. Det hee 789.225 lidj (2021). At hoodsteed faan't prowins as Fredericton. New Brunswick as det traadletjst prowins uun Kanada. Dön Appalachen Berger stun uun at miast faan't prowins. De huuchst ponkt uun't prowins as Mount Carleton (820 m). A struumer faan New Brunswick hee hör mösen uun a uast uun de Golf faan St. Lawrence of uun a süüd uun a Bocht faan Fundy. Eilunen: Campobello Eilun, Grand Manan Eilun. At jaft en gebiitsdispuut twesken Kanada an dön Ferianigt Stooten auer det Machias Seal Eilun, wat uun a süüd uun a Golf faan Maine leit. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: New Brunswick hee füftanj counties, wat föör 1966 ferwaltingsianhaiden wiar. Jo wurd noch för statistisk an geograafisk saagen brükt. Ingelsk an Fraansöösk san dön amtelk spriiken faan't prowins. Canada: Administrative and Census Division, citypopulation.de climate-data.org Canada: New Brunswick, citypopulation.de New Brunswick: Province in Canada, citypopulation.de


Nova Scotia Nova Scotia as ian faan dön tjiin prowinsen faan Kanada. At prowins leit uun a süüduast faan't lun. Uun a nuurd leit a Golf faan St. Lawrence, uun a uast an süüd a Atlantik an uun a waast New Brunswick. Det hee 992.055 lidj (2021). At hoodsteed faan't prowins as Halifax. Nova Scotia as det naistletjst prowins uun Kanada. At prowins hee tau dialen: at hualeweilun uun a süüd an Cape Breton Eilun uun a nuurd. De huuchst ponkt uun't prowins as White Hill (535 m). Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Canada: Administrative and Census Division, citypopulation.de Canada: Nova Scotia, citypopulation.de


A Yucca san en plaantenskööl uun det famile faan a Spargelplaanten (Asparagaceae). Jo waaks uun Madelameerikoo. Yuccas wurd uk "pualmer" näämd, san oober eegentelk goorei nai mä "echt" Pualmer. Seksioonen Y. sect. Chaenocarpa – Y. sect. Clistocarpa – Y. sect. Endlichiana – Y. sect. Hesperoyucca – Y. sect. Yucca Slacher Y. aloifolia – Y. angustissima – Y. arkansana – Y. baccata – Y. baileyi – Y. brevifolia – Y. campestris – Y. capensis – Y. carnerosana – Y. cernua – Y. coahuilensis – Y. constricta – Y. decipiens – Y. declinata – Y. de-smetiana – Y. elata – Y. endlichiana – Y. faxoniana – Y. filamentosa – Y. filifera – Y. flaccida – Y. gigantea – Y. glauca – Y. gloriosa – Y. grandiflora – Y. harrimaniae – Y. intermedia – Y. jaliscensis – Y. lacandonica – Y. linearifolia – Y. luminosa – Y. madrensis – Y. mixtecana – Y. necopina – Y. neomexicana – Y. pallida – Y. periculosa – Y. potosina – Y. queretaroensis – Y. reverchonii – Y. rostrata – Y. rupicola – Y. schidigera – Y. sterilis – Y. tenuistyla – Y. thompsoniana – Y. treculeana – Y. utahensis – Y. valida Commonskategorii: Yucca – Saamlang


At Biskaya (ingelsk Bay of Biscay, Gulf of Biscay, fransöösk Golfe de Gascogne, spoonsk Mar Cantábrico) as en bocht faan a Atlantik tesken Nuurdwaastfrankrik an Nuurdwaastspoonien an knaap 500 mool 600 km grat. Hat as bekäänd för rüch wedern. Eilunen uun a Biskaya Île de Groix, Île Dumet, Belle-Île, Île d’Yeu, Île de Ré, Île d’Oléron, Île aux Oiseaux, Isla de Mouro, Santa Clara Struumer diar iin Penerf, Vilaine, Loire, Falleron, Vie, Auzance, Lay, Sèvre Niortaise, Charente, Seudre, Gironde, Eyre, Courant de Mimizan, Adour, Nivelle, Bidasoa, Urumea, Oria, Urola, Nervión, Aboño, Alvares Nalón, Deba, Saja, Pas, Miera, Sella, Navia, Eo, Río Masma, Río Landro Commonskategorii: Biskaya – Saamlang faan bilen of filmer Bizkaia (Prowins), Baskenlun, Spoonien Kantaabrisk Sia


Ontario Ontario as ian faan dön tjiin prowinsen faan Kanada. At prowins leit uun a süüd faan't lun. Uun a nuurd leit Hudson Bocht, uun a uast Québec, uun a süüd dön Ferianigt Stooten an uun a waast Manitoba. Det hee 14.826.276 lidj (2021). At hoodsteed faan't prowins as Toronto. Ontario as det traadgratst prowins uun Kanada. At prowins leit twesken 56°86' an 41°66' faan a nuurd tu a süüd an twesken 74°34' an 95°16' faan a uast tu a waast. De huuchst ponkt uun't prowins as Ishpatina Ridge (693 m). Sian: Ontariosia (Lake Ontario) Eriesia (Lake Erie) Huronsia (Lake Huron) an Georgian Bocht (Georgian Bay) Boower Sia (Lake Superior) Dön tjin gratst steeden uun't prowins san: Swampy Cree an Moose Cree, spriikwiisen faan det Cree Spriik, wurd uun a nuurd faan't prowins snaaket. Canada: Administrative and Census Division, citypopulation.de Canada: Ontario, citypopulation.de


Prince Edward Eilun Prince Edward Eilun as ian faan dön tjiin prowinsen faan Kanada. At prowins leit uun a Golf faan St. Lawrence, uun a uast faan't lun. Det hee 164.318 lidj (2021). At hoodsteed faan't prowins as Charlottetown. Prince Edward Eilun as det letjst prowins uun Kanada. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: At prowins hee trii counties: Prince Edward Eilun wurd de 1. Jüüle 1873 en prowins faan Kanada. Tuföören wiar det en britisk kolonii. Canada: Administrative and Census Division, citypopulation.de Canada: Prince Edward Island, citypopulation.de Prince Edward Island: Province in Canada, citypopulation.de


