Heegern (Ardeidae) san en fögelfamile an hiar tu det order faan a Pelecaniformes. Diar hiar 62 slacher tu. Ardeinae Agamia – Ardea – Ardeola – Bubulcus – Butorides – Egretta – Pilherodius – Syrigma Botaurinae Botaurus – Dupetor – Ixobrychus Nycticoracinae Cochlearius – Gorsachius – Nyctanassa – Nycticorax Tigrisomatinae Tigriornis – Tigrisoma – Zebrilus – Zonerodius Ardea Grä Heeger (Ardea cinerea) Botaurus Raidtromp (Botaurus stellaris) Ixobrychus Letj Raidtromp (Ixobrychus minutus) Commonskategorii: Heegern – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Heegern Heegernääb


Aarebaarin (Ciconiidae) san det iansagst fögelfamile uun't order faan a Straalfögler (Ciconiiformes). Diar jaft at 19 slacher faan. Anastomus – Ciconia – Ephippiorhynchus – Jabiru – Leptoptilos – Mycteria Ciconia Aarebaare (Ciconia ciconia) Suart Aarebaare (Ciconia nigra) Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Aarebaarin Wikispecies hää en artiikel tu: Aarebaarin


Stäärkunde unti astronomi as jü waasenschap jü har befooted ma jü forsching eefter åle sååge büte jü atmosfëër foon jü jard. Jü stäärkunde koon huum ferdiile eefter da füliende aspekte: Astrofüsiik Komeete Kunstmoune Messier-objekte Meteoore Moune Planeete Planetoide Stääre Stäärbile Sansüsteem Commons: Astronomii – Saamlang faan bilen of filmer


Kukütjen (Cuculidae) san det iansagst fögelfamile uun det order faan a Kukütjfögler (Cuculiformes). Diar jaft at sowat 140 slacher faan, an auer 50 slacher warep hör ai uun en frääm nääst. Cacomantis – Carpococcyx – Centropus – Cercococcyx – Ceuthmochares – Chrysococcyx – Clamator – Coccycua – Coccyzus – Coua – Crotophaga – Cuculus – Dasylophus – Dromococcyx – Eudynamys – Geococcyx – Guira – Hierococcyx – Microdynamis – Morococcyx – †Nannococcyx – Neomorphus – Pachycoccyx – Phaenicophaeus – Piaya – Rhamphococcyx – Rhinortha – Scythrops – Surniculus – Taccocua – Tapera – Urodynamis – Zanclostomus Cuculus Kukütj (Cuculus canorus) Geococcix Nuurdelk Räänkukütj (Geococcyx californianus) Süüdelk Räänkukütj (Geococcyx velox) Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Kukütjen Wikispecies hää en artiikel tu: Kukütjen


Ein Fresches Liedlein: Hans Tadesen gieng awer die Marcke schnaer, bei die Möneschinne, hi wurd in fatten beetling war, bei die liachte Möneschinne Hie griep die Beetling bei die stert bei die Möneschinne, die beetling jeff in schnaeren fert bei die liachte Möneschinne Hi ging die Siefeen ap effter hat huß bei die Möneschinne, Un was so stell als in müß bei die liachte Möneschinne Hie schmiet die beetling af hat strei, bei die Möneschinne, Sin berne seten diram, als en hupen krei bei die liachte Möneschinne Hi klopede die beetling af die bück, bei die Möneschinne, Is dir tulich ohn, dat schal dir heruth; bei die liachte Möneschinne Paicke, man Senn, huel dü di Voet, bei die Möneschinne, hat flasch is ön üße kegen göd, bei die liachte Möneschinne Min live wüff, win gi dat mee mi heele, bei die Möneschinne, Solcke wal ick jau noch weel tien mur steele bei die liachte Möneschinne Wat win hat flasch hiel huch aphinge bei die Möneschinne, Eicke un Paje je schint ich belinge bei die liachte Möneschinne Wen use flasch nat langer kon telienge bei die Möneschinne, So win wie Hunne Taesens betienge bei die liachte Möneschinne Anton Heimreich


Yn Miren=Söngh Aff jü nöte, als ham siunght: Aus meines hertzen grunde, Ander: Hilfft mit Gotts güte preisen. 1 Ick kon ick noog thonck sedje, O Godd von Hemmelrick, So lung, als ick möth ledje Af erden ön dü sick, that jü vergiengen Naacht Dü myn Liff, siel ün leeven, Ün wat dü my heest jeeven, So trawlick heest bewaagt. 2 ick badde di ver allen, Jeff my thoch the min seen, Min Leevedegh heef dehn, Un leth ock delling my Jaa nat ön Ünlock kamme, Mi ock hat min nat namme, that ick mey thoncke dy. 3 Leeth mi am Mirn ün Eene min tochte rocht dirhen That ick mi wahr veer Seene, Ün alltidd seeth min Senn Af di, that ick allgeh Mei wallig dühn dan walle Ün dü mi meist ün alle Behüdde eeder ün leh. 4 Leth nat apthien ün kamme Fiürweer ün gruwlick Win, Hat üße leth nat namme Di Flödh, störm, ün gothrinn, Behüdd ver Krigh ün Brön, Ver Heyel, schlaagh un schneien, Ver Schelme, Thieff ün heien, Erhuel ja Liud ün Lönn. 5 Min hüß, min hoeff, min leeven Min göd, min Lönn ün Sönn, göe wenn Ün wat dü mi örs jeeven


Yn Een=Söngh Aff jü nöte, als ham siunght: Ich dank dir lieber Herre, Ander: Lobet Gott unsern Herren. 1 Ick thonck dy lieve Hiere, That ick on deesen Dey The min netten, ün din Ihre Min Weerck voldeen, ün mey Üthraw myn traate Lee Ün schleepe me min Man, Dirver schal di thonck wee All di hee watt ün Sann. 2 Voll Lock heest dü mi Jefen, That ick vollbrocht min Werck, Bewahrt min Liff ün leeven, Als Noah ön sin Erck, Dyn gnae heest dü nat sparet Üs hee bethhurt dyn hön So mechtig weel bewaaret Ver Ünweer, Krigh ün Brön. 3 Ick badd, that dü min Seene, Dü ick begingen heef Min Leefdegh, deesen Eene Weest my thehup thejeff, That ick di kü thonck sedje, That ick dirvon befreit, Ün rawlick mi kü ledje Ün bliffe ma ünheit. 4 Ver Ünweer, störm und flaagen, Ver ongst ün tröngigheit, Ver Driemen ün ver waagen, Ver all maßmödigheit, Ver pest, Krigh, brön ün Flöhde Ver öhre nudh ün Klagt Ver sörgen, ün Unmöde Behüdd üs deese Nacht. 5 Leth trinam bei mi waage Din Ingel, that ick mey Mi oller tochte maage Von ynigh thing ver Dey, Taht ick mey


Di uurs es deer Losche schonge wider, green es dik en kuch. Louk, en läiten göölbök üt e roide fluch. En di wipsteert hoopet blee trinam e kööl. Al de liipe süse ap en dil es njööl. Hiir di tüüter jölen truri ourt loun. En de liwe skriile naachtens foon e stroun. Bruushon me sin bräide schochst ount läichloun al. Jüst, es was't for ålwer, driwes jere spal. Eedermeerns koost hiire roidepiipers lacht. En di romper dompet al wi döör e nåcht. Widu teelt ount mäidloun arks jeer wider nai. Anerte, moist liiwe, bräide tachtebai. Schitendraiers fliine dör e hemel ween. Ok di stauerk es kiimen, staapet döör e feen. Am e gääwel swolkne gloje harn en heer. Wäät dö nö me liiwe, dat di uurs es deer? Johannes Petersen Föögle


De letj Foameler en de Blömken Letj Foameler en letj Blömken, din’n sen do meast iaandun, wan dja om bassen bloie, bliuw dja nich lung mear stun. Dja welke uun en Kripot, baal noa en kuurte Tid, en Enkelten wart wechlait, de Uuren keem wid en sid. Letj Foameler en letj Blömken, wees do gearn wat moal - deät skel ni lung mear woore, dat djüm ferbloiet foal. Foamel Mz. Foameler = 'Mädchen' Heinrich Claasen


Faan a hüspuk ütj Christian Johansen sin buk Sagen und Erzählungen "Uun en grat büürenhüs wiar en puk, hi holep at lidj bi't werk, hel skaas an ünlok fiir an hed sin gud iidj an drank diarför. An uk managen höög dai an naacht. Hma hiard'n raaslin uun't strä, ham hiard'n fleutin an sjongen, man ham füng'n ei tu sen. Hi as man iansis sen wurden. Ään dai, üs't lidj mä alemaan üüb a fial wiar, an a puk üüb't hüs paaset, wurd a knechter ham waar diar jo tüs kaam. A hüspuk seed uun't guuwelhool an maaget alerhant wonerlik grimasen, sten bal üüb det ian an bal üüb det ööder bian an slinger, soong an fleutet an taret a grat hünjer. Sin liitje wiar en gratspreegen faan sin aanj gestalt, san dööcht an sin bian: Hood grat föl wat. Uug so trinj, as ei blinj. Tus so spas, di bat was. Tongetong, snupetong. Fiardag hun, siad uun't lun. Beenkin kurt, Bele, flek an slau, Puk as altu gau. Puk, Puk, Puk, hi as kluuk. Wilert puk so soong an am nant iarags soocht, telket 'ar ham ään faan a knechter uuso letjem ap üüb bualkem an wiar so slacht,


At Stäärnk (Sterna albifrons) hiart tu at fögelfamile faan a Bakern (Sternidae). Ameerikoonsk Stäärnk (Sterna antillarum) Aier faan Sternula albifrons albifrons - MHNT Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Stäärnken Wikispecies hää en artiikel tu: Stäärnken


Dit diari es en Tial: 1872 heer en Buer fan Nuurđströn sin Faamen döpi leten. Hi wel fuar sin Gasten alkohoolisk Drinken utdö, sa dat di Pröst dit ek mefo skul. Di diari wel ek, dat di Lir bi san Fest olterful drink, en wan di Friisen drunk, da diar di dit rocht. Di Buer let da Kofi iin ön di Kopen giti en en bet Rum diartö. Diarüp kām da Fleten, dat dit ek eeđer di Rum hāremi skul. Di Pröst fair iinfach Kofi, uk me Fleten diar ön. Jens fing di Pröst man jen fan di üđer Kopen tö faat. Wan höm klaar waar, wat diarbenen wiar, da wust hi uk, hurom di üđer Gasten langsen lüstiger waar en sa laangsem ek muar rocht snaki en gung kür. Da sprung hi āp en belketi: "I Pharisäers!" Sa skel di diari warem Drink sin Noom fingen haa. Ön Flensborig es bi Girocht en Uurdiil spreeken uuren, dat 2 cl Rum ek inoch fuar di Pharisäer sen. Marschmensch Amtsgericht Flensburg, Aktenzeichen 63 C 84/81, Abgedruckt in DRiZ 1982, 151), Artikel Pharisäer


En litj Video 1 Üüs Söl’ring Lön’, dü best üüs helig Dü blefst üüs ain, dü best üüs Lek! Din Wiis tö hual’en, sen wü welig Di Söl’ring Spraak auriit wü ek. Wü bliiv me di ark Tir forbün’en, Sa lung üs wü üp Warel’ sen. Uk diar jaar Uuning bütlön’ fün’en, Ja leeng dach altert tö di hen. Chorus: Kumt Riin, Kumt Senenskiin, Kum junk of lekelk Tiren, Tö Söl’ wü hual’ Aural; Wü bliiv truu Söl’ring Liren! 2 Di Seewinj soong me litjem Suusin, Hur ik üp Söl’ üs Dütji slöp; Fan Strön’ jert ik dit eewig Bruusin, Üs ik bi Mooters Hun’ jit löp. Ik haa di Stairer al bihöl’en, Diar jens üüs Jungens Hemelrik, Di Teft ön Uursem, fol fan Krölen, Üüs Spölplaats bi di Bosk üp Dik. (Chorus) 3 Üüs Taachten hual’ jit fast omslüngen, Wat üüs fan litj ap wert en lef: Üüs Terp, hur wü tö Skuul jens gingen, Üüs Mark, üüs Hiir’, di Wai bi Klef, Ark Stich, hur wü üs Jungen ronen, Ark Stegelk, diar aur Eeker gair, Di Hooger, hur wü Biike bronen: Hat es jit ales üp sin Stair. (Chorus) 4 Di Hooger se sa stolt wü liien; Üüs


Önspraak tö di Biike ön Raantem, 2002 Guđ Inj altermaal. Lef Sölring Lönsliren en lef Frinjer fan üüs dailk Ailön. En hartelk welkemen tö üüs Biiki. Ik wel nü man en bet suutji snaki, dat di jen en di üder dit mesken beeter forstuun ken. Üp Plat wel ik sii: "För di wat Plat snakt: 'Ik snak nu een beten suutje, denn köönt ji uns Sölring villicht beeter verstahn!'" Wan et uk man en Hunfol Liren sen, wat üüs Spraak forstuun ken, es di Hun jit litjer fuar dānen, wat dit snaki ken. Dach wan di Liren ek sa lai wair, üüs Spraak tö liir'n, wiar't wes üders. Man üp di üder Sir sjocht em dach, dat dānen, wat niin Sölring, niin Friisk, snaki, dach bi sa'n Dai üs deling, wes di Taachten kum, hur ja itüüs sen. Man dit sii dānen uk hol wan ja önerwai sen, üp Fastlön - jaa - da prötji ja diarme, dat ja fan Söl kum en sii dat ja Sölring sen, man di ain Spraak fan jaar Ailön dit ken of keen ja ek. Uur bi sa'n Biiki, jir, ek arkmool weđer en Teeken set, dat wü wan't on üüs Brükdom gair, likert,


Muasem-Meln Dü Meln gre en ual, Din Ruaen hual jaar Wiil, Din Stiiner stel jens hual Nü eeđer Jaarens Iil. Dü kürst me Hemelswinj, Man dach ek söner Sweet, Tö Bruar dit Kuuren Grinj, Man salev waarst Dü treet. Di Winj, di sjungt sin Wiis Aur Strön, aur Dünem, Hiiđ. Dü halst Din Wiil, letst wiis Din Ialer, net en bliiđ. Di Sen, di sünkt sa ruar, Di Winj wait söner Iil. Fo ik uk fuar min Duar En Stün tö Freer en Wiil? Jens Mungard


Schrahé telefoniaret me en Frinj, wat ombi trii Jaaren jialer es üs hi. Des Frinj uunet sent ombi 1956 ön Detroit/U.S.A.. Jat snaki Dütsk, en di Frinj fortelt wat aur di Öölkrichen, en wat hi diarfan meent. Metjens halt hi āp me snaki: "Heest Dü jert, dat et benen dat Telefoon knakt heer?" Schrahé: "Naan, jir wiar nönt." F.: "Naa.", en jat snaki förter. Eeđer'n Sküür jit jens: "Diar, nü heest et dach jert, of ek?" S.: "Naan, nix tö hiir." F.: "Nü skel wat man Söl'ring snaki, diar ken ja noch nönt me bigen..." Erk-Uwe Schrahé