Saskatchewan Saskatchewan as ian faan dön tjiin prowinsen faan Kanada. At prowins leit uun a maden faan't lun. Uun a nuurd lei dön Nuurdwaast-Teritoorien, uun a uast leit Manitoba, uun a süüd lei dön Ferianigt Stooten an uun a waast leit Alberta. Det hee 1.179.844 lidj (2021). At hoodsteed faan't prowins as Regina. Saskatchewan as det füftgratst prowins uun Kanada. At prowins leit twesken 60° an to 49° faan a nuurd tu a süüd an twesken 101° an 110° faan a uast tu a waast. Saskatchewan as ian faan tau prowinsen uun Kanada, wat banenlunen san. Uun a nuurd as walt an uun a süüd gäärslun (üüb Ingelsk an Fraansöösk prairies). At uastdial faan de Athabasca-Sia leit uun a nuurdwaast faan't prowins. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Plains Cree (Nēhiyawēwin), en spriikwiis faan det Cree Spriik, wurt uun a maden faan't prowins snaaket. Uun a nuurd wurt det Woods Cree (Nīhithawīwin) spriikwiis snaaket. Saskatchewan wurd de 1. September 1905 en prowins faan Kanada. Tuföören wiar det dial faan dön Nuurdwaast-Teritoorien. Canada: Administrative and Census Division, citypopulation.de Canada: Saskatchewan, citypopulation.de


Québec Québec as ian faan dön tjiin prowinsen faan Kanada. At prowins leit uun a uast faan't lun. Uun a nuurd leit det Hudson-Struat, uun a uast Newfoundland and Labrador, uun a süüduast a Golf faan St. Lawrence, uun a süüduast New Brunswick, uun a süüd dön Ferianigt Stooten, uun a süüdwaast Ontario an uun a nuurdwaast Hudson Bocht. Det hee 8.604.495 lidj (2021). At hoodsteed faan't prowins as Québec. Québec as det gratst prowins uun Kanada. At prowins leit 62°59 an 44°99 faan a nuurd tu a süüd an twesken 57°10 an 79°76 faan a uast tu a waast. De St. Lawrence Struum leept troch't prowins. Anticosti Eilun leit uun a mös faan a struum. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: At prowins hee sööwentanj ferwaltingsregiuunen: Bas-Saint-Laurent Saguenay–Lac-Saint-Jean Capitale-Nationale Mauricie Estrie Montreal Outaouais Abitibi-Témiscamingue Côte-Nord Nord-du-Québec Gaspésie–Îles-de-la-Madeleine Chaudière-Appalaches Laval Lanaudière Laurentides Montérégie Centre-du-Québec Det amtelk spriik faan't prowins as Fraansöösk. James Bay Cree, en spriikwiis faan det Cree Spriik, Montagnais, Naskapi an Atikamekw wurd uk uun't prowins snaaket. Canada: Administrative and Census Division, citypopulation.de Canada: Québec, citypopulation.de


A Micmac of Mi’kmaq san en fulk faan indioonern uun Nuurduastameerikoo. Jo haa diar lewet, huar daalang Nova Scotia, Prince Edward Island, New Brunswick uun Kanada san. Micmac, Míkmawísimk, Mi'gmawi'simg of L'nui'sin het uk hör spriak. Hat hiart tu det grat skööl faan a Algonkin-spriaken. Daalang snaake det noch son 11.000 minsken. Uun't 17. juarhunert hää di misionaar Chrestien Le Clercq en hieroglyphenskraft ütjwerket mä muar üs 5.000 tiakens, amdat a Micmac a krastelk gluuw liar küd. An a Micmac haa det skraft gud uunnimen. Commonskategorii: Micmac fulk – Saamlang faan bilen of filmer Commonskategorii: Micmac spriak – Saamlang faan bilen of filmer Micmac spriak (ingelsk Wikipedia)


Ontario Ontario is ian foon e prowinse foon Kanada. Dat heet 14.566.547 jude (2019). E häädstää foon e prowins is Toronto. Canada: Agglomerations, citypopulation.de


Prince Edward Ailöön is ian foon e prowinse foon Kanada. Dat heet 156.947 jude (2019). E häädstää foon e prowins is Charlottetown. Canada: Agglomerations, citypopulation.de


Nöördwäst-Teritoorien (uwe Ingelsk: Northwest Territories) is ian foon de tree'e teritoorie öön Canada. Dat heet 44.826 jude (2019). E häädstää foon't teritoorium is Yellowknife. Canada: Agglomerations, citypopulation.de


Nuurdwaast-Teritoorien Nuurdwaast-Teritoorien (üüb Ingels: Northwest Territories) as ian faan dön trii teritoorien faan Kanada. At teritoorium leit uun a nuurd faan't lun. Uun a nuurd leit det Arktisk Sia, uun a uast Nunavut, uun a süüd lei Saskatchewan, Alberta an British Columbia an uun a waast leit Yukon. Det hee 45.504 lidj (2021). At hoodsteed faan't teritoorium as Yellowknife. Dön tau gratst sian uun't teritoorium san de Gratbaar-Sia (31.153 km²) an de Gratslaawen-Sia (27.048 km²). Dön tjiin gratst steeden an taarpen uun't prowins san: Dön Nuurdwaast-Teritoorien wurd de 15. Jüüle 1870 dial faan Kanada. A grensen faan a teritoorien haa santdeem föl feranert. Canada: Administrative and Census Division, citypopulation.de Canada: Northwest Territories, citypopulation.de


Nunavut Nunavut (üüb Inuit: ᓄᓇᕗᑦ, of "üüs lun") as ian faan dön trii teritoorien faan Kanada. At teritoorium leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 39.403 lidj (2021). At hoodsteed faan't teritoorium as Iqaluit. Eilunen: Baffin Eilun Victoria Eilun (at uastdial) Ellesmere Eilun Devon Eilun Axel Heiberg Eilun Melville Eilun (at uastdial) Southampton Eilun Prince of Wales Eilun Somerset Eilun Bathurst Eilun A eilunen uun Hudson Bocht hiar uk tu Nunavut. Dön tjiin gratst steeden an taarpen uun't teritoorium san: At teritoorium hee trii regiuunen: Spriikwiisen faan det Inuit Spriik wurd uun't teritoorium snaaket. Nunavut wurd de 1. April 1999 en teritoorium faan Kanada. Tuföören wiar det dial faan dön Nuurdwaast-Teritoorien. Canada: Administrative and Census Division, citypopulation.de Canada: Nunavut, citypopulation.de Nunavut: Territory in Canada, citypopulation.de


Yukon (Teritoorium) Yukon as ian faan dön trii teritoorien faan Kanada. At teritoorium leit uun a nuurdwaast faan't lun. Uun a nuurd leit det Arktisk Sia, uun a uast dön Nuurdwaast-Teritoorien, uun a süüd British Columbia an uun a waast dön Ferianigt Stooten (Alaska). Det hee 42.986 lidj (2021). At hoodsteed faan't teritoorium as Whitehorse. Dön tjiin gratst steeden an taarpen uun't prowins san: Yukon wurd de 13. Jüüne 1898 en teritoorium faan Kanada. Tuföören wiar det dial faan dön Nuurdwaast-Teritoorien. Canada: Administrative and Census Division, citypopulation.de Canada: Yukon, citypopulation.de


A Columbia River as en 1.953 kilomeeter lungen struum uun Nuurdwaastameerikoo. Sin iintoochregiuun leit tu 15% uun Kanada an tu 85% uun a USA. At kanaadsk Prowins British Columbia as näämd efter di struum. Commonskategorii: Columbia River – Saamlang faan bilen of filmer


Wat menst dü? Regina, di wüfensnööm Regina (Saskatchewan), stääd uun Kanada


Newfoundland and Labrador Newfoundland and Labrador as ian faan dön tjiin prowinsen faan Kanada. At prowins leit uun a uast faan't lun. Uun a uast leit det Hudson-Struat, uun a uast an süüd a Atlantik (mä det Labrador-Sia uun a nuurduast), uun a süüdwaast a Golf faan St. Lawrence an uun a nuurdwaast Québec. Det hee 520.553 lidj (2021). At hoodsteed faan't prowins as St. John's. Newfoundland and Labrador as det fjuardletjst prowins uun Kanada. At prowins hee tau dialen: at eilun Newfoundland uun a süüd an't feestlun Labrador uun a nuurd. De huuchst ponkt uun't prowins as Mount Caubvick (1652 m), wat uun a nuurd faan't prowins, nai bi't grens tu det Québec Prowins, stäänt. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Newfoundland and Labrador wurd de 31. Marts 1949 en prowins faan Kanada. Tuföören wiar det at britisk dominion Newfoundland. Canada: Administrative and Census Division, citypopulation.de Canada: Newfoundland and Labrador, citypopulation.de


Alberta [ælˈbɝtə] as en prowins uun't waasten faan Kanada. Uun Alberta gongt det fäänlun faan Madelkanada auer tu a berger faan a Rocky Mountains uun't waasten. Alberta woort iindiald tu sääks regiuunen: Northern Alberta Alberta's Rockies Southern Alberta Calgary Region Edmonton Region Central Alberta Alberta’s Rockies Calgary Region Central Alberta Edmonton Capital Region Northern Alberta Southern Alberta Commonskategorii: Alberta – Saamlang faan bilen of filmer


A Tsimschian spriaken san en spriakfamile uun't nuurdwaastelk British Columbia (Kanada). Ferlicht hiar jo tu det grater skööl faan a Penuti spriaken, det as oober ei seeker. Tsimshian, maritiim Tsimschian, nuurdelk Tsimshian Coast Tsimshian (Sm’algyax̣, Sm’algax) - green Southern Tsimshian (Sgüüx̣s, Ski:xs, Old Klemtu) † - blä Nass–Gitksan, banlun Tsimshian Nisga’a (Nisqa’a, Nisg̱a’a, Nishga, Nisgha, Niska, Nass, Nishka) - ruad Gitksan (Gitxsan, Gitksanimx̣) - güül


f A Mount Carleton as en berag uun a Appalachen uun Nuurdameerikoo. Hi as mä en hööchde faan 820 meetern di huuchst berag uun New Brunswick (Kanada). San nööm füng hi efter Thomas Carleton, di iarst fitseguwernöör faan det doomols noch britisk kolonii New Brunswick. Trinjam leit di 17.000 ha grat Mount Carleton Provincial Park mä 60 km waanerwaier. Commonskategorii: Mount Carleton – Saamlang faan bilen of filmer


Prins Albert faan Sachsen-Coburg an Gotha (bäären üs Prinz Franz Albrecht August Karl Emanuel von Sachsen-Coburg-Saalfeld, Herzog zu Sachsen; * 26. August 1819 üüb sloot Rosenau, Hertoochdoom Sachsen-Coburg-Saalfeld; † 14. Detsember 1861 üüb Windsor Castle, Berkshire) wiar en sjiisken prins faan det aadelshüs Sachsen-Coburg an Gotha. 1840 freid hi sin kusiine, det britisk Könangin Victoria. Victoria („Vicky“) (* 21. November 1840; † 5. August 1901), Princess Royal ∞ Friedrich III., Sjiisk Keiser an Könang faan Preußen Albert Edward („Bertie“) (* 9. November 1841; † 6. Mai 1910), Prince of Wales, üs Eduard VII. Könang faan Gratbritanien an Irlun, an uk Keiser faan Indien ∞ Prinsesin Alexandra faan Denemark Alice (* 25. April 1843; † 14. Dezember 1878) ∞ Grathertooch Ludwig IV. faan Hessen Alfred („Affie“) (* 6. August 1844; † 31. Juli 1900), Duke of Edinburgh an Hertooch faan Sachsen-Coburg-Gotha ∞ Gratföörstin Maria faan Ruslun Helena („Lenchen“) (* 25. Mai 1846; † 6. Juni 1923) ∞ Prins Christian faan Schleswig-Holstein-Sonderburg-Augustenburg Louise (* 18. März 1848; † 3. Dezember 1939) ∞ John Campbell, Duke of Argyll Arthur (* 1. Mai 1850; † 16. Januar 1942), Duke of Connaught and Strathearn ∞ Prinsesin Luise Margarete faan Preußen Leopold (* 7. April 1853;


Moncton as det gratst steed uun New Brunswick, Kanada. At steed leit uun a süüduast faan't prowins, amanbi 145 km uun a nuurdwaast faan Fredericton. Det hee 81.140 lidj (2021). Canada: New Brunswick, citypopulation.de climate-data.org


Calgary as det gratst steed uun Alberta, Kanada. At steed leit uun a süüd faan't prowins, 173 km uun a süüdwaast faan Edmonton. Det hee 1.372.178 lidj (2021). Canada: Alberta, citypopulation.de


British Columbia (ˌbrɪtɨʃ kəˈɫʌmbiə; frz. Colombie-Britannique; kurt BC) as en prowins uun Waastkanada an leit bi a Pasiifik. Di nööm komt faan a Columbia River. Uun British Columbia jaft'at 29 distrikten: Commonskategorii: British Columbia – Saamlang faan bilen of filmer Det iinwenertaal ment di distrikt North Vancouver. Population Population and dwelling counts, for Canada, provinces and territories, and census divisions, 2016 and 2011 censuses. 28. August 2017, ufrepen di 18. September 2017 (ingelsk). Population and dwelling counts, for Canada, provinces and territories, and census divisions, 2011 and 2006 censuses. 9. August 2016, ufrepen di 18. September 2017 (ingelsk).