Aphorismen sen Saaken, wat muar of mener bikeent Lir sair haa. Fuar't Pleegin fan di Sölring Spraak sen jir uk sok Uurter benen, wat jerer aaft üp Söl sair uuren sen. Di Taachten diarachter sen aaftinoch wert en haa maal biluket. Fuar't Miist fan en Saamling nomen, wat Erk-Uwe Schrahé maaket heer. Di leest Iar tö biweegi, es gur, en Bisjuk tö Leewentstir es beeter. ___________________________ Di Kloog let höm biliir, Di Ünkloog weet alis beeter. ___________________________ Ali Mensken sen klook. Di Jen fuarof, di Üđern achterön. ___________________________ Ön di Ehe ken em Sörigen diili, wat em aliining gaar ek her. __________________________ Di Tökumst bigent itüüs. -Ursula v. d. Leyen- _________________________ Jöl söner Rook, en Mensk söner Failen, dit jeft et ek. -Fan Ruslön- ________________________ Hat ken pasiari, wat wel: Hat jeft langsen jen, wat dit kum saag. _______________________ Wet Dü ual uur, sket Dü bitirs diarme bigen. _________________________ Lung lewi wel ark jen, man ual uur wel nemen. _________________________ Bifrii Di of bifrii Di ek, Dü wet dach biiring biduuri. -Sokrates- ________________________ Om sa mener jen forstönen heer, om sa mener fair hi dit me. -Üt Engelön- ________________________ Könst es, fan nönt wat tö maaki en dit da tö


"Uur sa üs di Jungen; dānen jert dat Hemelrik." Witsi of Grapen en di Spraak haa fuul me dat Benerst fan di Mensken tö dön, en diarbenen uunet fuar't miist jaa dach di Dreeng of dat Faamen, wat em jens wesen es. Ja ken help, en Spraak "üp di Grün" tö kum, dat et wat muar uur üs jen Uurt bi dit Naist tö stel. Es jaa noch nönt sa swaar üs dat Formuliarin fan en Pointi. Fuar't Miist fan en Saamling nemen, diar Erk-Uwe Schrahé maaket heer. ____________________________________________________________ Fedji fraaget Tina: "Wet Dü me mi gung?" - "Falt Di nönt beetert iin?" - "Dach, man jü wel mi ek." _____________________ "Foriiv mi, ik sjuk di Baanhof" - "Dit foriiv ik Di hol. Sjuk man ruuig förter." __________________________ "Helpst Dü Din Mooder al ön di Köken?", fraaget Most. "Jaa, wes!" swaaret litj Ose. "Wat maakest Dü da al?" "Ik teel di Sölwerskaier, wan Dü diar wesen best." __________________________ Henning ken ek sa gur reekni. Da sair di Skuulmaister: "Dü sket man hentö di Apteek gung en fuar 10 Cent Forstant haali." Fraaget Henning: "Skel ik sii, dat di fuar Di es?" __________________________ "Wan Din Faađer wust, hur'ling Dü Di jir


Min Bloom Ströntistel es min Bloom, Ströntistel neem's uk mi. Jü gröört üp Dünemsön, Ik üp des Leewents-Strön, En Proter haa wat biiđ! Jens Mungard


Des Techting ken uk süngen uur. Wiis: "Müde bin ich, geh' zur Ruh'" Somernacht Hoog om Hemel, Stiar bi Stiar, En di Fulmuun staant üp Wacht. Aur di See liit Ruu en Freer; Lēcht en klaar es Somernacht. Döör di Dünem strekt di Winj Linj en luuwen üt Süđweest, Taatjet Halm en Gērs en Sön; Fügelki set stel üp Nēst. Luki üt, sa fiir Dü kenst: Sölwer liit üp Strön' en Stroom; Diip ön Kiming silt en Skep: "Lekelk Faart, ön Gotes Noom." "Lekelk Rais! - Ik maat noch weet, Hurfan kumt et? Hur giar't hen? Kumt et wel üt Is en Sne? Stjüürt et tö en wār'mer Sen?" Fraagi ek, Dü fairst niin Swaar, Aur di See giar manig Wai. -- Gung nü tüs, dü heest tö dön! Miaren kumt en üđer Dai. Miaren kumt en üđer Dai. Hoog di Sen, di Hemel blö.-- Dö Din Plicht me Iarnst en Fliit! Liiv mi, Seegen falt Di tö. Boy Peter Möller


Di Friisen fuar di Köning Üs ön't Jaar 1552 Köning Philipp fan Spānien gurkeent wiis skul, maast di Raatslir fan di enkelt Holöns Lönen fuar sin Troon kum en üp Kneebiin di "Eid" oflii, dat ja di Köning tiini wil. Diar wiar uk Lir mung fan di Holöns Prowins Friislön', wat wü Weest-Friislön' nēm. Ja sloch ek of, di Eid oftöliien, man üp di Kneebiin set wil ja ek. Al di Üđern, diar't al dönen her, wil di Friisen diar uk tö fo. Man ja stön' fast üp jaar Stek. Diar kām al di gurt Tuat fan. Me ali Macht wil's, dat di Friisen omhaalet. Da trat di Jest fan jam stolt mer-iin-mung di Forsaamling en rööp gurtem ön sin Mooderspraak: "Wü Friisen lii aliining fuar Got ön Kneebiiner!". En ja lair ön Stuunen jaar Eid of, söner dat hoken's heneri kür. Frii eeđer N. Jirrins en O. Bremer (Fering-Öömrang Lesbuck) Tuat = Spitaakel, Gurtemhair, fuaral om nönt fan Wert


A Stönerk, (fe.) slikmüs, (mo.) slåågemüs (Calidris alpina) as en fögel uun't famile faan a Snepen (Scolopacidae). Stönerk Aier faan Calidris alpina alpina - MHNT Calidris alpina schinzii - MHNT Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Stönerken Wikispecies hää en artiikel tu: Stönerken


Des Techting ken uk sjungen uur. Wiis: "Der Mai ist gekommen" Mai-Muun (Skrewen ön di Maimuun fan 1930) Di Mai-Muun es kemen, Di Uurs her hi braacht. Fuarbi es dit Lēngen, Jaa, nü ken wü saacht! Nü sprööti di Krölen, Di Fügeler sjung. Di Bloomer, ja blostri, En alis uur jung. Di Sen skintj sa wārem, Aur Tērper en Hiir. Aur Mark en aur Ingi, En arkjen es bliir. Di Kraiter sen büten, Wit Lumer, ja spring. Frisk Leewent kumt weđer, Wel Früger uns bring. En breer liit di Nuurđsee En uuremt nü Freer. Fuarbi es höör Trüwin, Jü let me höör reer. En hoog ön di Uurslocht Siil Möen aurhen. En blö es di Hemel, Fan Jan' en fan Jen'. Welkemen, Dü Uurstir, Welkemen bi üüs! Wü gung Di öntöögen En bliiv ek itüüs. Üüs Harten, ja boki en wir uur di Brest. Fan Hööp en nii Wensken, En nii Leewentsnest. Andreas Hübbe


Üs ik jung wair En Stek fuar ual Liren Ik wiar jens jung; -- wat wiar't dach lekelk Tiren, Diar ik jit litj wiar ön üüs Aalernhüs, Üs ik, bidopet truu fan Aalernslefhair, Jit spölet ön min Hemelrik, min Tüs, Üs ik ünskilig fual'icht min litj Hunen, En Gotes Engel kām bi mi tö stuunen. Ik wiar jens jung;-- wat es di Tir forgingen, Diar ik dit jest Lop tö di Skuul henging. Wat wir, dach maaket ik min oogen iipen, En üđer War'l, wiar't, wat tö se ik fing. Da slüt ik Frinjskep me sa manig Jungen. Da liirt min Söl'ring Leedjis ik tö sjungen. Ik wiar jit jung;-- üs eeđer manig Jaaren Jaar Jen' di lekelk Jungen-Tiren fuan'. Friimaaket waar ik da me al min Frinjer; Ik trat ön't Leewent, en min Hart, et bruan'. Wat wiar ik da fol Mur, fol Hööp en Wensken, En liift ön Got, mi-salev en di Mensken! Ik wiar jens jung;-- di Tiren flöđet förter. Ik kām fuarof, min Aarber leket mi. Ik fuan' en Hart, wat truu me mi forbünen, Döör't Leewent toog, wat lung es dit fuarbi! Unk Lek wiar gurt, hat es ek tö biskriiwen, Wat danket Got, diar


Di tau Frinjer Tau Frinjer kām töbeek tö Söl', Jat her ön Uarlof wesen, Di Jen tö Lön', di üđer tö See, Diar kēmpet jat fuardesen. En üs jat kām tö Sölring Lön' Da waar jat wel sa truurig: Dütsklön' ön Hunen hiilendal Fan Fiinten falsk en luurig. "Dit Spöl es üt", sair da di Jen, "Foriifs wiar al üs Striren; Di hiili War'l staant töögen üüs, Trinjom, fan ali Siren. Forleesen es üüs Faađerlön' Filecht fuar hönert Jaaren. Wat bleft üs üđers üs di Wensk, Iin ön üs Greev tö faaren?" -- "Naan", sair di Üđer, "sa es't ek, Jit sen wü ek forleten; en wiar dit Iirsen wel sa hart, Wü fo't noch likert beten. Üüs Jer'm es lam, nü es dit wes, Man, Frinj, hi es ek breeken! Al mai di Daageraat jest kum, Wan Knaaken lii tö bleeken. Mai uk wel hönert Jaar forgung, Jer't leecht uur aur üüs Lön'en, Hat kumt Gots Wraak-Dai jens tö Sjüün, En alis es aurstönen! Ik haa min Flāg fan Skagerak Truu ön min Kest bihölen, En di ual Flāg, suurt, wit en ruar, Heest Dü, min Frinj, uk hölen. -- Ik weet en Hoog üp Nuurđerhiir, Diar liit en


Dial aur Is [skrewen 1908] Snefloken faal fan Hemel, Di Winj wait stif en kuul. En Seeman kumt fan Fastlön, Hi taacht om Söl sa fuul. Hi giar döör Is en Weeter Ön Heef; hat sniit en rintj. Hi kumt noch altert förter, Wan uk di Sen ek skintj. "Wat skel höör Mooder frügi, Wan ik nü tüs kum mai! Ik haa fan Lön of wesen Al manig Jaar en Dai. Her ik jest Söl tö fatin! - Mi tinkt, hat liit sa fiir!" Hi luket en hi luket; Höm dö di Oogen siir. Hi skeft di Fet jit lungsom, Sin Haur sünkt dial üp Brest. Hi uuremt swaar en aanket: "Uu, wiar ik diar dach jest!" Sin Fet forsii jaar Tiinsten: "Man jir, jir liit en Stiin!- Ik wel en litjet wiili." Hi set höm hen - slöp iin. Di Winj sproong om tö Nuurđen; Di Flöör, di brok dit Is. - Hi slöp en dremt sa lekelk, Dach kām hi oler tüs. Di Sen ging dial. Di Wunternacht Feel junk en swaar üp Heef me Macht. Di Sen ging āp. Di Wunterdai Lair kuul en klaar aur Uasterlai. Jens Mungard


Önspraak tö di Biiki ön Tinem, 2006 Biiki 2006 bi Tinem Borig. Jir stuun wü Sölring altermaal forsaamelt, rik en arem, trinjom üüs Hoog, üüs Biikijöl; jir uar üüs Harten warem. Sa sen wü’t uunet sent ualing Tir, en fuar üüs Wiis üs Sölring Lir wel wü üüs altert wiari, wü wel üüs Lönsbrük iari! Lef Sölring Lönslir, lef Frinjer fan nai en fiir, ark Jaar weđer, di 21. Februwaari, finj wü üüs jir töhop, om me arküđer üüs Biikijöl öntötjenen. Sa fuul Saaken, sa fuul Brükdom, sa fuul Uals es ön di Loop fan di Jaaren forleesen gingen, man Biikibrenen en Piđersdai sen blefen! En fan Jaar tö Jaar uar’t muar Liren, diar jam jir om dit Jöl töhopfinj: Mensken, diar jir lewi en uuni, Jungen, diar hur üđers ön di Warel jaar Aarber, jaar Fomilji fünen haa, kum tüs tö Biiki. Muar en muar Freemern, Baarilir – üs wü sii – kum ön des Wunterdaagen jir tö Söl, om me üüs töhop Biiki tö fiiren. Ik sen maningmol forwunert diaraur, dat et ark Jaar muaren uur. Man ik teenk medsalev, dat et gur sa es. Biiki heer ön di Loop fan fuul, fuul Jaaren forskelig Bidütings her. -


Am eenmen bai e wäile Di wäile rout, e föögle släipe än driime swätj önjt hiimlik neest. Dåt junket ål, en hådern schamer as bloot tu siien jant önj et weest. Di wäile rout, üt gjars än räide der hiirt huum nuch en liisen sung. Ik mårk et wälj, di wal de seede: Good as de näi, wees mån ai trung. Di wäile rout, e stääre scheene sü wanlik foon e hamel dil än späägle jam önjt wååder wider än mååle deer en wiili bil. Di wäile rout, gåns stal än friidlik as't trinam un'r e huuge dik, än üt et wååder steecht e daue än sliiret uuk me am e siik. Di wäile rout, en stalen freese än trååst tjucht önj min hart heerin: "Täiw mån en lait, jeew de tufreese, kamst uk tu rou, bast bål heer wään." Nis Albrecht Johannsen


As ik nuch kining wus Wat wus ik luklik Iir önj e bjarnetid; Köm me sü grut for, Löked sü wid! Twasche mädjslüütj än dik, Deer wus min kiningrik; Deer pluk´d ik krüle, Krüle tu´n kröön. Mååged en kniichel, Twited üt räid än hoolt; Skjard me en wiichel, Wus wälj sü stult! Läi un´r e hilebuum; Häi deer sü´n swätjen druum; Driimd foon en iinjsist Grut kiningrik. Luurlatje swulkne Fluuchen dan haan än heer; Spårie än spriine Mååg´den honöör. Dan süng e loosch ma fliitj, As sää´s: ik wiitj, ik wiitj, Dåt dü aliine Kining heer bast! Albrecht Johannsen (fri eefter W. Dykstra)


Et spöökels foon Harrowby Hall Awt sloot wårt et tu kraseene arks iir wi ünhiimlik (sh:z foon e 21. Deesember 2009) Et wus je ål slamenooch for da manschne foon Harrowby Hall, dåt et bai ja spökeld. Ouers dåt jüdeer spökeln wüset åltens tu kraseene, wan e klook tu madernåcht slöif, aw e sid foont beed önj e geeste dörnsch apdeeged än di besäk ma har grute, weene, lääsie uugene sü lung önjgliised, bit’r am e ferstånd köm, wus nuch foole slamer. Jarst eefter en hiil stün gäng’s wi än dan stöö åles uner wååder än wus döör än döör wätj. Da manschne foon Harroby Hall häin ål åles präiwed än wård dåtdeer spökels lüüs, ouers ja häin niinj luk deerma. Sü slüütj e hiire foon Harroby Hall di geestedörnsch ouf än ferliid ham ei mör. Tu kraseene deeged e spökeln wüset wi önj e geestedörnsch ap, ouers weer di nü lääsi stöö, rüsed jü gliks wider haane tu e hiire foon Harrowby Hall. Di sätj meeklik önj san dörnsch, as’r sü’n wååderlees ouffüng, dåt’r mjuks döör wätj wus. E hiire foon Harrowby Hall wus en mödjien moon än swöömed ai wach, as’r e wüset ma har grute, weene, lääsie