Vancouver as det gratst steed uun British Columbia, Kanada. At steed leit uun a waast faan't prowins, bi't Struat faan Georgia. Det hee 693.235 lidj (2021). Canada: British Columbia, citypopulation.de Canadian Climate Normals 1981–2010: Vancouver International Airport


Montréal as det gratst steed uun't prowins Québec, Kanada. At steed leit uun a süüdwaast faan't prowins, amanbi 143 km uun a süüdwaast faan't steed Québec. Det hee 1.778.528 lidj (2021). Canada: Québec, citypopulation.de


Saskatoon as det gratst steed uun Saskatchewan, Kanada. At steed leit uun a süüd faan't prowins, amanbi 233 km uun a nuurdwaast faan Regina. Det hee 282.227 lidj (2021). Canada: Saskatchewan, citypopulation.de


Antiigua an Barbuuda Antiigua an Barbuda (üüb Ingels: Antigua and Barbuda) as en lun an en skööl faan eilunen uun a Kariibik. Det leit uun a uast faan't sia. Tu a nuurdwaast leit Anguilla, tu a süüdwaast Saint Kitts an Nevis, tu a süüd Montserrat an tu a süüduast Guadeloupe. Det hee 85.567 lidj (2011). At hoodsteed faan't lun as Saint John's. Antiigua an Barbuuda bestäänt ütj dön trii eilunen Antiigua, Barbuuda an Redonda, tup mä öler letj eilunen. Det as det fjuardgratst faan dön lunen uun det Letj Antilen. At lun as fiiwsis grater üüs at eilun Feer. De huuchst ponkt uun't lun as Boggy Peak (402 m), wat uun a süüdwaast faan't eilun Antiigua stäänt. Antiigua Barbuuda Redonda Boggy Peak Dön fjauer gratst steeden uun't lun san: Saint John's All Saints Piggotts Liberta Antiigua an Barbuuda hee seeks sarkspalen (üüb Ingels: Parishes, iantaal Parish) an tau ufhingig gebiiten (üüb Ingels: Dependencies; Barbuuda an Redonda): Antiigua an Barbuuda wiar en britisk kolonii. Det wiar faan 1958 tu 1962 dial faan det Waastindisk Föderatschuun. At lun wurd de 1. Nofember 1981 suwereen. Antiigua an Barbuuda as en konstituschunel monarchii. Det as sant de 1. Nofember 1981 lasmaat faan det Commonwealth


Nunavut (uun't spriak faan a Inuit: ᓄᓇᕗᑦ, det ment „Üüs lun“) as en teritoorium uun't nuurden faan Kanada. Uun Nunavut jaft'at trii regiuunen: Kitikmeot (Cambridge Bay) Kivalliq (Rankin Inlet) Qikiqtaaluk (Iqaluit) At öfentelk leewent woort faan 26 municipalities reegelt: 1 city (hoodstääd) Iqaluit 25 hamlets (siidlangen): Arctic Bay (Hamlet) Arviat (Hamlet) Baker Lake (Hamlet) Cambridge Bay (Hamlet) Cambridge Bay (Hamlet) Chesterfield Inlet (Hamlet) Clyde River (Hamlet) Coral Harbour (Hamlet) Gjoa Haven (Hamlet) Grise Fiord (Hamlet) Igloolik (Hamlet) Kimmirut (Hamlet) Kinngait (Hamlet) Kugaaruk (Hamlet) Kugluktuk (Hamlet) Pangnirtung (Hamlet) Pond Inlet (Hamlet) Qikiqtarjuaq (Hamlet) Rankin Inlet (Hamlet) Repulse Bay (Hamlet) Resolute Bay (Hamlet) Sanikiluaq (Hamlet) Sanirajak (Hamlet) Taloyoak (Hamlet) Whale Cove (Hamlet) Commonskategorii: Nunavut – Saamlang faan bilen of filmer nuna, „lun“, -vut „üüs“


Saint John's, uk St. John's, as at hoodsteed faan Antiigua an Barbuuda. At steed leit uun a nuurdwaast faan't eilun Antiigua, uun det Saint John Sarkspal. Det hee 22.219 lidj (2011). At steed wurd 1632 grünjlaanjen. Hoodsteeden faan Lunen uun Nuurd- (an Madel-)Ameerika: Basseterre, Belmopan, Bridgetown, Castries, Guatemala-Steed, Havanna, Kingston, Kingstown, Managua, Meksiko-Steed, Nassau, Ottawa, Panama-Steed, Port of Spain, Roseau, Port-au-Prince, St. George's, St. John's, San José, San Salvador, Santo Domingo, Tegucigalpa, Washington. Antigua and Barbuda, citypopulation.de


Trinidad an Tobaago Trinidad an Tobaago (üüb Ingels: Trinidad and Tobago [ˈtɹɪnɪdæd ən təˈbeɪgoʊ]) san tau eilunen faan a Letj Antilen an en lun uun a Kariibik. At lun leit uun a süüduast faan't sia. Det hee 1.328.019 lidj (2011). At hoodsteed faan't lun as Port of Spain. Trinidad an Tobaago as det gratst faan dön lunen uun det Letj Antilen. At lun hee tau eilunen: det gratst diarfaan as Trinidad, wat uun a süüdwaast leit, an Tobaago, wat uun a nuurduast leit. Dönheer tau eilunen lei nai bi a eeg faan Weenesuela. De huuchst ponkt uun't lun as El Cerro del Aripo (940 m), wat uun a nuurd faan't eilun Trinidad stäänt. Dön tjiin gratst steeden uun't lun san: At lun hee tau steeden, trii borger, njüügen regiuunen an ian ward: Trinidad an Tobaago wiar en britisk kolonii. At lun wiar faan 1958 tu 1962 dial faan det Waastindisk Föderatschuun. Det wurd de 31. August 1962 suwereen. Det as sant de 31. August 1962 lasmaat faan det Commonwealth of Nations. Trinidad and Tobago, citypopulation.de Trinidad and Tobago: Republic of Trinidad and Tobago, citypopulation.de Trinidad and Tobago: Municipalities, citypopulation.de


Port of Spain (üüb Spaans: Puerto España) as at hoodsteed faan Trinidad an Tobaago. At steed leit uun a nuurdwaast faan't eilun Trinidad. Det hee 37.074 lidj (2011). Hoodsteeden faan Lunen uun Nuurd- (an Madel-)Ameerika: Basseterre, Belmopan, Bridgetown, Castries, Guatemala-Steed, Havanna, Kingston, Kingstown, Managua, Meksiko-Steed, Nassau, Ottawa, Panama-Steed, Port of Spain, Roseau, Port-au-Prince, St. George's, St. John's, San José, San Salvador, Santo Domingo, Tegucigalpa, Washington. Trinidad and Tobago: Municipalities, citypopulation.de


San Fernando as det naistgratst steed uun Trinidad an Tobaago. At steed leit uun a süüdwaast faan't eilun Trinidad. Det 48.838 lidj (2011). Trinidad and Tobago: Republic of Trinidad and Tobago, citypopulation.de climate-data.org


Chaguanas as det gratst steed an en borig uun Trinidad an Tobaago. At steed leit uun a waast faan't eilun Trinidad. Det hee 83.516 lidj (2011). Trinidad and Tobago: Republic of Trinidad and Tobago, citypopulation.de climate-data.org


Bahaamas A Bahaamas (üüb Ingels: The Bahamas) san en skööl faan eilunen an en lun Kariibik. Jo lei uun a nuurduast faan't sia. Tu a nuurd lei dön Ferianigt Stooten, tu a süüdwaast leit Kuuba an tu a süüduast lei Haiti, det Dominikaans Republiik an a Turks an Caicos Eilunen. Jo haa 351.461 lidj (2010). At hoodsteed faan't lun as Nassau. At lun as en betj grater üüs Sleeswich-Holstian. De huuchst ponkt uun't lun as Mount Alvernia (63 m), wat üüb Cat Eilun stäänt. Dön tjiin gratst eilunen uun't lun san: North Andros Great Inagua South Andros Great Abaco Grand Bahama Long Island Acklins Eleuthera Cat Island Mayaguana Dön njüügen gratst steeden uun't lun san: A Bahaamas wiar en britisk kolonii. Det wurd de 7. Janewoore 1964 autonoom. At lun wurd de 10. Jüüle 1973 suwereen. A Bahaamas as en konstituschunel monarchii. Det as sant de 10. Jüüle 1973 lasmaat faan det Commonwealth of Nations. Bahamas: Commonwealth of the Bahamas, citypopulation.de Bahamas: Localities, citypopulation.de


Nassau as at hoodsteed faan a Bahaamas. At steed leit üüb New Providence Eilun. Det hee 246.329 lidj (2010). Bahamas: Localities, citypopulation.de Hoodsteeden faan Lunen uun Nuurd- (an Madel-)Ameerika: Basseterre, Belmopan, Bridgetown, Castries, Guatemala-Steed, Havanna, Kingston, Kingstown, Managua, Meksiko-Steed, Nassau, Ottawa, Panama-Steed, Port of Spain, Roseau, Port-au-Prince, St. George's, St. John's, San José, San Salvador, Santo Domingo, Tegucigalpa, Washington.


Barbaados Barbaados (üüb Ingels: Barbados) as en eilun faan a Letj Antilen an en lun uun a Kariibik. At lun leit uun a süüduast faan't sia. Tu a nuurdwaast leit Martinique, tu a waast lei Saint Lucia an Saint Vincent an a Grenadiinen an tu a süüdwaast Grenaada, Weenesuela an Trinidad an Tobaago. Det hee 277.821 lidj. At hoodsteed faan't lun as Bridgetown. Barbaados as det füftgratst faan dön lunen uun det Letj Antilen. At lun as amanbi fiiwsis grater üüs at eilun Feer. De huuchst ponkt uun't lun as Mount Hillaby (340 m), wat uun a nuurd faan't lun stäänt. Dön tjiin gratst steeden uun't lun san: Barbaados hee elwen sarkspalen (üüb Ingels: Parishes, iantaal Parish): Barbaados wiar en britisk kolonii. At lun wiar faan 1958 tu 1962 dial faan det Waastindisk Föderatschuun. Det wurd de 30. Nofember 1966 suwereen. Barbaados as sant de 30. Nofember 2021 en republiik. Det iarst president faan't lun as Sandra Mason. Barbaados wiar faan 1966 bit 2021 lasmaat faan det Commonwealth of Nations. Barbados: Parishes and Towns, citypopulation.de


Domiinika Domiinika as en eilun faan a Letj Antilen an en lun uun a Kariibik. At lun leit uun a uast faan't sia. Tu a nuurd leit Guadeloupe an tu a süüd Martinique. Det hee 71.293 lidj (2011). At hoodsteed faan't lun as Roseau. Domiinika as det naistgratst faan dön lunen uun det Letj Antilen. At lun as njüügensis grater üüs at eilun Feer. De huuchst ponkt uun't lun as Morne Diablotins (1447 m), wat uun a nuurd faan't eilun Domiinika stäänt. Dön tjiin gratst steeden uun't lun san: Domiinika hee tjiin sarkspalen: Domiinika wiar en britisk kolonii. Det wiar faan 1958 tu 1962 dial faan det Waastindisk Föderatschuun. At lun wurd de 3. Nofember 1978 suwereen. Domiinika as sant 1978 en republiik an lasmaat faan det Commonwealth of Nations. Dominica: Parishes, citypopulation.de climate-data.org


A Nuurdwaast Teritoorien (ingelsk Northwest Territories (ˌnɔrθˌwɛstˈtɛrɨtɔriz), fransöösk Territoires du Nord-Ouest) san en teritoorium uun't nuurden faan Kanada. Uun a Nuurdwaast Teriroorien jaft'at fiiw regiuunen: Dehcho Sahtu Inuvik North Slave South Slave At öfentelk leewent woort faan 24 letj ianhaiden reegelt: 1 city (hoodstääd) Yellowknife 4 towns Inuvik, Norman Wells, Hay River, Fort Smith villages (saarpen) hamlets (siidlangen) charter communitiues community governments Commonskategorii: Nuurdwaast Teritoorien – Saamlang faan bilen of filmer Nordvestterritoria Official Languages Act, 1988 (as amended 1988, 1991-1992, 2003)