Pider Lüng Di åmtmoon foon Tuner trüwet ma e feest, haut aw e scheew än säit dan tuleest: „Da twarie frasche betååle niinj schat, iir än däi san’s tubääg än belake huum wat. Eefter Sal käär ik diling än fou’s bai e neeke än wal jam e noos än e uure wat reeke. Ik belååk jare uurd: Liiwer düüdj as sloow.“ Önjt schap stoont di åmtmoon än kiiket sü måål Än bai ham en preester; wat di deer duch wal? Di lååket sü häämisch än wrast ham e hönje: „Lätj unk da frasche nü rucht iinjsen pönje! Dåt påk wal e schörk uk ninte betååle, nü wårde üs måt we dööwelt hååle. / dåt måt - Anteil Uner e fätj ma dåt uurd: Liiwer düüdj as sloow.“ Bai Hörnem kaame da schaawe tut lönj, än e kile knurpe hård aw e sönj. Da biise hiirne san lungai trung; jare mååns hääwe lånse, as punterne lung, / di puntern - Ladebaum ma spase foon stälj, sü scharp as en knif än deerma wan’s da frasche tut lif. Nü jült et, frasche: Liiwer düüdj as sloow. Ai wid foon e strönj lait iinjsoom en hüs, deer booget en fascher, sü eerm as


Di Schlaswik-Holstiinjsche Loondäi heet dåtheer gesäts beslin: Präambel Önj önjerkåning, dåt da friiske jare spräke än deerma jare identitäät uk önj e tukamst bewååre wan, aw grün foon et rucht, dåt följk ham fri tu e friiske följkefloose bekåne mätj, aw grün foon et waasen, dåt da friiske bütefor da gränse foon e Bundesrepubliik Tjüschlönj nån äinen stoot hääwe, wat ham ferplächtet fäilt än stip da friiske bait bewååren foon jare spräke, önjt bewustweesen, dåt dåt schöölen än dåt stipen foon e friiske spräke önjt inträse foont lönj Slaswik-Holstiinj läit, aw grün foon e Rååmeoueriinjskamst foon e Eurooparädj fort schöölen foon natsjonaale manerhäide än e Europääisch charta foon e regjonaal- unti manerhäidespräke, aw grün foon artiikel 3 foont grüngesäts än artiikel 5 foon e ferfooting foont lönj Slaswik-Holstiinj beslüt di Slaswik-Holstiinjsche Loondäi dåtheer gesäts: § 1 Friiske spräke önj e öfentlik ferwålting (1) Dåt lönj Slaswik-Holstiinj schucht da friiske spräkeforme, wat önj Slaswik-Holstiinj brükd wårde, as en diilj foon e gaistie än kulturäle rikdoom foont lönj önj. Följk mötj da änkelte friiske spräkeforme fri brüke. Dåt brüken foon da änkelte friiske spräkeforme önj e öfentlike ferwåltinge önj uurd än schraft än e motiwatsjoon deertu wårt schööld än stiped. (2) Da


At Suart Aarebaare, (mo.) suurte stork (Ciconia nigra) as en fögel uun't famile faan a Aarebaarin (Ciconiidae). Hü Suart Aarebaarin am a süüd waanre Suart Aarebaare Ai faan Ciconia nigra Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Suart Aarebaarin Wikispecies hää en artiikel tu: Suart Aarebaarin


Di latje goosejörder Ik ban en latjen goosejörder, ban moinäi soowen iir. Min gäis, da stönje ai önj tjüder, da luupe näi än fiir. Sü nau än was as ja me kåne, sü kån ik åål min gäis; kam ik, ja åltumååle rååne än san trinam me stäis. En ark iinj heet harn ruchte noome: jü latj, jü grut, jü tjuk, jü gra, jü hålt, di latje koome, jü üülje, jü wit, jü smuk. Än sü uk nuch di grae gooner, di as oofting wat måål, dåt as warafti uk niinj wuner; hi hålt sin gäis önj schål. Än kamt ouers huum ham aw e näide, dan as hi lungai trung, kamt dan önjschiitjen üt e räide, streekt üt san håls sü lung. Ik stönj heer di hiile samer, et wårt me uler kiif, ban sü fernäid än suner jåmer än hääw min gäis sü liif. Ouers tånk ik widre, schal'k me grååme, - da manschne san duch fül - än wan da kortste deege kaame än dåt schrat haan' tu jül, sü kaame's ma e hääwerseeke än doue's fåli såt, än steeg's eeftert önj e neeke, wan ja san swåår än fåt. Oo nåån, lätj üs deer ai am


Min Haimat Önj min haimat as et gödj, weer jam schafte eeb än flödj, weer jam lunge dike tiie, weer da wite föögle fliie, weer dåt följk heet roui blödj! Önj min haimat as et gödj. Önj min haimat as me wälj, wan ik gung ouert eekerfälj, wan ik strääg döör gräine kuuge, weer's önj slüütj än kööle uuge, weer dåt råpssädj schint as gölj. Önj min haimat as me wälj. Eeftr'e e haimat stoont man san, wan ik önj e fråmde ban; dan hääw ik sü'n ouerlånsch lingen, wat ik uler fou betwüngen, än ik hiil ünluklik ban. Eeft'r e haimat stoont man san! Joo, e haimat as min beest, nint as bäädre, ååst än weest. Deer åliine as man freese, deer mäi ik am liifsten weese, deer mååstärwe ik uk tuleest. Jåå, e haimat as min beest! Katharine Ingwersen


Di strid twasche wunter än uurs Dåt as nü ål lung lung sunt, der strääweden wunter än uurs iinjsen maenouder. Di uurs sää tu di wunter: „Lök nü, dåt dü wachkamst, din tid as je ål lung ouflim wään!“ Dåt feel di wunter ouers lung ai in, hi smiitj e uurs snii önjt oonlas än püstet ham ma koule win am e uure. Deer köö di latje junge uurs ai apiinj än gäng fertriitjlik wach. As di üülje wunter dåt såch, hööged hi ham ouer åle mätje än hül ham et lif for lååken. Di uurs präiwed dåt nuch möre tooche bai di üülje wunter, ouers as dåt duch goorninte njüted, gäng hi tu san hiire Good än klaaged ham sin nüüdj. Di liiwe Good teeld matiinjs önj di wunter än sää: „Kam iinjsen jurt! Wat prousest dü deer nuch ambai aw e jard? Din tid as je ål lung ouflim!” Di wunter wälj ham deer nü wat ütsnååke än swåård: “Dåt följk wal me nuch ai lüüs weese, ja wan nuch långere aw e schure luupe än önj e slaase kääre”. “Dåt as ai wäär”, sää di liiwe Good, “ja wan de liiwer diling as mjarne lüüs weese. Mååg


Kornbeerid Sü göljen schint nü dåt eekerfälj, da wupe san tjuk en swåår, di böre as sü fernäid än sü wälj, di hamel sü ween än sü klåår. Da karmene slaue et haarspat önj grün En hare nü säägel än la Deer am aw et bliikerplåts önj e tün; Tu de beerid mötj åles önj ra. Da dringe ferkliiwet ma e kniichel önj e müs, apgjardet än stumpet ark foom, sü uuge da skjardere ål ääder foont hüs, fersläipen jült as en grut schoom. Da wüste än karmen sü wäli än stark, da schan jam mån iinjsen siinj, jam mååget dåt büien nuch lung niinj wårk, ja hääwe dåt korn stråks önj binj. E san miinjt et gödj, et rånt dåt swiitj Jam dil foon et häär ouer e siik. Foon stäänen än gräänen heer niimen wat wiitj, suk’n årbe as jüst foon e sliik. Tu schuftid kamt jü gau börewüf ma knob, än butel, än krük. En latjen soopke hålt sün än trüf, di’n ai namt, as wälj ai klök. Di böre stooped di eeker långs, diiptoochti, e hönje önjt schruk, hi smeelet än tånkt: „Wat ban ik gödj gångs, wat hääw ik duch en grut luk!“ „Wat we


En tääl ferteele Ik wal de en tääl ferteele foon di latje Pätjer Neele. Di häi en kü än uk en kuulew, – nü as min tääl ål huulew. Dåt kuulew häi en suurten stjartiinje, – nü as min tääl bait iinje. As ik en latjen jörder wus, deer sätj ik bai e groufsiinje. As ik en latjet grut’re wörd, deer stöö ik oueriinje. Deer kömen mam än taatje ma en put ful moolk’ än brai än deer en gruten büsche bai. Büsche däi ik e kü, kü däi me moolke, moolke däi ik e kåt, kåt fångd me müs, müs broosed ik önj e poon. – Deer köm di latje suurte moon än nüm me åles foon. Stork, stork lungebiinj Stork, stork lungebiinj, weer wäät dü wälj haanefliinj? Haan’ tu min üülj åålen! Wat wäät dü deer hååle? En schiis ful moolk’ än brai än deer en gouen büsche bai. Hüte, hope, ride! Spoore bai e side, ååpel önj e poose, stjüt önj e hoose, huum schal deer tu mårket ma? Dåt schal üüsen latje Nis. Wat schal’r deerfor kuupe? En gånsen blånken hope. Wat schal di hope dan hiitje? Hinkele Pinkele, Hinkele Pinkele Paistermoon. Hope, hope, ride! sweere


Åål bait spanfiilj Dåt spanfiilj snurt, di trädj di låpt, dåt spanfiilj snurt. Da üülje toochte luupe ma ålk as e trädj dåtseelew ra; ja luupe ålt diseelwe wäi trinam as't spanfiilj, däi for däi. Foon bjarnelååken, uursewin, foon fraien bai e mouneschin, foon koost än foon dåt jarst latj bjarn, foon årbe, söri, arken mjarn än foon di jarste suurte gung - sü gungt dåt suresuresung ålk as dåt fiilj diseelwi wäi bit tu di leeste warkeldäi. -- Albrecht Johannsen


Bai e Swuunewäil Eenhärng läit ål un're tweege, åål da latje föögle sweege, än e nåcht kamt glik; Schööli ääder huuge räide sleept e wäil deer aw e näide bai e samerdik. Mäge doonse ouert wååder, ånerte san trååt foont slååder, roui silt jü swuun. Önj e wiichle ööle kuie, än da fladermüs da snuie am e hiletuun. Nint tu hiir'n foon läis än doowen, än di moune smeelt foon boowen önj dåt wååderpäil; ninte jart ham önj da bleese - dåt as samers eenhärngsfreese bai e swuunewäil. Albrecht Johannsen


Gölj - rüüdj - ween Göljn as e hamel di samereen, göljn as dåt eekerfälj, än göljn as dåt häär foon min Anemaleen; wat san we duch rik heer foon gölj. Rüüdj as e san än lååket sü swätj, rüüdj san da kliiwre uk, än rüüdj san da siike foon min latj brädj; dåt as wälj for liiwde än luk. Ween as dåt wååder bai dik än doom, ween as e luft ouer üs, än ween san da uugne foon min latj foom; e trou as önj Fraschlönj tu hüs. Jåå, üüsen foone di as sü smuk, sü smuk as min Anemaleen; än wansch ik en mansche trou, liiwde än luk, sü flåg ik ma gölj rüüdj än ween. Albrecht Johannsen Gölj rüüdj än ween süngen foon Anja Evita Kreutzfeldt (Mezzosopran) aw YouTube


Man hilebuum Ik tånk sü oofting nuch am de, dü stööst bai üüsen stich; ik spaald sü hål, sü hål bai de, Pluk'd bloosme foon din twich. Dåt spaalerai as lung forbai! Ou'rs blaawen as di swätje druum foon de, foon de, man hilebuum. Ik sätj bai de hål aw e bånk, min foomen bai e hönj, såch önj har uugene sü blånk, driimd foon en sooli lönj. Fergingen tid, dü läist sü wid! Ou'rs blaawen as di swätje druum foon de, foon de, man hilebuum. Ik wälj, we biise wjarn nuch jung, än ik wus latj än kral! Dan wus tu de man jarste gung, bai de min liiflikst spal. Dan läid ik me önjt gjars bai de! Häi iinjtooch nuch en swätjen druum bai de, bai de, man hilebuum! Albrecht Johannsen


Släip, doote! Släip, latj doote, släip nü smuk, oudre bjarne släipe uk. Wees nü duch ai mör sü wil, leed de nü mån sani dil. Hiir, di föögel önj e buum piipet sani önj e druum! Jüst, as wan hi seede wal: Latje röister, lad duch stal. Lök, di moune rüüdj än trin kiiket uk tut waning in. Joo, di moune tånkt uk ål: Sleept dåt råker nuch ai bål? Släip, latj doote, släip nü smuk, åål da oudre släipe uk. Mjarne kamt deer wi en däi, brängt min dooten höög än häi. Albrecht Johannsen


At Suart An (Melanitta nigra) as en fögel ütj at Anenfamile (Anatidae). Suart An, a mantje. Aier faan Melanitta nigra - MHNT Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Suart Anen Wikispecies hää en artiikel tu: Suart Anen


Di hålimoon än sin boose En hålibüütj krüset bai stiwen win önj junke nåcht döör storm än rin. Di schaper stjöret ma sääker hönj än hålt et rouder eefter e strönj. Hi wiitj, wat’r wal, än deet, wat’r koon, jült aw sin ailönj as en wiikeren moon. En hålimoon sat deele önjt büütj ålwri än bedrüwet önj e kajüüt ma sin bjarn önjt ärm, dåt jånket än schrait, än e storm höölet än e win di wait. „Liiw’ daadje, wan kaame we wälj tu kånt tu hüs tu mamen, wat eefter üs långt?“ „Wees mån stal, man dring, dåt wååret ai lung, dan san we bait müülj, wees mån ai trung. Din mam jü håålet üs bai e sil, jü kamt üs önjtmötj än lååket sü mil. Ik liiw, jü stoont deer ål aw e bru än woitet än wainket foon fiirnse üs tu.“ „Heer daadje, as dåt ai di näiber san hün, wat deer sat tu höölen stün am stün? Min åålmam säit, dåt bedjüset e düüs, di löret än täiwt aw ån foon üs!“ „Wees roui, man junge, dåt`s e win, di wait, e storm höölet, än e siiföögel schrait.“ „Lök, daadje, jant aw e fååstewål stoont en


Di spånker Di uurs as sü mil än e hamel sü ween, hartliiw mam duch, lätj önj e fiirnse me tiinj. Min påk aw e neek än e stook önj e hönj ferlätj ik et hüs än spånk wid ouer lönj. Jum judi, judi falera, judi faleraleralera. Ik spånk döör hiil Tjüschlönj än kam tu di Rhein, Ik sii wat än liir wat, hü wårt dåt wälj fain. Än sat min latj mam dan fort waning än spant, dan tånkt's: Weer man dring wälj turuchte ham fant? Jum judi, judi falera, judi faleraleralera. Min hoonwärk, dåt koon ik, fertiin uk min lüünj, bål wård ik dan mäister, ik schal't wälj nuch füünj. Än kam ik dan sün önj min toorp wi tubääg, kiiket mam üt et waning än lååket for häi. Jum judi, judi falera, judi faleraleralera. Nis Albrecht Johannsen


Hertjes spuing Üülj tääle san`t, da seede, dåt uner e bütendik, deer läit gåns diip begrääwen en eerm latj bjarnelik. Ouers koon sü’n doom ai stönje iinj storm än iinj flödj; wårt bloot iinj bjarn begrääwen, dan hålt `r ham uk gödj. Jung Hertje häi en junge, en sünen snuusen dräng, di gåns fernäid än luklik am hüs än wärw sprüng. Di lüp iinjs döör e kuuge än köm ai wi tubääg; jü köö ham nargne fine. Dåt bräk har`t hart önjstöög. Da iirnge gängen haane, - sü wat ferjeet ham ai, - än wan da tide kaame: Üülj Hertje rånt ambai än seecht am harn junge, as häi’s ham nuch awt spör, än köö ham duch ai fine, än fün ham uler mör. Huuch aw e dik, deer stoont jü önj storm än önj rin; et häär flucht am e uure, e kööwle önj e win. Jü fånget önj tu galern än trüwet ma e feest: „Jam doome än jam dike önjt sööden än önjt weest.“ „Am arken kuuch wårt täägen en fååsten gölj’nen räng. Koone`m uk ma giilj betååle man ulerbeeste dräng? Jam seede, dåt’s e storm, wat höölet än wat wait. Ik wiitj, dåt as man junge,