Roseau as at hoodsteed faan Domiinika. At steed leit uun a süüdwaast faan't lun, uun det Saint George Sarkspal. Det hee 14.725 lidj (2011). Hoodsteeden faan Lunen uun Nuurd- (an Madel-)Ameerika: Basseterre, Belmopan, Bridgetown, Castries, Guatemala-Steed, Havanna, Kingston, Kingstown, Managua, Meksiko-Steed, Nassau, Ottawa, Panama-Steed, Port of Spain, Roseau, Port-au-Prince, St. George's, St. John's, San José, San Salvador, Santo Domingo, Tegucigalpa, Washington. Dominica: Parishes, citypopulation.de climate-data.org


Saint Vincent an a Grenadiinen Saint Vincent an a Grenadiinen (üüb Ingels: Saint Vincent and the Grenadines of St. Vincent and the Grenadines) san en lun faan dön Letj Antilen uun a Kariibik. Jo lei uun a süüduast faan't sia. Tu a nuurd leit Saint Lucia, tu a süüd Grenaada an tu a nuurduast Barbaados. Jo haa 110.564 lidj (2018). At hoodsteed faan't lun as Kingstown. Saint Vincent an a Grenadiinen san det seekstgratst faan dön lunen uun dön Letj Antilen. At lun bestäänt ütj at eilun Saint Vincent an a Grenadiinen, en skööl faan föl letj eilunen. De huuchst ponkt faan't lun as a ialberig La Soufrière (1234 m), wat uun a nuurd faan't eilun Saint Vincent stäänt. Kingstown Georgetown Chateaubelair Port Elizabeth At lun hee seeks sarkspalen (üüb Ingels: Parishes, iantaal Parish): Charlotte (hoodsteed: Georgetown) Grenadines (hoodsteed: Port Elizabeth) Saint Andrew (hoodsteed: Layou) Saint David (hoodsteed: Chateaubelair) Saint George (hoodsteed: Kingstown) Saint Patrick (hoodsteed: Barrouallie) At lun hee uk tretanj folksteelingdistrikten: Saint Vincent an a Grenadiinen wiar en britisk kolonii. At lun wiar faan 1958 tu 1962 dial faan det Waastindisk Föderatschuun. Det wurd de 27. Oktuuber 1979 suwereen. Daaling hiart det lun tu a Commonwealth of Nations.


Grenaada Grenaada (üüb Ingels: Grenada [ɡɹəˈneɪdə]) as en eilun an en lun uun a Letj Antilen uun a Kariibik. At lun leit uun a süüduast faan't sia. Tu a nuurd lei Saint Vincent an a Grenadiinen, tu a süüduast leit Trinidad an Tobaago an tu a süüdwaast Weenesuela. Det hee 112.579 lidj (2019). At hoodsteed faan't lun as St. George's. At lun bestäänt ütj Grenaada, wat at gratst eilun faan't lun as an hög eilunen, wat dial faan a Grenadiinen Eilunen san. Jo san: Carriacou Petite Martinique Ronde Eilun (ünbewenet) Caille Eilun (ünbewenet) Saline Eilun (ünbewenet) Large Eilun (ünbewenet) Frigate Eilun (ünbewenet) Dön sööwen gratst steeden an taarpen faan't lun san: Üüb't eilun Grenaada: St. George's (at hoodsteed) Gouyave Sauteurs Grenville St. David's Victoria Üüb't eilun Carriacou: Hillsborough Grenaada hee ian ufhengig gebiit (üüb Ingels: Dependency; Carriacou an Petite Martinique) an seeks sarkspalen (üüb Ingels: Parishes, iantaal Parish) At lun wiar en britisk kolonii. Det wiar faan 1958 tu 1962 dial faan det Waastindisk Föderatschuun. Det wurd de 7. Febrewoore 1974 suwereen. Grenaada as en konstituschunel monarchii. At lun as sant 1974 lasmaat faan det Commonwealth of Nations. Grenada, citypopulation.de climate-data.org


Haiti Haiti (üüb Haitiaans: Ayiti) as en lun uun a Kariibik. At lun leit uun a waast faan't eilun Hispaniola, ian faan a eilunen uun dön Grat Antilen. Uun a uast leit det Dominikaans Republiik. Det hee 9.923.243 lidj (2009). At hoodsteed faan't lun as Port-au-Prince. Haiti as det traadgratst lun uun dön Grat Antilen. Bitu at feestlun üüb't eilun Hispaniola, jaft at tau öler grat eilunen, Gonâve Eilunen uun a süüd an Tortuga Eilun uun a nuurd. De lingst struum uun't lun as de Artibonite Struum, wat troch a maden faan't lun leept. De huuchst ponkt uun't lun as Pic la Selle (2680 m), wat uun a süüduast faan't lun stäänt. Dön tjiin gratst steeden uun't lun san: At lun hee tjiin departmenten: Haiti wiar en fraansöösk kolonii. De 22. August 1791 begand en rewolutsion. Toussaint Louverture wiar en wichtig persuun uun't rewolutschuun. At lun wurd de 1. Janewoore 1804 suwereen. At jaft de 12. Janewoore 2010 en grat eerdbeewrin. Haiti, citypopulation.de Haiti: Cities & Towns, citypopulation.de Haiti, citypopulation.de


Port-au-Prince (üüb Haitiaans: Pòtoprens) as at hoodsteed faan Haiti. At steed leit uun a süüd faan't lun, bi a Golf faan Gonâve. Det hee 875.978 lidj (2009). Det as uk at hoodsteed faan det Ouest Department. Hoodsteeden faan Lunen uun Nuurd- (an Madel-)Ameerika: Basseterre, Belmopan, Bridgetown, Castries, Guatemala-Steed, Havanna, Kingston, Kingstown, Managua, Meksiko-Steed, Nassau, Ottawa, Panama-Steed, Port of Spain, Roseau, Port-au-Prince, St. George's, St. John's, San José, San Salvador, Santo Domingo, Tegucigalpa, Washington. Haiti: Cities & Towns, citypopulation.de


Belize Belize [bəˈli:z] as en lun uun Madel-Ameerika. At lun leit uun a süüduast faan det Yucatán Hualeweilun. Uun a nuurd leit Meksiko, uun a uast an süüduast a Kariibik an uun a süüdwaast an waast Guatemaala. Det hee 430.191 lidj (2021). At hoodsteed faan't lun as Belmopan. Belize as det seekstgratst lun uun Madel-Ameerika. Det as en betj grater üüs Sleeswich-Holstian. At lun hee en 266 km lung grens tu Guatemaala an en 276 km lung grens tu Meksiko. A eeg tu a Kariibik as 386 km lung. De huuchst ponkt uun't lun as Doyle's Delight (1124 m), wat uun a süüdwaast faan't lun leit. Det gratst eilun faan't lun as Ambergris Caye, wat uun a nuurduast faan't lun leit. Belize hee'n troopisk kliima. At jaft tau juarstidjen: at rintidj faan Jüüne tu Deetsember an en drügtidj faan Janewoore tu Mei. Faan September tu Deetsember jaft at orkaanen. Dön njüügen gratst steeden uun't lun san: At lun hee seeks distrikten: Dön wichtigst spriiken uun't lun san Ingels, Spaans an Belizisk Kriol. Maya-Spriiken wurd uk uun't lun snaaket. A Maya san dön iinbäären lidj faan't lun faan Belize faan nü. Jo bagd föl steeden. Belize wiar faan 1783 tu 1964,


Costa Rica Costa Rica as en lun uun Madel-Ameerika. Uun a nuurd leit Nikaraagua, uun a uast a Kariibik, uun a süüd Panama an uun a waast a Pasiifik. Det hee 5.111.221 lidj (2020). At hoodsteed faan't lun as San José. Costa Rica as det füftgratst lun uun Madel-Ameerika. Det as amanbi triisis grater üüs Sleeswich-Holstian. At lun dialt en 313 km lung grens mä Nikaraagua uun a nuurd, an en 348 km lung grens mä Panama uun a süüd. A eeg bi a Kariibik as 212 km lung an a eeg bi a Pasiifik as 1254 km lung. Det Kokos-Eilun, wat uun a Pasiifik amanbi 550 km tu süüdwaast faan't feestlun leit, as de süüdermiast ponkt faan't lun. De huuchst ponkt uun't lun as Cerro Chirripó (3820 m), wat uun't Cordillera de Talamanca uun a süüd faan't lun stäänt. Costa Rica hee'n troopisk kliima. Dön tjiin gratst steeden uun't lun san: At lun hee sööwen prowinsen: Det amtelk spriik faan't lun as Spaans. Costa Rica wiar en spaans kolonii. Det wiar dial faan't Vitseköningrik Neispanje. At lun wurd de 15. September 1821 suwereen. Costa Rica wiar faan 1821 tu 1823 dial faan't Keiserrik Meksiko an faan 1823 tu de


A Parlamentswool uun Austraalien 2022 (üüb Ingels: The 2022 Australian federal election) wiar de 21. Mei 2022, am a fertreeder faan det 47. Parlament faan Austraalien tu weelin. Scott Morrison, Liberal/National coalition, uk Premier-Minister sant 2018 Anthony Albanese, Australian Labor Party Adam Bandt, Australian Greens Craig Kelly, Clive Palmer's United Australia Party Bob Katter, Katter's Australian Party Centre Alliance Det Labor Party woon at wool. Anthony Albanese wurd de 23. Mei 2022 de nei premierminister faan't lun. Commons: Parlamentswool uun Austraalien 2022 – Saamling faan biljen of filmer


At representantenhüs uun Austraalien hee nü 151 woolkreiser (üüb Ingels: Divisions of the House of Representatives). A woolkreis Stirling uun Western Australia wurt ufskaafet, an en nei woolkreis, Hawke, skal uun Victoria skeeben wurd.


Dominikaans Republiik Det Dominikaans Republiik (üüb Spaans: República Dominicana) as en lun uun a Kariibik. At lun leit uun a waast faan't eilun Hispaniola, uun dön Grat Antilen. Uun a waast leit Haiti. Det hee 10.358.320 lidj (2019). At hoodsteed faan't republiik as Santo Domingo. Det Dominikaans Republiik as det naistgratst lun uun dön Grat Antilen. At lun as muar üüs triisis grater üüs Sleeswich-Holstian. At grens tu Haiti as 275 km lung. De huuchst ponkt uun't lun as a Pico Duarte (3098), wat uun a waast faan't lun stäänt. Dön tjiin gratst steeden uun't lun san: At lun hee'n natschunaalen distrikt (Santo Domingo) an dörtig prowinsen: Det amtelk spriik faan't lun as Spaans. At lun wiar faan 1493 tu 1795 an faan 1809 tu 1822 en spaans kolonii. Det wiar uk faan 1795 tu 1809 en fraansöösk kolonii. Do wiar det faan 1822 tu 1844 dial faan Haiti. At lun wurd de 27. Febrewoore 1844 suwereen. Det Dominikaans Republiik wurd 1861 tu 1865 faan Spanje an faan 1916 tu 1924 faan dön Ferianigt Stooten besaatet. Det Dominikaans Republiik as en republiik. A president faan't lun sant de 16. August 2020 as Luis Abinader. Dominican Republic: Administrative Division, citypopulation.de Dominican


At City of Albury as sant 1946 en lokaal ferwaltingsgebiit (üüb Ingels: Local Government Area) uun det Riverina Regiuun uun a bundesstoot New South Wales, Austraalien. At ferwaltingsgebiit leit uun a süüd faan a bundestoot, bi't grens tu Victoria. Det hee 52.171 lidj (2016). At hoodsteed faan't ferwaltingsgebiit as Albury. Australia: Administrative Division, citypopulation.de


A Armidale Regional Council as sant 2016 en lokaal ferwaltingsgebiit (üüb Ingels: Local Government Area) uun det New England Regiuun uun a bundesstoot New South Wales, Austraalien. At ferwaltingsgebiit leit uun a nuurduast faan a bundestoot. Det hee 30.313 lidj (2016). At hoodsteed faan't ferwaltingsgebiit as Armidale. Australia: Administrative Division, citypopulation.de


El Salwadoor El Salwadoor, amtelk at Republiik faan El Salwador (üüb Spaans: El Salvador an República de El Salvador), as en lun uun Madel-Ameerika. Uun a nuurd an uast leit Honduuras, uun a süüd a Pasiifik an uun a waast Guatemaala. At lun hee 6.765.753 lidj (2020). At hoodsteed faan't lun as San Salvador. El Salwadoor as det letjst lun uun Madel-Ameerika. Det as en betj grater üüs Sleeswich-Holstian. At grens tu Honduuras as 391 km lung an at grens tu Guatemaala as 199 km lung. A eeg faan't lun as 307 km lung. De huuchst ponkt uun't lun as Cerro El Pital (2730 m), wat uun a nuurdwaast faan't lun stäänt, bi't grens tu Honduuras. El Salwadoor hee'n troopisk kliima. Dön tjiin gratst steeden uun't lun san: At lun hee fjauertanj departmenten. Det amtelk spriik faan't lun as Spaans. El Salwadoor wiar en spaans kolonii. Det wurd de 15. September 1821 suwereen. El Salwadoor as en republiik. A president faan't lun sant de 1. Jüüne 2019 as Nayib Bukele. El Salvador: Administrative Division, citypopulation.de El Salvador, citypopulation.de El Salvador, citypopulation.de El Salvador, citypopulation.de