Mattenwäärw Jung Matt, en foom foon e wååderkånt, stoont, e hönj ouer e uugne, aw e dik. Jü löket önjt weest: „Läit deer ai jant / jant - dort en schap aw e soonbånk – büte Wik? Än huuch önj e toop en woit sü rüüdj säit: Kam üs tu heelp, we san önj nüüdj!“ Jü wäli foomen betånkt har ai lung, önj e huuwen et büüdj mååget’s klåår: „For win än wääder san we ai trung, gunge dristi önjtiinj e gefoor!“ Et säägel as spånd, - bai stiwen win stjöret’s ütfoon önj kule än rin. Jü håålet et stuk än lait dan bai, namt da schapere önj har büüdj, trane moon tutoochs, mör dreecht et ai; långs e siike rånt har et swiitj. Än twaie mååget’s jü swiiri fåårt, dan häi’s jam börjen; - har kloopet dåt hart. Ferkloomet wjarn’s, duch trinam et fåt / fåt – Schüssel aus Steingut sätjens bål bai wurmbiir än brai än ätjen jam bai e börescheew sat, än dan wörden’s beeded awt strai. Uner e frasche tååge, seeks moon tu tål, rouden jam üt bai e fååstewål. Dan ouer e frasche mååns jare döör stoont schraawen, sü grut än sü briidj en uurd,


Nis Randers Höölen än bruulen önj påkjunke nåcht, et loitet än tunert än stormt ma måcht. Hark, en biiljk ouert wååder. Påås aw, wan’t gliinj wårt, dan wårde we’t wis:’ En schap aw e soonbånk, sü huuch as en hüs, än trinam schüme e wooge. Nuch as’t hiilj än hülen, duch ban ik trung: Stråks raft et önjstöög; dåt wååret ai lung, as’t ma lop än top ål ferswünen. Nis Randers löket scharp ouer`n dik. Hi säit: „Iinj e måst stoont en moon, sü mat än bliik. Wat et uk koost, we mönje ham hååle.“ „Nåån, Nis, dou me dåt smuk ai önjtiinj“, säit sin mam, „dåt wääder as diling åltu hiinj. Dü wiist, ik koon de ai maste.“ Hi gäng foon e düneng dil tu e strönj, än ma ham sin mam, jü fååset sin hönj, as wälj’s ham uler mör lätje. Dü bliifst me åliine, - me wörd ninte schånkd -, dan taatje as düüdj, än uk Momme as drångd, än weer as Uwe wälj blaawen. Trii iir as’t sunt, deer`r gäng foon e döör, än we hääwe sunt jü tid uler niinj spör foon man beeste saan, foon man Uwe. „Liiw mam, ik mååg de ai hål


Di düüdje smas Wat'k seede wälj, hääwe'm dåt stuk ål nuch hiird, deer näljke ma'n düüdjen smas as pasiird? Jåå, düüdj wus di smas, dåt as fåli was! Än as's ma di smas unerwäägens wjarn, dan drouch't ham sü tu bai Nis Klausens hüsjarn, dåt'n dreechster deer fålt än dåt füli hålt. Sü seete's e kast dil än stönje jüst nuch än seede tuenouder: "Wat wus deer duch?" "Ninte, ninte!" sää di smas. Dåt as fåli was! Hans Andreas Carstensen


Di wunter Di wunter fånget orkel önj ma snii än is än häägle. Da büütje lade åål awt lönj, da schaawe oone säägle. Än müs än roote kaame in foon büten önj e rööme, än üte skjart di nordenwin än mjardet åle blööme. Sniiflooke swiirme nü ambai mör as ouers samerföögle, än dil foont öisingtåågestrai deer hunge grut, lung jöögle. Tacht lait e snii hann ouert fälj, huum hiirt niinj loosche schunge. Da föögle fine knååp en mälj, ik wälj ai ma jam prunge. Swätj sleept dåt wuntersädj san släip än driimt am bleesre schamer, am jörte, löme än am schäip, am föögle, uurs än samer. Sü schamert dåt uk heer tu me wälj gralik nuch as schamel: Ja, jåchtere wårt et uk for de, kamst dü jarst önj e hamel. Bende Bendsen


Siberne Trung for arken, duch wälj mååst for tääten mååged Siberne sin uugne tu. Dan da wiikne slånge önjt gewääten leeten ham am nåchtem uk niinj ru. Häi'r ai sin lüünj jarst sör fertiined än't lachtsani dan tuninte broocht? Ångst än faaghäid wirkeden feriined, as'r ham en grisen ütwäi soocht. "Wat wal man üülje fider seede, lätj ik oone giilj me for ham siinj? Grüne koon ik ham je ai forleede, dan ik eerme stååkel hääw je niinj!" Grislik toochte wörden'r nü wiikne önj jü unglik ångstamsnååret burst. Niimen koon's wälj foole eere tiikne, eefter blödj ferlångd san hiitje turst. Dan di oudere häi tuhuupehülen aw sin wäljfertiined lüünj. Ai en schaling häi'r deerfoon spülen, åles schölj san goue fider füünj. Än sü gingegn's biise maenouder nü foon Ääderstää tuhüs döört lönj, än di läädre hül ham as en brouder fri ma åles, wat's ferteere schönj. As's nü Nü Naibel näre kiimen, looked Siberne ham foon e wäi, dan hi toocht, deer schucht unk niimen, deer as nån, deer me ferrädje mäi. As's deer aw e samerdik nü sätjen än en ååpel maenouder ätjen, nüm di fööle Siberne di oudres knif än broocht schoomlik ham deerma foont lif. Skjard foon


Üüs driimerai We driime än wansche sü foole tuhuup än hoowe ålt' bäädere deege. Duch gungt e natör harn eewie luup än leet har foon niimen besteege. Ma äämene uugene san we heer blin än siie Goods wärke uler rucht in. Huum as wälj tufreese önj palast än bölj, än huum koon sin luk heer rucht smååge? Di eerme wanschet ham seeke ful gölj önjt stääs for en äämenen tååge. Di rike sikent diip üt e burst än gunt di eerme knååp hunger än turst. Da mååste san dääsi, ouers gödj as e wråål, duch luklik wörd heer nuch niimen. Üüs tånken än hooneln heet lait schål, wid san we heer nuch ai kiimen! Duch jeew de tufreese, bewåår de dan mödj, as't heer mån hiinj, wårt et janer nooch gödj. Bende Bendsen


Hi schal laawe Ik sii, jam sate tu ferteelen, jam snååke ouer dit än dåt; uk san'r maning uurde feelen fort ålgemiin - nuch breecht'r wat. Iinj sünhäid as'r nuch tu dränken, rädj iinjsen huums? jam kån'n åål! Jam hääwe't iinjmool duch mån slünken, en latjen naame'm duch nuch hål! We duue as üüs üülje dänj än wårde't sü am beesten drååwe. Nam jarnge kopken önj e hönj: "Di frasche spräke, di schal laawe!" Momme Andresen


A Suart Fleegensnaper, (mo.) suurt fliigesnåper (Ficedula hypoleuca) as en Sjongfögel (Passeriformes) uun't Fleegensnaperfamile Muscicapidae. Aier faan Ficedula hypoleuca At wiiftje üüb't nääst. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Suart Fleegensnapern Wikispecies hää en artiikel tu: Suart Fleegensnapern


Min frasch Fiderlönj Ik wiitj me en lönj, än dåt as me sü liif, dåt lait bai e Weestsiieströnj. Dåt följk deerönj dreecht ålt e neeke wat stif; dåt uurd stoont deer fååst as en pönj. Kånst dü dåt lönj deer bai e strönj? Dåt as je min Fraschlönj, min fiderlönj. Än kånst dü da manschne sü iinjfåch än schucht, sü broow än sü fliitji än gödj? Önjt ünluk sü grut än sü string for dåt rucht, sü roui än duch sü ful mödj. Kånst dü dåt följk deer bai e strönj? Dåt san je da Frasche önjt fiderlönj. Än schölj ik iinjs stärwe, sü bring me duch smuk tuhüs tu di hord bai e strönj; dan frasch bliw ik åltids än måå deeram uk iinjs roue önjt frasch fiderlönj. Dåt rout ham gödj deer bai e strönj, dåt rout ham am beesten önjt fiderlönj. Emil Hansen


Dåt iinje foon Rungholt Önj Rungholt aw e Strönj boogeden maning rike manschne, wat huuge än starke dike trinam jare kuuge bäge köön. Da fäilden jam sü sääker än toochten, dåt ja dåt wååder, di Weestsiie, betwüngen häin. Wan ja aw jare dike stöön än aw dåt spal foon da wooge dilkiikeden, wajrn ja sü dumdristi än seed: "Truts nü, blånke Hans!" Suk köö huum nuch en dumhäid nååme, ouers dåt, wat sam aw e jüleene foon dåt iir 1362 forhäin, wus schoomlüüs än fül. Deer wjarn hu twitere, da måågeden en söög drunken, seeten har en släiphul aw än läiden har önj en lükebeed. Dan leeten ja en preester waase, dåt hi en düüdjkrunken et guspel düünj schölj än looweden enouder, wan hi jam ai tu wale weese wälj, dan wänj ja ham iinjfåch önj e slüütj stiitje. As di preester mårked, dåt ja schit forhäin, draid hi ham stalsweegens am än ging san wäi. Ouers twane foon da goodluuse gååste slaaweden ham ma måcht wider tubääg önj en krouf, weer ja tu swiiren sätjen. Jü dous, wer dåt sakremänt önj wus, güütjen ja ful biir än spooteden ätj Gooden än sään, wan hi deer wörklik önj sätj, dan


Üt e Schamelrider Wan följk aw dik stöö, goorai sü wid ouf foon e dikgroow sin stää, såch huum jütid en påår duusend trääs önjt heef harüt en latj håli laden, wat Jeverssönj unti Jevershåli nåmd wörd. Iirtid häin deer schäip aw gjarsed, ouers bai latjem häi följk deer ma aphülen, dan jü latj laich håli wus uk önj e huuchsamer en påår tunge uner wååder gingen. Sunt jütid duurst niimen e schäip mör deerouer büütje. Nü wus et en rik for da heefföögle wörden, dan niimen stiird jam, en bai halen mouneschin såch föjlk wilems foon e dik üt, hüng e doue, wat üt et wååder steege däi, haane ouer e håli gliidj. En dan wjarn deer nuch en påår witbliikete knooke foon droungde schäip än en häingsteskelet, wat följk siinj köö, wan e moune foont ååsten ouer e håli scheene däi, än weer niimen foon wust, hüng et deer ouer kiimen wus. Iinje märtsmoune stöön deer boowne iinjsen kort eefter hålieen di däilüünjer foon Tede Haien än di junge dikgroow san knacht, Iven Johns. Da stöön tacht baienouder en kiikden suner en las tu räären ouer tu e håli, wat knååpenooch bai mouneschin tu schüns wus. Wat gåns


17 kesten (17 küüren, Fresk freihaid) 24 lunrochten 7 Magnusküüren (Karlsprivileg) Anton Heimreich Ein Fresches Liedlein Yn Miren=Söngh Yn Een=Söngh Max Bossen Text:Nem't Di rocht fuar Text:Wat_töögen_Fortröt Jap Peter Hansen Nahrung für Leselust in Nordfriesischer Sprache. Jens Mungard Text:Min Bloom Text:Muasem Meln Text:Dial aur Is Erk-Uwe Schrahé Text:En Dööntji Marschmensch Text:Pharisäer (Drink) C. P. Christiansen Text:Üüs Söl'ring Lön' Text:Stiiner bi Strön Andreas Hübbe Text:Üs ik jung wiar Text:Di tau Frinjer Text:Mai-Muun Boy-Peter Möller Text:Somernacht eeđer Reinhard Arfsten Text:Di Friisen fuar di Köning Aphorismen Witsi Inge Gieppner-Carstensen Text:Önspraak tö di Biiki ön Tinem, 2006 Erk-Uwe Schrahé Text:Önspraak tö di Biike ön Raantem, 2002 Theodor Siebs: Erich Johannsen Sylter Lustspiele Dr. Otto Bremer Ferreng an ömreng Stacken I, 1888 Einleitung zu einer amringisch-föhringischen Sprachlehre, 1888 Jakob Tholund Europeesk Charta för Regiunaal- an Manertaalspriaken Dr. Otto Bremer Ferreng an ömreng Stacken I, 1888 Einleitung zu einer amringisch-föhringischen Sprachlehre, 1888 Christian Johansen Arammud an Dögganhaid bi'rköödar, 1855 Die Nordfriesische Sprache nach der Föhringer und Amrumer Mundart, 1862 Fan a hüspuk Jens Jessen Nü gung wi tüs Suart of bruket boksen Al so loong Di baang Riis Feriand Natsioonen Algemian Ufkemen auer a Minskenrochten Heinrich Claassen De letj Foameler en de Blömkem P. A. Oelrichs


At Suart Kriak, (fe.) Suart Kriik, (mo.) suurte krååge (Corvus corone corone) as en fögel uun't famile faana a Raawenfögler (Corvidae). Kriak Commonskategorii: Kriaken – Saamlang faan bilen of filmer


A Suartbüket Ruadstört, (mo.) suurt rüdjstjart (Phoenicurus ochruros) as en Sjongfögel (Passeriformes) uun't Fleegensnaperfamile Muscicapidae. Huar Suartbüket Ruadstörter bräät, an hü jo onerslacher het. (Grater bil) Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Suartbüket Ruadstörter Wikispecies hää en artiikel tu: Suartbüket Ruadstörter


Vienne as en stääd uun Frankrik uun det regiuun Rhône-Alpes an mä 29.993 iinwenern (stant 1. Janewoore 2019) efter Grenoble det öödergratst stääd uun't Département Isère. Commonskategorii: Vienne (Isère) – Saamlang faan bilen of filmer Festival „jazz a vienne“


Suliformes san en order faan fögler mä sjauer familin. Slaanghalsfögler (Anhingidae) Slaanghalsfögler (Anhinga) Fregatfögler (Fregatidae) Fregatfögler (Fregata) Ialges (Phalacrocoracidae) Blä-Uugen-Ialges (Leucocarbo) Letj Ialges (Microcarbo) Grat Ialges (Phalacrocorax) Ialgus (Phalacrocorax carbo) Genten (Sulidae) Morus Jan-faan-Gent (Morus bassanus) Papasula Sula Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Suliformes Wikispecies hää en artiikel tu: Suliformes


Sturemfögler (Procellariiformes) san en order faan fögler mä lung jügen an kurt störter. Jo lewe miast üüb a huuchsia an kem bluas tu brääten uun ääg. Diomedeidae (Albatrosen) - Hydrobatidae (Sturemswaalken) - Pelecanoididae (Düksturemfögler) - Procellariidae (Echt Sturemfögler) Sturemswaalken (Hydrobatidae) Hydrobates Sturemswaalk (Hydrobates pelagicus) Echt Sturemfögler (Procellariidae) Fulmarus Malmuk (Fulmarus glacialis) Commonskategorii: Sturemfögler – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Sturemfögler


At Suarthoodet Kub, (mo.) wite föögel, suurthood, Doogebeler håne (Chroicocephalus ridibundus of uk Larus ridibundus) hiart tu at fögelfamile faan a Kuben (Laridae). Suarthoodet Kub uun't wonterkleet. Aier faan Chroicocephalus ridibundus - MHNT Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Suarthoodet Kuben Wikispecies hää en artiikel tu: Suarthoodet Kuben


En Substrootspräke as en spräke, di önj en bestimd gebiit erseet wörden as foon en oudern spräke, di superstrootspräke. Wilems wårt uk jü kort betiikning substroot brükt. Bai en spräkeänring wårt en spräke önj en bestimd gebiit erseet foon en naien spräke. Di erseete spräke as dan di substrootspräke foon e naie spräke. Wan büte dåt gebiit nuch en form foon en üüljen spräke snååked wårt, dan as dåt en adstrootspräke foon di naie spräke. Amkiird as di naie spräke foon dåt gebiit di superstrootspräke foon e üülje spräke. Deeram dåt dåt erseeten mååstens ai fulkaamen as, san önj en superstrootspräke oofding räste foon e substrootspräke witufinen. Dadeer räste, da oufwike foon da normååle räigle foon e spräke, koone däike uurde weese, ouers uk noome, as üülje stääsenoome unti tradisjonäle persoonsnoome. For jü angelsaksisch invasion wörd önj Änglönj keltisch snaaked. Dåt änglisch heet deer ålsü en keltisch substroot. Iir da Germane döör di Limes bräken, wörd önj Sööder-Tjüschlönj wårschiinjlik en romaansche spräke snååked. Dåt tjüsch heet deer dan en romaansch substroot. Uk foon dåt frasch wårt önjnümen, dåt dåt en substrootspräke jääwen heet bai da följke da frasch snååke unti snååked heewe. Foon dideere substrootspräke foon dåt frasch, betiikned ås


At Sunswaalk, Auerswaalk, (mo.) soonswoolk, ouerswulk, soonkriiper, schöölekriiper (Riparia riparia) hiart tu at fögelfamile faan a Swaalken (Hirundinidae). Tiaknang faan Sunswaalken Aier faanRiparia riparia Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Sunswaalken Wikispecies hää en artiikel tu: Sunswaalken


A Suurnpiiper, (wi.) gräindiksmöker (Sylvia communis) as en sjongfögel uun't famile faan a Sylviidae. Tiaknang faan Suurnpiipern Aier faan Cuculus canorus canorus an Sylvia communis - MHNT Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Suurnpiipern Wikispecies hää en artiikel tu: Suurnpiipern


Swaalken, (mo.) swulkne, (go.) swolkne (Hirundinidae) san en fögelfamile an hiar tu at order faan a Sjongfögler (Passeriformes). Alopochelidon – Atticora – Cecropis – Cheramoeca – Delichon – Haplochelidon – Hirundo – Neochelidon – Notiochelidon – Petrochelidon – Phedina – Progne – Psalidoprocne – Pseudhirundo – Pseudochelidon – Ptyonoprogne – Riparia – Stelgidopteryx – Tachycineta Uun üüs breetjin käänt am jodiar slacher: Delichon Sarkswaalk (Delichon urbicum) Hirundo Hüsswaalk (Hirundo rustica) Riparia Sunswaalk (Riparia riparia) Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Swaalken Wikispecies hää en artiikel tu: Swaalken Türnswaalk


At Grat Swaan, swaan, (mo.) knupswuun (Cygnus olor) as en fögel an hiart tu't onerfamile Ges an Swaanen (Anserinae). Swaanenpaar Ai faan Cygnus olor - MHNT Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Grat Swaanen Wikispecies hää en artiikel tu: Grat Swaanen


Jus terre primum. [1] Thet forme londriucht is, thetter alle monna lic inna sina gode sitte vnebirawat, hit ne se thet hi werne thrira: thet hi nelle reka ne riuchta ne deithingis bidda; sa ach hi onfer on sin goud and sine ayna hewm and on sine ayna werum; hit ne se thet ma hine mith tele, mith rede and mith riuchta thinga thingade ther ofbrenge. Gef hi werne thria riuchtes thingis and hi tha thria liudthing bi vrmode and bi dulla stride vrsitte, ther him fontes keninges halm beden send to haldene and hi nouder nelle dwan, iewa ne riuchta ut supra, sa mot hi onferd hebba, ther er tosprec, hit ne se thet thi other biade thera fior nedschinena hwelic, thetti freia Fresa fon riuchta ach to duane. Thio furme, thet him thi bonnere nen thing ne kethe. Thet other, thet him sin fiund thene wei mith wige and mith wepene vrstode. Thet thredde, thettet him wind and vnewad weter ofnome. Thet fiarde, thet hi an sechte sa siake were, thet hi cuma ne machte. Therefter dwe hi, alsa him sin asega deme and dele to londriuchte. [2] Thet other londriucht. Hwersa thio moder hire kindes erue forkapat


Jü Swaits as en lönj önj Mad-Euroopa. Deer booge 8.736.510 mansche (2012). E hoodstää foont lönj as Bern. Aargau Appenzell Ausserrhoden Appenzell Innerrhoden Basel-Landschaft Basel-Stadt Bern Freiburg Genf Glarus Graubünden Jura Luzern Neuenburg Nidwalden Obwalden Schaffhausen Schwyz Solothurn St. Gallen Tessin Thurgau Uri Waadt Wallis Zug Zürich Da tiin grutste stääse önjt lönj san: Switzerland: Administrative Division, citypopulation.de Switzerland: Cantons and Cities, citypopulation.de


Swarken (mo. wulkne)


Gnaudiarten (Rodentia) san en order faan tetjdiarten (Mammalia). Diar jaft at amanbi 2280 slacher uun 34 familin faan. Sowat 42 % faan a tetjdiarten san gnaudiarten. Anomaluromorpha Anomaluridae Pedetidae Zenkerellidae Castorimorpha Biibern (Castoridae) Biibern (Castor) Europeesk Biiber (Castor fiber) Kanaadsk Biiber (Castor canadensis) Geomyidae Heteromyidae Hystricomorpha Diatomyidae - Ctenodactylidae - Hystricidae - Bathyergidae - Petromuridae - Thryonomyidae - Erethizontidae - Cuniculidae - Caviidae - Dasyproctidae - Dinomyidae - Chinchillidae - Abrocomidae - Octodontidae - Ctenomyidae - Capromyidae - Myocastoridae - Echimyidae Myomorpha Wretern (Cricetidae) Wretmüsen (Arvicolinae) Biisams (Ondatra) Biisam (Ondatra zibethicus) Weederrooten (Arvicola) Weederroot (Arvicola terrestris of uk Arvicola amphibius) Müsen (Muridae) Murinae Echt müsen (Mus) Hüsmüs (Mus musculus) Rooten (Rattus) Hüsroot (Rattus rattus) Waanerroot (Rattus norvegicus) Dipodidae - Platacanthomyidae - Calomyscidae - Nesomyidae - Spalacidae Sciuromorpha Aplodontiidae Sliapmüsen (Gliridae) Sciuridae Sciurinae Buumkaater (Sciurus) Buumkaat (Kaateeker) (Sciurus vulgaris) Xerinae Marmoten, Murmeldiarten (Marmota) Commonskategorii: Gnaudiarten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Gnaudiarten


Goobeldiarten (Monotremata) san man en letj kategorii faan tetjdiarten uun det onerklas faan a Protheria. Uun't jindial tu ööder tejdiarten lei jo aier. Jo lewe aaltumaal uun Austraalien an Nei-Guinea. Tachyglossidae Tachyglossus Tachyglossus aculeatus Zaglossus Zaglossus attenboroughi Zaglossus bartoni Zaglossus bruijni Ornithorhynchidae Ornithorhynchus Snoobeldiart (Ornithorhynchus anatinus) Commonskategorii: Goobeldiarten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Goobeldiarten


Swärik as en lönj än kiningrik önj Euroopa. Deer booge 10.452.326 manschne (2021). E hoodstää foont lönj as Stockholm. Da tiin grutste stääse önjt lönj san: Oudere stääse san: Borås, Lund, Mölnlycke än Umeå. Swärik as sunt 1995 lasmoot foon jü Europäisch Unjoon. Switzerland: Administrative Division, citypopulation.de Sweden: Cities, citypopulation.de


Fladerdiarten (Chiroptera) san en order faan Tetjdiarten (Mammalia), diar flä kön. Diar jaft at sowat 1100 slacher faan. Grat Fladerdiarten (Megachiroptera) 1 famile, 200 slacher Pteropodidae Fladermüsen, Letj Fladerdiarten (Microchiroptera) 17 familin, 900 slacher Skuilisnöösen (Rhinolophidae) Rhinolophus Grat Skuilisnöös (Rhinolophus ferrumequinum) Gläädnöösen (Vespertilionidae) Myotis Grat Müsuar (Myotis myotis) Commonskategorii: Fladerdiarten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Fladerdiarten


Laurasiatheria san en skööl faan Huuger Tetjdiarten mä sööwen ordern. Hör nööm haa's efter di uurkontinent Laurasia. Insektenfreedern (Eulipotyphla), diar hiar a Iigler tu Fladerdiarten (Chiroptera) Ünpaartuanet Klooksdiarten (Perissodactyla), det san Hingster an Nööshurner Cetartiodactyla Paartuanet Klooksdiarten (Artiodactyla), det san Beesten, Swin an Kameelen Waaler (Cetacea), diar hiar uk Delfiinen tu Ferae Skolepdiarten (Pholidota) Ruuwdiarten (Carnivora) efter Westheide/Rieger (2004), S. 503: Commonskategorii: Laurasiatheria – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Laurasiatheria Afrotheria


Insektenfreedern (Eulipotyphla, iar uk Lipotyphla of Insectivora) san en kategorii faan tetjdiarten. Süstemaatik efter Beck: Robin Beck et al.: A higher-level MRP supertree of placental mammals, uun: BMC Evol Biol. 2006; 6: 93. Fulltext Commonskategorii: Insektenfreedern – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Insektenfreedern


A Swinswaaler (Phocoenidae) san en famile faan Waaler (Cetacea) an hiar tu a Delfiinoortagen (Delphinoidea). Tu a swinswaaler hiar trii sköölen mä sööwen slacher. Neophocaena N. phocaenoides Phocoena P. sinus Maarswin (P. phocoena) P. spinipinnis P. dioptrica Phocoenoides Phocoenoides dalli Commonskategorii: Swinswaaler – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Swinswaaler


Haasendiarten (Lagomorpha) (faan griischisk lagos (λαγος) "haas" an morph (μορφή) "furem") san en order faan huuger tetjdiarten mä 70 bit 80 slacher. Haasen (Leporidae) Aztlanolagus – Brachylagus – Bunolagus – Caprolagus – Lepus – Nesolagus – Oryctolagus – Pentalagus – Poelagus – Pronolagus – Romerolagus – Serengetilagus – Sylvilagus Ochotonidae Ochotona Lepus Fialhaas (Lepus europaeus) Oryctolagus Kanin (Oryctolagus cuniculus) Commonskategorii: Haasendiarten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Haasendiarten


Beesten (Bos) san en skööl faan hurndiarten (Bovidae). Bütj üüs hüsbeest, diar faan a uuroks ufkomt, san diar noch sööwen slacher muar. Of uk a biisons mä tu detdiar skööl tääl, as uun a wedenskap amstreden. B. frontalis, komt faan B. gaurus uf -> Gaur B. gaurus, Gaur, Süüduastaasien B. grunniens, komt faan B. mutus uf -> Yak B. indicus, B. taurus indicus, Tseebu B. javanicus, Banteng, Süüduastaasien B. mutus, Yak B. primigenius Uuroks (†) B. sauveli, Kouprey, Süüduastaasien († ?) B. taurus, B. primigenius taurus, Hüsbeest Commonskategorii: Beesten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Beesten


Det Ualfresk Spriik, en waastgermaans spriik, as det det föörluuper faan dön neimuuds fresk spriiken. Hat as auerlöwert uun rochtsbuken an uurkunden ütj det 13. tu 16. juarhunert ütj at lun twesken de Weser Struum an Ijsselmeer. Ualfresk wurd do uk uun Nuurdfresklun spreegen, man teksten diarfaan san ei auerblewen. Ualfresk nöömer haa fjauer kaasen: noominatiif, akusatiif, geenitiif an daatiif. Tu bispal: thī bām a buum, thiū erthe at eerd an thet skip at skap. Ualfresk adjektiiwen hed en stark deklinatschuun an en swak deklinatschuun: At Ualfresk hed stark werben an swak werben Bispal faan en stark werb, nima (nem): Bispal faan en swak werb, nera (neere): Faan det Fivelgo Rocht (15. juarhunert): 1. Hueth is riucht? List ende kenst riuchtis ande godis. Riuchtes, thet queth rethelika thinga ande riuchtelika thinga, alsa bithiut hit thi paws. 2. Hwet queth thet wird godis? Nethelikera thinga and erlikera thinga, sprecht thi kaiser. 3. Hv monich riucht ister? Twa, en godelic ende en manslic; thet erste is thi onbern, thet other scoltu lernia; thet en hath naturalis, thet other ciuilis. 1. Wat as rocht? Wedenskap an weden faan't rocht an faan't gud. Faan't rocht, dat bedüüdet wis dingen an rochtelk dingen, so düüdet


Skolepdiarten (Pholidota) san en order faan Tetjdiarten (Mammalia) mä man ian famile (Manidae). Slacher Manis uun Indien an ambi (Manis pentadactyla), uun Süüd-Sjiina Slacher Paramanis (Manis javanica), uun Malaysia, Indoneesien an a Filipiinen (Manis culionensis), üüb det Filipiinen-eilun Palawan Slacher Smutsia (Manis gigantea), uun Afrikoo uun't süüden faan a Sahara (Manis temminckii), uun Uast- an Süüdafrikoo Slacher Uromanis (Manis tetradactyla), uun Madelafrikoo Slacher Phataginus (Manis tricuspis), uun Madelafrikoo Commonskategorii: Skolepdiarten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Skolepdiarten


Wat menst dü? Skolepdiarten En orchideenskööl


Ferae san en skööl faan tetjdiarten. Diar hiar jo tau kategoriin faan skolepdiarten (Pholidota) an ruuwdiarten (Carnivora) tu. Di nööm komt faan't latiinsk ferus, det ment „wil“. efter Westheide/Rieger (2004), S. 503:


Siaki (Sirenia) san en order faan Tetjdiarten, huar't sjauer slacher faan jaft. (Dugongidae) Dugong (Dugong dugon) Steller-Siakü (Hydrodamalis gigas) † (Trichechidae) Kariibik-Manati (Trichechus manatus) Amazonas-Manati (Trichechus inunguis) Afrikoonsk Manati (Trichechus senegalensis) Huar Manatis lewe: Diar lewet di Dugong Commonskategorii: Siaki – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Siaki


Tethytheria san en skööl faan tau kategoriin faan tetjdiarten, det san elefantendiarten (Proboscidea) an siaki (Sirenia). Afrotheria