Guatemaala Guatemaala, amtelk at Republiik faan Guatemaala (üüb Spaans: Guatemala an República de Guatemala) as en lun uun Madel-Ameerika. At lun leit uun a süüd faan't hualeweilun Yucatán. Uun a nuurd an waast leit Meksiko, uun a nuurduast a Kariibik, uun a uast Belize, uun a süüduast Honduuras, uun a süüd El Salwadoor an uun a süüdwaast as a Pasiifik. At lun hee 16.858.333 lidj (2020). At hoodsteed faan't lun as Guatemala-Steed. Guatemaala as det traadgratst lun uun Madel-Ameerika. Det as bal sööwensis grater üüs Sleeswich-Holstian. A grensen: tu Belize (266 km) lung. tu El Salwadoor (203 km) lung. tu Honduuras (256 km) lung. tu Meksiko (962 km) lung. De huuchst ponkt uun't lun as Tajumulco (4220 m), en ialberig, wat uun a süüdwaast faan't lun stäänt. Guatemaala hee'n troopisk kliima. Dön tjiin gratst steeden uun't lun san: At lun hee 22 departmenten. Det amtelk spriik faan't lun as Spaans. A nööm "Guatemaala" komt faan det Nahuatl wurd Cuauhtemallan of "steed faan föl buumer". A Maya san dön iinbäären lidj faan't lun faan Guatemala faan nü. Jo bagd föl steeden. Guatemaala wurd uun det 16. juarhunert en spaans kolonii. Det wurd de 15. September 1821 suwereen an wiar faan 1821


Bridgetown as a hoodsteed faan Barbaados. At steed leit uun a süüduast faan't eilun, uun det Saint Michael Sarkspal. Det hee 5996 lidj (2010). Hoodsteeden faan Lunen uun Nuurd- (an Madel-)Ameerika: Basseterre, Belmopan, Bridgetown, Castries, Guatemala-Steed, Havanna, Kingston, Kingstown, Managua, Meksiko-Steed, Nassau, Ottawa, Panama-Steed, Port of Spain, Roseau, Port-au-Prince, St. George's, St. John's, San José, San Salvador, Santo Domingo, Tegucigalpa, Washington. Barbados: Parishes and Towns, citypopulation.de


Det Saint Andrew Sarkspal (üüb Ingels: Saint Andrew Parish of Saint Andrew's Parish, ufkurting St. Andrew Parish of St. Andrew's Parish) as ian faan a sarkspalen uun Grenaada. At sarkspal leit uun uast faan't lun. Det hee 28.201 lidj (2019). At hoodsteed faan't sarkspal as Grenville. Grenada, citypopulation.de


Det Saint David Sarkspal (üüb Ingels: Saint David Parish of Saint David's Parish, ufkurting St. David Parish of St. David's Parish) as ian faan a sarkspalen uun Grenaada. At sarkspal leit uun süüduast faan't lun. Det hee 13.718 lidj (2019). At hoodsteed faan't sarkspal as Saint David's. Grenada, citypopulation.de


Det Saint George Sarkspal (üüb Ingels: Saint George Parish of Saint George's Parish, ufkurting St. George Parish of St. George's Parish) as ian faan a sarkspalen uun Grenaada. At sarkspal leit uun süüdwaast faan't lun. Det hee 39.894 lidj (2019). At hoodsteed faan't sarkspal as St. George's. Grenada, citypopulation.de


Det Saint John Sarkspal (üüb Ingels: Saint John Parish of Saint John's Parish, ufkurting St. John Parish of St. John's Parish) as ian faan a sarkspalen uun Grenaada. At sarkspal leit uun waast faan't lun. Det hee 8964 lidj (2019). At hoodsteed faan't sarkspal as Gouyave. Grenada, citypopulation.de


Det Saint Mark Sarkspal (üüb Ingels: Saint Mark Parish of Saint Mark's Parish, ufkurting St. Mark Parish of St. Mark's Parish) as ian faan a sarkspalen uun Grenaada. At sarkspal leit uun nuurdwaast faan't lun. Det hee 4634 lidj (2019). At hoodsteed faan't sarkspal as Victoria. Grenada, citypopulation.de


Yukon as en teritoorium uun't nuurdwaasten faan Kanada. Di nööm komt faan a Yukon River, det ment „grat struum“. Uun't waasten leit Alaska, det hiart oober tu a Ferianagt Stooten. An uun't nuurden leit at Arktisk Sia. Uun Yukon jaft'at nian countys of ööder iindialangen. At öfentelk leewent woort faan a municipalities reegelt: Carmacks (village) Dawson City (town) Faro (town) Haines Junction (village) Mayo (village) Teslin (village) Watson Lake (town) Whitehorse (hoodstääd, city) an settlements Commonskategorii: Yukon – Saamlang faan bilen of filmer


Det Saint Patrick Sarkspal (üüb Ingels: Saint Patrick Parish of Saint Patrick's Parish, ufkurting St. Patrick Parish of St. Patrick's Parish) as ian faan a sarkspalen uun Grenaada. At sarkspal leit uun nuurd faan't eilun Grenaada. Det hee 11.158 lidj (2019). At hoodsteed faan't sarkspal as Sauteurs. Grenada, citypopulation.de


St. George's as at hoodsteed faan Grenaada. At steed leit uun a süüdwaast faan't eilun Grenaada. Det hee 3308 lidj (2019). At steed as uk at hoodsteed faan det Saint George Sarkspal. Hoodsteeden faan Lunen uun Nuurd- (an Madel-)Ameerika: Basseterre, Belmopan, Bridgetown, Castries, Guatemala-Steed, Havanna, Kingston, Kingstown, Managua, Meksiko-Steed, Nassau, Ottawa, Panama-Steed, Port of Spain, Roseau, Port-au-Prince, St. George's, St. John's, San José, San Salvador, Santo Domingo, Tegucigalpa, Washington. Grenada, citypopulation.de