Söl es dat lungst en gurtest Ailön fan Dütsklön. Hat liit fan Nuurđen tö Süđern weesterfuar fan di left Huk fan Sleeswig-Holstiin. Söl es ön Dütsklön fuaral bikeent döör di turistisk wichtig "Kurorte" sa üs Weesterlön, Kaamp en Woningstair en uk aur di binai 40 km lung Strön ön di Weesterkant. Ön di Somer sen bit hentö 150.000 Lir üp Söl. Ark Dai kum masi Aarberers fan't hiile Nuurđfriislön me di Toch aur di Hindenburg-Dam. Me en "Stjüürkraft" fan aur 500,- € fuar ark Sölring ön't Jaar es dit Ailön mal wichtig fuar di Wertskep ön Nuurđfriislön en Sleeswig-Holstiin. Di Gimiinden haa ön't Jaar 2010 ütreekni leten, dat twuntig Jaaren förter bluat jit ombi 10.000 Lir üp Söl uuni ken, aurdat di Hüüsing bit hentö des Tir forkoopet uur. Jen gurt Trap üp des Wai es dit Ofbreeken fan tau gurt Hüüsing me 12 Uuninger ön di Bomhoffstraat en di Steinmannstraat ön Weesterlön (2010, biluki uk dit Skelt förter önern). Diar uur nü Uuninger becht, wat jit sa jüür forkoopet uur, dat diar ek olterfuul Sölringer hen ken. 99.14 km² gurt 35 km lung (N tö S) 13 km breer (W tö U) Hoogst Stair: 52 Meter aur di Weeterspail


Afrotheria san en skööl faan sääks ordern mä Huuger Tetjdiarten (Eutheria) mä amanbi 80 slacher. Jo haa jo faan Afrikoo ütj auer a welt ferdiald. (Bibymalagasia) (†) Afrosoricida Hyracoidea Macroscelidea Eerdswin (Tubulidentata) Tethytheria: (Embrithopoda) (†) (Desmostylia) (†) Elefantendiarten (Proboscidea) Siaki (Sirenia) Commonskategorii: Afrotheria – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Afrotheria Laurasiatheria


A Kaatoortagen (Feliformia, Feloidea of Aeluroidea) san en auerfamile faan Ruuwdiarten (Carnivora). Det ööder auerfamile san a Hünjoortagen. Pualemrolern (Nandiniidae) Kaater (Felidae) Linsanger (Prionodontidae) Slikkaater (Viverridae) Hyäänen (Hyanidae) Mangusten (Herpestidae) Madagaskarruuwdiarten (Eupleridae) ütjstürwen: Percrocutidae (†) Nimravidae (†) Barbourofelidae (†) Wikispecies hää en artiikel tu: Kaatoortagen


A Hünjoortagen (Caniformia of uk Canoidea) san en auerfamile faan a Ruuwdiarten (Carnivora). Det ööder auerfamile san a Kaatoortagen. Hünjer (Canidae) Beeren (Ursidae) Elkoortagen (Musteloidea) Letj Pandas (Ailuridae) Sjonkdiarten (Mephitidae) Huarmer an Elken (Mustelidae) Letj Beeren (Procyonidae) Siaruuwdiarten (Pinnipedia) Waalrosen (Odobenidae) Siabeeren an Sialööwen (Otariidae) Siahünjer (Phocidae) Wikispecies hää en artiikel tu: Hünjoortagen


At Sömk, (fe.) Tömk, (mo.) tuunkriiper, müsebrouder, nilekining, (sö.) Toomas Wunter (Troglodytes troglodytes) as en fögel uun't famile Troglodytidae. En wiiftje fudert jöönkin Aier faanTroglodytes troglodytes En kukütjai faan Cuculus canorus canorus mad aier faan Troglodytes troglodytes - MHNT Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Sömken Wikispecies hää en artiikel tu: Sömken


At list faan ISO 3166-2-Codes för Litauen wiset di code för 10 ferwaltangsdistrikten (litauis apskritys, iantaal apskritis). A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Litauen LT), di ööder as di code för a ferwaltangsdistrikt. Nian feranerang faan di code sant 1998. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk) ISO 3166-2 Luncodes ISO 3166-1 Luncodes uun domainnöömer NUTS:LV (EU-Statistikregiuunen]]


Sürstoof (Oxygenium, faan ualgreks ὀξύς ‚oxys‘ „skarep, spas, sür“ an γεννάω ‚gen-‘ „maage“) as en cheemisk element mä det ufkörtang O an det atoomnumer 8. Sürstoof as efter iisen det öödermiast element üüb a eerd. SIMS-Spektrum faan a isotoopen Elektroonenskel Sürstoof uun weeder an is (H2O) Sürstoofbutel uun't kraankenhüs Commonskategorii: Sürstoof – Saamlang faan bilen of filmer Harry H. Binder: Lexikon der chemischen Elemente. S. Hirzel Verlag, Stuttgart 1999, ISBN 3-7776-0736-3. A taalen för't infobox kem miast faan www.webelements.com Michael E. Wieser, Tyler B. Coplen: Atomic weights of the elements 2009 (IUPAC Technical Report). Uun: Pure and Applied Chemistry. 2010, S. 1, doi:10.1351/PAC-REP-10-09-14. IUPAC, Standard Atomic Weights Revised 2013. Iindraanj tu Sauerstoff uun't GESTIS-dootenbeenk faan't IFA, ufrepen di 9. August 2016 (mä JavaScript). Robert C. Weast (Hrsg.): CRC Handbook of Chemistry and Physics. CRC (Chemical Rubber Publishing Company), Boca Raton 1990, ISBN 0-8493-0470-9, S. E-129 bis E-145. Wäärser uun g/mol an uun cgs-ianhaiden. Amreegent tu SI-wäärs. Yiming Zhang, Julian R. G. Evans, Shoufeng Yang: Corrected Values for Boiling Points and Enthalpies of Vaporization of Elements in Handbooks. Uun: Journal of Chemical & Engineering Data. 56, 2011, S. 328–337, doi:10.1021/je1011086. Iindrach tu Oxygen uun't Classification and Labelling Inventory faan't Europeesk Chemikaalienagentuur


Juodkrantė as en saarep an en bat üüb't Kuurisk Neerang uun Litauen. Di nööm ment suart küst, bit 1945 hää det saarep Schwarzort het. Juodkrantė hiart tu't gemeen Neringa. Koord faan Juodkrante Rääfhuuwen faan det sjiisk onernemen Stantien & Becker am 1880 Skulptuurenguard mä ütjsicht auer't Kuurisk Hääf Commonskategorii: Juodkrantė – Saamlang faan bilen of filmer


Neringa (ütjspriak)?/i as en gemeen üüb't Kuurisk Neerang uun Litauen. Bütj Palanga as Neringa en madelponkt faan a fräämenferkiar uun Litauen. Tu det gemeen (Neringos savivaldybė) hiar: Nida (sjiisk: Nidden) – (kurorta): 1178 iinwenern Juodkrantės seniūnija (amt) Juodkrantė (sjiisk: Schwarzort) – (gyvenvietė):720 iinwenern Alksnynė (sjiisk: Erlenhorst) – (gyvenvietė):4 iinwenern Preilos-Pervalkos seniūnija (amt) Preila (sjiisk: Preil) – (gyvenvietė):205 iinwenern Pervalka (sjiisk: Perwelk) – (gyvenvietė):20 iinwenern Commonskategorii: Neringa – Saamlang faan bilen of filmer


Sössaarep as en letj saarep üüb det nuurdfresk eilun Oomram an hiart tu det gemeen Neebel. Sössaarep as wel det äälst saarep üüb Oomram, uun't juar 1446 as det iarst tooch diarauer skrewen wurden. Widj bekäänd as Sössaarep troch di siamaan Hark Olufs, diar uun't 18. juarhunert heer bäären wurd an uk heer stoorew. Uun Sössaarep stäänt det letj winjmaln Bertha, wat daalang en wenhüs as. Hat wurd 1775 uun Munkmaask üüb Sal baud. 1882 kääft di koptein Volkert Quedens det maln an baud det üüb Redenhuug, en grääfhuug ütj a bronsetidj, weder ap. Diar as't do faan di maler Heinrich Andresen bit 1939 bedrewen wurden. Det maln ferfool, an uun a föftager juaren as't faan en architekt faan Hamborag kääft an apredet wurden. Uun Waasterhias leit Saateldün, en kliinik för loftkraank jongen. Efter Neebel tu leit at Öömrang Skuul, det as det grünj- an madelskuul för a öömrang jongen. Üüb en 27 m huuch dün stäänt di grat ialtürn. Hi as 1875 baud wurden, sin ial as 63 m huuch an skinjt 23 siamiilen widj. Nai bi a skuul stäänt di letj ialtürn, hi skinjt auer tu Fer. Commonskategorii: Sössaarep – Saamlang faan bilen of filmer www.sattelduene.de www.skuul.de Leuchtturm-Atlas


Litauen (litauisk Lietuva) as en stoot uun Nuurduasteuroopa. Uun't waasten leit a Uastsia, uun't nuurden Letlun, uun't süüduasten Witjruslun, uun't süüdwaasten Poolen an uun't waasten det rüsk Oblast Kaliningrad. Suwereniteet käänt Litauen faan 1918 bit 1940 an efter 1990. Sant di 1. Mei 2004 as det lun lasmoot faan a EU. Dön tjiin gratst stääden uun't lun san: Uun Litauen jaft at 60 gemeenen (Savivaldybės). Lunkreiser of bundeslunen jaft at ei (ei muar sant 2010). At lun wiar faan 1918 tu 1940 en suwereen republiik. 1940-1941 wurd det faan't Sowjetunioon an 1941-1944 faan Tjiisklun besaat. 1944 wurd at lun weler dial faan't Sowjetunioon üüs det Liitauisk SSR. At lun wurd 1991 weler suwereen. Baltikum Litauisches Department für Statistik www.imf.org Human Development Index Lithuania, citypopulation.de 55.58333333333324.116666666667Koordinaaten: 56° N, 24° O


Litauisk (litauisk lietuvių kalba) as en baltisk spriak an hiart tu't indogermaans. Sant di 1. Mei 2004 as litauisk en amtsspriak faan a EU. Huar litauisk snaaket woort. (Stant 16. jh.) Det iarst drükt buk üüb litausik: Di katechismus faan Martynas Mažvydas A skriwer Martynas Mažvydas (1510-1563) skeeb 1547 det iarst skraft för litauisk. Det hed 23 buksteewer uun Fraktuur. A skraft hed ei a buksteewer č, š, ž, ą, ę, ė, į, ų an ū. Det wurd tu det 18. juarhunert brükt. Det litauisk skraft faan nü wurd tu't iarst 1901 faan spriakwedenskapsmaan Jonas Jablonskis (1860-1930) uun det Lietuviškos kalbos gramatika ("Gramatik faan det Litauisk Spriak", 1901) brükt. Uun detheer skraft wurd tu bispal at buksteew w apjewen, auer dat at regiarang faan det Rüs Keiserrik det brüken faan det poolsk skraft ferbeeden hed (man ei det Latiinsk Skraft), wat at buksteew för't lüt [v] brükt. Nü hää det litauisk skraft 32 buksteewer. En bispal - sala (weipelk; "eilun") àš: ik tù: dü jìs: hi of hat (s.) jì: hat (w. of s.) mùdu of mùdvi: wat jùdu of jùdvi: jat juõdu: jo tau (m. of s.) jiẽdu of jiẽdvi: jo tau (w. of s.) mẽs: wi jū̃s: jam


1323 wiar det trii-an-twuntigst juar faan det 14. juarhunert. Vilnius uun Litauen woort grünjlaanj.


Venedig (aw Italjeensch: Venezia [veˈnɛt.t͡sja]) as et hoodstää foont regjoon Veneetien önj Itaalien. E stää läit önjt ååsten foont regjoon. Dåt heet 254.661 inboogere (2022). Dåt as diilj foon e Metropolitanstää Venedig. Italy: Regions and Major Cities, citypopulation.de


Südjen, (sö.) Suuden (Plantago maritima) hiar tu a Waibleedplaanten (Plantaginaceae), san somergreen plaanten an brük en saalten grünj. Uun a wos wurd jo hal faan grolterges freeden, diar üüb hör waanrang tu Skandinaawien üüb a Halgen lunge. Südjen waaks fööraal üüb't oon, oober uk bi strun faan Nuurd- an Uastsia. A plaanten wurd 15 bit 40 cm huuch, a bloosen stun uun aaksen. A bleeden san lung, smääl an flääskag. Südjen bleu faan Jüüle bit Oktuuber. Uun Euroopa jaft at trii slacher muar: Plantago alpina uun a Alpen faan 1000 bit 2500 m auer NN. Plantago serpentina uun a Schweiz. Plantago holosteum bi a Garda-Sia. Jong bleeden an sprööd kön rä of uk kööget eden wurd. Rä koon am südjen mad green saloot reer. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Südjen Wikispecies hää en artiikel tu: Südjen


Litas wiar det münt faan Litauen bit tu a 31. Detsember 2014. Sant 2015 woort diar a Euro brükt. 1 litas/centas (Nom. Sg.) 2 (bit 9) litai/centai (Nom. Pl.) 10 (20, 30 etc.) litų/centų (Gen. Pl.) 1 Centas 2 Centai 5 Centai 10 Centų 20 Centų 50 Centų 1 Litas 2 Litai 5 Litai Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Lithuanian litas


Det Isle-of-Man-Pünj (of uk Manx-Pünj) as det münt faan't eilun Man. Hat as jüst so föl wäärs üs det Britisk Pünj. Bit 1840 wiar det Manx-Pünj tu 20 shillings of 20 mool 14 = 280 pence iindiald. Sodenang jääw't doomools en aanj Manx-Penny. Det Manx-jil woort uun't Ferianagt könangrik miast ei uunnimen. Jilskiiner faan't eilun Man (IOM Treasury)


A Sütjer, (mo.) süter, (sö.) Plütj (Recurvirostra avosetta) as en fögel uun't famile faan a Recurvirostridae. Sütjer Sütjer uun a loft Ai faan Recurvirostra avosetta - MHNT Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Sütjern Wikispecies hää en artiikel tu: Sütjern


Alismatales san en order faan Bloosenplaanten (Magnoliopsida). A miasten waaks uun of naibi weeder. Alismataceae Alisma Hekbleeden (Alisma plantago-aquatica) Weederaaksen (Aponogetonaceae) Araceae Calla Draagrut (Calla palustris) Lemna Podkluader (Lemna minor) Swaanbluumen (Butomaceae) Songgäärsplaanten (Cymodoceaceae) Cymodocea (Eegentelk) Songgäärs (Cymodocea nodosa) Hydrocharitaceae Ialkrüüs (Elodea of uk Anacharis) Saaltgäärsplaanten (Juncaginaceae) Triglochin Röörkual (Triglochin maritima) Neptungäärsplaanten (Posidoniaceae) Suaskrüüsplaanten (Potamogetonaceae) Potamogeton Potamogeton natans Ruppiaceae Scheuchzeriaceae Tofieldiaceae Siagäärsplaanten (Zosteraceae) Commonskategorii: Alismatales – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Alismatales


Apiales san en order faan bloosenplaanten mä amanbi 5500 slacher. Skiremplaanten (Apiaceae) Kualewröör (Anthriscus) Kerbel (Anthriscus cerefolium) Silere (Apium) Echt silere (Apium graveolens) Silerestaang (Apium graveolens dulce) Silereknol (Apium graveolens rapaceum) Silerekrüüs (Apium graveolens secalinum) Köömenplaanten (Carum) Köömen, Bruadkrüüs, Seeskrüüs (Carum carvi) Gaalrutplaanten (Cicuta) Gaalrut (Cicuta virosa) Wochler (Daucus) Wil wochel, Wortel (Daucus carota) (Guard-)Wochel, Wortel (Daucus carota sativus) Maantrau (Eryngium) Dünemfisel (Eryngium maritimum) Fenchel (Foeniculum) Fenchel (Foeniculum vulgare) Pimpinella (Pimpinella) Anis (Pimpinella anisum) Pitersileplaanten (Petroselinum) Pitersile (Petroselinum crispum) Araalienplaanten (Araliaceae) Efeuplaanten (Hedera) Efeu (Hedera helix) Schefflera (Schefflera) (Griseliniaceae) (Myodocarpaceae) (Pennantiaceae) (Pittosporaceae) (Torricelliaceae) (mä Aralidiaceae, Melanophyllaceae) Commonskategorii: Apiales – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Apiales


Asterales, a Asteroortagen, san en grat order faan Bloosenplaanten (Magnoliopsida). (Famile) (Slacher) (Slach) (Alseuosmiaceae) (Argophyllaceae) Kurewbloosen (Asteraceae) (Calyceraceae) Klookenbluumplaanten (Campanulaceae, mä Lobeliaceae) (Goodeniaceae) (Menyanthaceae) (Pentaphragmataceae) (Phellinaceae) (Rousseaceae) (Stylidiaceae, mä Donatiaceae) Commonskategorii: Asterales – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Asterales


A Brassicales san en order faan Bloosenplaanten (Magnoliopsida). (Famile) (Slacher) (Slach) (Onerslach) (Akaniaceae) (mä Bretschneideraceae) (Bataceae) Krüsbloosen (Brassicaceae) (Capparaceae) Papayaplaanten (Caricaceae) (Cleomaceae) (Emblingiaceae) (Gyrostemonaceae) (Koeberliniaceae) (Limnanthaceae) (Moringaceae) (Pentadiplandraceae) Reseedaplaanten (Resedaceae) (Salvadoraceae) (Setchellanthaceae) (Tovariaceae) (Tropaeolaceae) Commonskategorii: Brassicales – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Brassicales


Boksbuumoortagen (Buxales) san en order faan bloosenplaanten. At jaft man tau familin: Boksbuumplaanten (Buxaceae) (mä Didymeles) Boksbuumer (Buxus) Boksbuum (Buxus sempervirens) (Haptanthaceae) Commonskategorii: Boksbuumoortagen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Buxales


Tetjdiarten (Mammalia) san en klas faan diarten an lewe miast üüb't lun. Jo haa en skan mä hiaren. Jongdiarten kem laben üüb a welt an wurd tetjet. Uun a kategoriin faan a biologii hiart uk a minsk tu a tetjdiarten. A enkelt ordern san efter det taksonomii faan a biologii apfeerd. Onerklas A. B. C. Order Famile (..dae) Onerfamile (..nae) Skööl Slach Onerslach A. Onerklas Protheria Goobeldiarten (Monotremata) B. Onerklas Pöösdiarten (Metatheria) Ruuwpöösdiarten (Dasyuromorphia) Oposums (Didelphimorphia, Didelphidae) Kläämpöösdiarten (Diprotodontia) Microbiotheria, Dromiciops Pöösmolen (Notoryctemorphia, Notoryctes) Müsoposums (Paucituberculata, Caenolestidae) Bandikuts, Pöösdaksen (Peramelemorphia) C. Onerklas Huuger Tetjdiarten (Eutheria, Placentalia) Afrosoricida Paartuanet Klooksdiarten (Artiodactyla) Ruuwdiarten (Carnivora) Waaler (Cetacea) Fladerdiarten (Chiroptera) Cingulata Dermoptera Insektenfreedern (Eulipotyphla) Hyracoidea Haasendiarten (Lagomorpha) Macroscelidea Pilosa Skolepdiarten (Pholidota) Ünpaartuanet Klooksdiarten (Perissodactyla) Primaaten (Primates) Elefantendiarten (Proboscidea) Gnaudiarten (Rodentia) Scandentia Siaki (Sirenia) Eerdswin (Tubulidentata) Commonskategorii: Tetjdiarten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Tetjdiarten


A Caryophyllales (a Neegelkoortagen) san en order faan bloosenplaanten mä 33 familin an auer 11.000 slacher. (Achatocarpaceae) Madebluumen (Aizoaceae) Amaranten (Amaranthaceae an Chenopodiaceae) (Anacampserotaceae) (Ancistrocladaceae) (Asteropeiaceae) (Barbeuiaceae) (Basellaceae) Kakteen (Cactaceae) Neegelken (Caryophyllaceae) (Didiereaceae) (Dioncophyllaceae) Fleegenfangern (Droseraceae) (Drosophyllaceae) (Frankeniaceae) (Gisekiaceae) (Halophytaceae) (Limeaceae) (Lophiocarpaceae) (Microteaceae) (Molluginaceae) (Montiaceae) (Nepenthaceae) Wonerbluumen (Nyctaginaceae) (Physenaceae) (Phytolaccaceae) Strunkrüüs (Plumbaginaceae) Düüsenknober (Polygonaceae) (Portulacaceae) (Rhabdodendraceae) (Sarcobataceae) (Simmondsiaceae) (Stegnospermataceae) (Talinaceae) Tamariskenplaanten (Tamaricaceae) Commonskategorii: Caryophyllales – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Caryophyllales


Dipsacales san en order faan bloosenplaanten. Tau familin: Moschuskrüüsplaanten (Adoxaceae) Halbuumer (Sambucus) Halbuum (Sambucus nigra) Snäbaaler (Viburnum) Snäbaal (Viburnum opulus) Siigbleedplaanten (Caprifoliaceae) Knoopbluumen (Knautia) Lüsruus (Knautia arvensis) Haagekäärsen (Lonicera) Blä Haagekäärs (Lonicera caerulea) Hönangbei (Lonicera caerulea var. kamtschatica) Lonicera caprifolium Ruad Haagekäärs (Lonicera xylosteum) Haasruusen (Scabiosa) Haasruus (Scabiosa columbaria) Jodiar familin wurd daalang üs onerfamilin faan Caprifoliaceae uunsen: (Diervillaceae) (Dipsacaceae) (Linnaeaceae) (Morinaceae) (Valerianaceae) Commonskategorii: Dipsacales – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Dipsacales


Ericales san en order faan Bloosenplaanten. Det san miast strüker of letj buumer, an ju brük en süren grünj. Hör bloosen haa miast fiiw bleetjin. Kiiwiplaanten (Actinidiaceae) (Balsaminaceae) (Clethraceae) (Cyrillaceae) (Diapensiaceae) Iibenholtplaanten (Ebenaceae) Hiasplaanten (Ericaceae) (Fouquieriaceae) (Lecythidaceae) (Marcgraviaceae) (Mitrastemonaceae) (Pentaphylacaceae) (Polemoniaceae) Priimeln (Primulaceae, mä Maesaceae, Myrsinaceae an Theophrastaceae) (Roridulaceae) Sapotaceae (Sarraceniaceae) (Sladeniaceae) (Styracaceae) (Symplocaceae) (Tetrameristaceae) Teeplaanten (Theaceae) Commonskategorii: Ericales – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Ericales


Equisetales san en kategorii faan huuger plaanten, huar't man ian famile faan jaft. (Archaeocalamitaceae) (†) (Calamitaceae) (†) (Equisetaceae) (Equisetum) Rölken ?? (Equisetum arvense) Küduad (Equisetum palustre) Commonskategorii: Equisetales – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Equisetaceae


Küduad (Equisetum palustre) hiart tu a huuger plaanten, as oober nian bloosenplaant. Det plaant wääkst üüb wiat fäänen an uun muuren. Diar as Thiaminase uun, det as giftag för hingster. An do as diar Palustrin uun, det as giftag för beesten. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Küduad Wikispecies hää en artiikel tu: Küduad


Taftem as en taarep üüb Feer. At hiart tu det gimeend Olersem (ham kön uk Lungtaarep sai) an tu det sarkspal St. Laurentii.


Flenerkbloosen (Fabales) san en kategorii faan bloosenplaanten mä 4 familin. Bongfrüchten (Fabaceae) Krüsbluumplaanten (Polygalaceae) (Quillajaceae) (Surianaceae) Commonskategorii: Flenerkbloosen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Flenerkbloosen


Fagales san en order faan bloosenplaanten. Jo waaks miast üs buumer of grater bosker. Hör nööm haa's efter a Böökebuumer (Fagus), an het uk Böökeoortagen. Birkeplaanten (Betulaceae) Elern (Alnus) Birkebuumer (Betula) Witjböökin (Carpinus) Haaselnöden (Corylus) Hoopböökin (Ostrya) Ostryopsis Casuarinaceae Böökeplaanten (Fagaceae) Kastanjebuumer (Castanea) Castanopsis Chrysolepis Böökebuumer (Fagus) Lithocarpus Notholithocarpus Iakebuumer (Quercus) Trigonobalanus Walnödplaanten (Juglandaceae, mä: Rhoiptelea) Hickory (Carya) Walnöden (Juglans) Myricaceae Nothofagaceae Ticodendraceae Commonskategorii: Böökeoortagen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Fagales


Gentianales san en order faan bloosenplaanten. Det kön bluumen, bosker of uk buumer wees. Apocynaceae Oleander (Nerium) Oleander (Nerium oleander) Gelsemiaceae Gentianaceae Ensiaanen (Gentiana) Long-Ensiaan (Gentiana pneumonanthe) Loganiaceae Speinöden (Strychnos) (Gewöönelk) Speinöd (Strychnos nux-vomica) Rubiaceae Kofe (Coffea) Araabika (Coffea arabica) Robusta (Coffea canephora) Galium Möösken (Galium odoratum) Commonskategorii: Gentianales – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Gentianales


Tallinn (iir Reval) as jü hoodstää foon Estlönj. Deer booge 434.562 manschne (2019). E stää as uk e hoodstää foon di Harju Lönjkris. E stää heet 8 distrikte: Haabersti Kesklinn Kristiine Lasnamäe Mustamäe Nõmme Pirita Põhja-Tallinn E stää wus lasmoot foon e Hanse. Estonia: Counties, Cities and Towns, citypopulation.de


Lapbloosoortagen (Lamiales) san en order faan bloosenplaanten. Akantusplaanten (Acanthaceae) Trompeetenbuumplaanten (Bignoniaceae) (Byblidaceae) (Calceolariaceae) (Carlemanniaceae) Gesneerien (Gesneriaceae) Lapbloosplaanten (Lamiaceae) (Lentibulariaceae) (Linderniaceae) (Martyniaceae) Öölebuumplaanten (Oleaceae) Somerrutplaanten (Orobanchaceae) (Paulowniaceae) (Pedaliaceae) (Phrymaceae) Waibleedplaanten (Plantaginaceae) (Plocospermataceae) (Schlegeliaceae) Helemkrüüsplaanten (Scrophulariaceae) (Stilbaceae) (Tetrachondraceae) (Thomandersiaceae) Iisenkrüüsplaanten (Verbenaceae) Commonskategorii: Lapbloosoortagen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Lapbloosoortagen


Malpighiales san en grat order faan Bloosenplaanten mä 39 familin an 16.000 slacher. Achariaceae Balanopaceae Bonnetiaceae Calophyllaceae Caryocaraceae Centroplacaceae Chrysobalanaceae Clusiaceae Ctenolophonaceae Dichapetalaceae Elatinaceae Ruadholtplaanten (Erythroxylaceae) (mä Aneulophus) Erythroxylum Kokastrük (Erythroxylum coca) Euphorbiaceae Euphorbia Faalsk Kaktus (Euphorbia canariensis) Moolkstuul (Euphorbia helioscopia) Julstäär (Euphorbia pulcherrima) Hevea Kautschukbuum (Hevea brasiliensis) Hippomane Paradiisbuum (Hippomane mancinella) Manihot Maniok (Manihot esculenta) Ricinus Ritsinus (Ricinus communis) Euphroniaceae Goupiaceae Humiriaceae Johanniskrüüsplaanten (Hypericaceae) Johanniskrüüsen (Hypericum) Kanaarisk Johanniskrüüs (Hypericum canariense) Irvingiaceae Ixonanthaceae Lacistemataceae Liinplaanten (Linaceae) Liin (Linum) Flaaks (Linum usitatissimum) Lophopyxidaceae Malpighiaceae Ochnaceae (mä Medusagynaceae an Quiinaceae) Pandaceae Passifloraceae (mä Malesherbiaceae an Turneraceae) Phyllanthaceae Picrodendraceae Podostemaceae Putranjivaceae Rafflesiaceae Rhizophoraceae Rhizophora Wilagplaanten (Salicaceae) Papeln (Populus) Wilger (Salix) Wilag (Salix caprea) Pualemrut (Salix repens) Trigoniaceae Violaceae Viola Ääker Sjipmöderk (Viola arvensis) Hurn Sjipmöderk (Viola cornuta) Marts Sjipmöderk (Viola odorata) Sun Sjipmöderk (Viola rupestris) Wil Sjipmöderk (Viola tricolor) Guard Sjipmöderk (Viola wittrockiana) Commonskategorii: Malpighiales – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Malpighiales


Malvales of Malwenoortagen san en order faan Bloosenplaanten (Magnoliopsida). Bixaceae (mä Cochlospermaceae an Diegodendraceae) Sanruusken (Cistaceae) Cytinaceae Dipterocarpaceae Malwenplaanten (Malvaceae) Muntingiaceae Neuradaceae Sarcolaenaceae Sphaerosepalaceae Pöberbömken (Thymelaeaceae) Commonskategorii: Malwenoortagen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Malvales


Nymphaeales san a Siaruusoortagen an en order faan bloosenplaanten mä trii familin. Cabombaceae, 6 slacher uun tau sköölen: Brasenia, Cabomba Hydatellaceae, 10 slacher uun ian skööl: Trithuria Siaruusplaanten (Nymphaeaceae) Siaruusen (Nymphaea) Puulepaapen (Nymphaea alba) Commonskategorii: Siaruusoortagen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Nymphaeales


Poales san en grat kategorii faan bloosenplaanten. Fölen faan det famile swetgäärs haa en grat bedüüdang för a büürerei. (Anarthriaceae) Bromeelienplaanten (Bromeliaceae) (Centrolepidaceae) Raidgäärs (Cyperaceae) (Ecdeiocoleaceae) (Eriocaulaceae) (Flagellariaceae) (Joinvilleaceae) Rosken (Juncaceae) (Mayacaceae) Swetgäärs (Poaceae) (Rapateaceae) Restionaceae (Thurniaceae) Boberrosken (Typhaceae an Sparganiaceae) (Xyridaceae) Üs gäärs wurd plaanten uun jodiar 4 familin betiakent: Raidgäärs (Cyperaceae) Rosken (Juncaceae) Swetgäärs (Poaceae) Restionaceae Commonskategorii: Poales – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Poales Kurn


Ranunculales san en order faan bloosenplaanten mä sööwen familin. (Berberidaceae) (Circaeasteraceae) (Eupteleaceae) (Lardizabalaceae) (Menispermaceae) Papaveraceae (Glaucium) Güül Klapruus (Glaucium flavum) (Lamprocapnos) Breegen Harten (Lamprocapnos spectabilis) (Papaver) Moonkoop, Klapruus (Papaver rhoeas) Ranunculaceae Akelein (Aquilegia) Akelei (Aquilegia vulgaris) Ranunkeln (Ranunculus) Böderkral (Ranunculus acris) Weederruus (Ranunculus aquatilis) Commonskategorii: Ranunculales – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Ranunculales


Ruus(en)oortagen (Rosales) san en order faan bloosenplaanten mä njüügen familin. Flook slacher waaks üs buumer. (Barbeyaceae) Henepplaanten (Cannabaceae) (Dirachmaceae) Dünsuurnplaanten (Elaeagnaceae) Muurbeiplaanten (Moraceae) (Rhamnaceae) Ruusenplaanten (Rosaceae) Iiperplaanten (Ulmaceae) Braannäädelplaanten (Urticaceae) Commonskategorii: Ruusenoortagen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Ruusenoortagen


Stianbreegern (Saxifragales) san en order faan bloosenplaanten mä 14 familin. (Altingiaceae) (Aphanopetalaceae) Cercidiphyllaceae Cercidiphyllum Crassulaceae Aeonium Echeveria Stianpöber (Hylotelephium) Stianpöber (Sedum) Luuken (Sempervivum) (Daphniphyllaceae) Grossulariaceae Riiblisen (Ribes) Riiblis (Ribes rubrum) Solbei (Ribes nigrum) Stikelbei, Stekebäär (Ribes uva-crispa) Düüsenbleedplaanten (Haloragaceae) Hamamelisplaanten (Hamamelidaceae) (Iteaceae, mä Pterostemonaceae) Pingstruusplaanten (Paeoniaceae) (Penthoraceae) (Peridiscaceae, mä Medusandraceae an Soyauxia) Stianbreegplaanten (Saxifragaceae) Tetracarpaeaceae Tetracarpaea Tetracarpaea tasmannica Commonskategorii: Stianbreegern – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Saxifragales


Solanales san en order faan bloosenplaanten mä fiiw familin. Convolvulaceae Calystegia Witj huder (Calystegia sepium) Strunhuder (Calystegia soldanella) Ipomoea Ipomoea indica Hydroleaceae Montiniaceae Naachtskaadplaanten (Solanaceae) Paprika (Capsicum) Alruunen (Mandragora) Tabak (Nicotiana) Naachtskaad (Solanum) Tamarillo (Solanum betaceum) Raidbei (Solanum dulcamara) Tomoot (Solanum lycopersicum) Aubergine (Solanum melongena) Hünjbei (Solanum nigrum) Irpel, Eerdaapel, Iartapel (Solanum tuberosum) Sphenocleaceae Commonskategorii: Solanales – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Solanales


Wat menst dü ? Tan - at metal Tanen - a baagen üüb eder ääg faan en priil A tanen - at loonskap Tanen - a buumer Tanebuum - a apbuid buum tu jul Tan (metal) Tanen uun't faarweeder Uun a tanen Tan (buum) Tanebuum tu Jul


Vitales san en order faan bloosenplaanten mä man ian famile Vitaceae. Acareosperma Ampelocissus Ampelopsis Cayratia Cissus Clematicissus Cyphostemma Leea Wil Win (Parthenocissus) Klemerwin (Parthenocissus quinquefolia), fiiwspasag Sjiinawin (Parthenocissus tricuspidata), triispasag Faalsk Win (Parthenocissus vitacea), fiiwbleedrag Psedera Rhoicissus Tetrastigma Winplaanten (Vitis) Win (Vitis vinifera) Windrüüw (Vitis vinifera vinifera) Echt Wil Win (Vitis vinifera sylvestris) Yua Commonskategorii: Vitaceae – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Vitales Wikispecies hää en artiikel tu: Vitaceae


At Grat Bor of Podbleed (Arctium lappa) as en plaantenslach uun det famile faan a Kurewbloosen (Asteraceae). Bloosenkurew Arctium lappa - MHNT Rut an jong bleeden kön eden wurd. A ruter wurd uk daalang noch uun Japan eden, diar het jo gobō (牛蒡 of ゴボウ), uun Taiwan (牛蒡, Niúbàng) an uun Korea: ueong (우엉). Flora of North America. Archiwiaret faan det originool di 17. April 2015. Ufrepen di 22. Jüüle 2012. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Grat Boren Wikispecies hää en artiikel tu: Grat Boren


At Letj Bor (Arctium minus) as en plaantenslach uun det famile faan a Kurewbloosen (Asteraceae). Bloosenkurwer Commonskategorii: Letj Boren – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Letj Boren


Boren (Arctium) san plaantenslacher uun det famile faan a Kurewbloosen (Asteraceae). A. abolinii – A. albertii – A. ambiguum – A. amplissimum – A. anomalum – A. arctioides – A. atlanticum – A. aureum – A. chloranthum – A. cimbricum – A. dolichophyllum – A. dualis – A. echinopifolium – A. egregium – A. elatum – A. evidens – A. fedtschenkoanum – A. grandifolium – A. haesitabundum – A. horrescens – A. karatavicum – A. korolkowii – A. korshinskyi – A. lappa – A. lappaceum – A. leiobardanum – A. leiospermum – A. maassii – A. macilentum – A. medians – A. minus – A. mixtum – A. nemorosum – A. nidulans – A. nothum – A. palladinii – A. pallidivirens – A. pentacanthoides – A. pentacanthum – A. pseudarctium – A. pterolepidum – A. radula – A. refractum – A. sardaimionense – A. schmalhausenii – A. semiconstrictum – A. tomentellum – A. tomentosum – A. triflorum – A. ugamense – A. umbrosum – A. vavilovii Grat Bor (Arctium lappa) Letj Bor (Arctium minus) Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Boren Wikispecies hää en artiikel tu: Boren


At Meiruus (Bellis perennis) as en plaant uun det famile faan a Kurewbloosen (Asteraceae). Meiruus üüb en freimarke faan a Färöer. Meiruusen wurd uk aptaanj, heer mä ruad bloosspasen. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Meiruusen Wikispecies hää en artiikel tu: Meiruusen


Meiruusen (Bellis) san plaantenslacher uun det famile faan a kurewbloosen (Asteraceae). Bellis annua L. Bellis atlantica Boiss. & Reut. Bellis azorica Seub. Bellis bernardii Boiss. & Reut. Bellis caerulescens Ball Bellis cordifolia (Kunze) Willk. Bellis hyrcanica Woronow Bellis longifolia Boiss. & Heldr. Gewöönelk Meiruus (Bellis perennis L.) Bellis prostrata Pomel Bellis rotundifolia (Desf.) Boiss. & Reut. Bellis sylvestris Cirillo Commonskategorii: Meiruusen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Meiruusen


Tanen (Abies) hiar tu a näädelbuumer (Pinophyta) faan det famile Pinaceae. Am käänt 51 slacher faan tanen, wat uun a madel breetjin üüb a nuurdelk heleft faan a eerd föörkem. Efter a sjüüren fanjst dü fööraal tanen mad a näädelbuumer. Uun Madeleuroopa as fööraal at witj-tan (Abies alba) aran. Tu a fichten sait am uk ruad-tanen, det as oober en hial öödern slach. Aler slacher tanen san imergreen näädelbuumer mä jip ruter. Enkelt slacher wurd 20 m huuch, öödern sogoor 100 m. Tu a bleeden sait am näädeln. Jo san spas, flaak an wise üüb a onersidj miast tau smääl witj strimler. A näädeln kön 8 bit 10 juar ual wurd an sat lik üüb a twiiger. Sodenang könst dü jo mä fichten ütjenööder hual. A taaper stun aleewen aprocht üüb a twiiger, bi a fichten as det ööders: Diar hinge jo lik deel. Det aaks faan en tanentaap blaft üüb a twiig saten, an a skolpen faal enkelt deel. Diaram könst dü uk nian hial taaper üüb a grünj finj. Commonskategorii: Tanen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Tanen


17 kesten [1] Thit is thio erste kest and thio keninges Kerlis ieft alra Fresena, thet allera monna lic sines aynes bruke and walde, alsa longe sa hit vnforwrocht ehebbe. [2] Thio other keste is thet: frethe alla godeshusum and alla godesmonnum bi lxxij pundum, and thet pund scol wesa bi sogen agripscha panningum, hwant Colneburch heth bi alda tydum Agrippina on alla noma, hwant thi kening heth Agrippinus, ther se stifte bi Oetauianus tidum. Tha was vs thio mente to fir and thi panning to swer, tha lichten hit tha franan and keren hit tha liude ene niarra menta and anne lichtera panning; leiden ende lageden with thet twa <and sogentich punda> lxxij scillinga Rednathes slachta iefta Kaueng slachta jefta Foka slachta. Sa hwasa thene frethe breke, thet hi gulde thria pund tha frana and xxj scillinga tha keningis bon tho liuda londrecht. [3] Thio thredde kest is: Hweder sa ti mon hebbe driuande sa dregande hewa a wei sa a wetere, mersche sa mora, thet hi vppa sine gode sitte vnbirawat, hit nj e, thet ma him fon thes keninges halm tospreke and ma hine mith tele and mith rede and riuchta thingade vrwinne. Sa dwe hi alsaden,


Di tatarisch spräke (Äinbetiikninge: татар теле [tatar tele], татарча [tatarça], татар төрекчәсе [tatar törekçäse = tatarisch Türkisch]) unti kort Tatarisch (dt. Tatarisch) as en foon da Tatare (önj nåårere san) önj foole regjoone foon Ruslönj, forålem önj Tatarstan än Baschkortostan än maning oudere Gebiite foon jü üülj Sowjetunjoon snåked Türkspräke. Jü jült ås hoodfertreeser foon jü turkotartarisch spräkegrupe än wårt snåked fon süwat 8 miljoone manschne. Önj di türkisch spräkbrük än önj jü turkisch Türkologii wårt önj e hoodsååge di begrip „tatarisch Türkisch“ (Tatar Türkçesi) ferwånd. Tatarisch as Amtsspräke önj e republiik Tatarstan. Histoorisch gungt dideere spräke aw iinj foon da Amtsspräke foon e Göljen horde tubräägh. Hi teelt ålsü spräkehistoorich tu jü grupe foon da Weesttürkische spräke. Deer hiirt hi tu e Kyptschak-grupe. Hi besat ouerweegend da spräke-äinschape foon dåt Ogurische. Aw Tatarisch ferscheene hiilj ünlike publikasjoone; dåt jeeft fiirsiien än internätside önj dideere spräke. Dåt Tatarische wus ömj e tid foon dåt 13. iirhunert än dåt 15. iirhunert önj dåt Kyptschak-Tatarische ferschrafted. Deer wus dåt amtsspräke foon jü Göljene horde. Önj dåt 15. iirhunert wörd dåt Kyptschak-Tatarische foon dåt Tschagataische oufliised. Bit önj da 1920er iirnge wörd ma arabische bökstääwinge, dan ma latinsche (Iinjhäidlik türkisch alfabeet än sunt


Tennessee ([ˌtɛnəˈsiː] unti [ˈtɛnəsi]) as en diiljstoot foon da Feriind Stoote. E diiljstoot läit önj't ååsten foon't lönj. Dåt heet 6.829.174 manschne (2019). E hoodstää foon e diiljstoot as Nashville. Da tiin grutst stääse önj e diiljstoot san: Tennessee heet 95 counties: Kiik uk deer: List foon counties önj Tennessee Lake Obion Weakley Henry Stewart Mont- gomery Robert- son Sumner Trousdale Macon Clay Jack- son Over- ton Fen- tress Pickett Scott Camp- bell Union Claiborne Grain- ger Hancock Hawkins Sullivan John- son Carter Unicoi Wash- ington Greene Hamblen Jefferson Cocke Sevier Blount Monroe McMinn Polk Brad- ley Ham- ilton Marion Franklin Lincoln Giles Law- rence Wayne Hardin Mc Nairy Harde- man Fayette Shelby Tipton Lauder- dale Dyer Gibson Carroll Ben- ton Hum- phreys Houston Dick- son Cheat- ham David- son Wilson Smith Putnam Cumber- land Morgan Ander- son Knox Lou- don Roane Meigs Rhea Bledsoe Sequat- chie Van Buren White De- Kalb Warren Grundy Coffee Moore Bed- ford Mar- shall Maury Lewis Perry Decatur Hen- derson Chester Madi- son Hay- wood Crockett Hickman Williamson Ruther- ford Cannon USA: States, citypopulation.de USA: Tennessee, citypopulation.de 35.833333333333-86.366666666667Koordinaaten: 35° 50′ N, 86° 22′ W


At Morgengüül (Glebionis segetum of uk Chrysanthemum segetum) as en plaant uun det famile faan a Kurewbloosen (Asteraceae). Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Morgengüül Wikispecies hää en artiikel tu: Morgengüül Morgengüül. Uun: FloraWeb.de.


A Steewelknecht (Bidens cernua) as en plaant uun det famile faan a Kurewbloosen (Asteraceae). Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Steewelknechten Wikispecies hää en artiikel tu: Steewelknechten Steewelknecht. Uun: FloraWeb.de.


At sanruus(fe.), sanbluum(öö.) of sanrous(mo.) (Helianthus annuus) as en plaant uun det famile faan a kurewbloosen (Asteraceae). Commonskategorii: Sanruus – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Sanruusen Hautjarscher


At Sträruus(fe.), Sträbluum(öö.) (Helichrysum arenarium) as en bloosenplaant uun det famile faan a Kurewbloosen (Asteraceae). At jaft amanbi 600 slacher faan Sträbluumen, diaram het di slach Helichrysum arenarium gans akeroot „Sun-Sträbluum“. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Sträruus Wikispecies hää en artiikel tu: Sträruus Helichrysum arenarium. Uun: FloraWeb.de.


Sträruusen(fe.) of Sträbluumen(öö.) (Helichrysum) san plaantenslacher uun det famile faan a Kurewbloosen (Asteraceae). Diar jaft at sowat 600 slacher faan. Uun Nuurdfresklun käänt am fööraal det Sun-Sträbluum (Helichrysum arenarium). Commonskategorii: Sträruusen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Sträruusen


Sanruusen(fe.) of Sanbluumen(öö.) (Helianthus) san di nööm faan amanbi 67 plaantenslacher. Uun Nuurdfresklun käänt am fööraal di slach Helianthus annuus. Commonskategorii: Sanruusen – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Sanruusen Sanruusken


Föölfet (Tussilago farfara) as di nööm faan en plaant uun det famile faan a Kurewbloosen (Asteraceae). Hat as di iansagst slach uun det skööl Tussilago. Föölfet wurd uk uun a medesiin brükt. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Föölfet Wikispecies hää en artiikel tu: Föölfet Föölfet. Uun: FloraWeb.de.


Fisler (Onopordum) san en plaantenskööl uun't famile faan a Kurewbloosen (Asteraceae). Di nööm komt faan't greks ónos för eesel an porde för fört: eeselfört. O. acanthium – O. acaulon – O. alexandrinum – O. algeriense – O. ambiguum – O. anatolicum – O. arabicum – O. arenarium – O. armenum – O. blancheanum – O. boissierianum – O. bolivarii – O. bracteatum – O. brevicaule – O. candidum – O. canum – O. carduchorum – O. carduelium – O. carduiforme – O. caricum – O. carmanicum – O. caulescens – O. cinereum – O. corymbosum – O. cynarocephalum – O. cyprium – O. cyrenaicum – O. davisii – O. dissectum – O. dyris – O. erectum – O. eriocephalum – O. espinae – O. floccosum – O. hasankeyfense – O. heteracanthum – O. hinojense – O. horridum – O. humile – O. illyricum – O. jordanicolum – O. laconicum – O. leptolepis – O. longissimum – O. macracanthum – O. macrocephalum – O. macronervosum – O. magrebiense – O. majori – O. mesatlanticum – O. messeniacum – O. micropterum – O. myriacanthum – O. nervosum – O. nezaketianum – O. onubense – O. palaestinum – O. platylepis – O. polycephalum


At (Gewöönelk) Margerit (Leucanthemum vulgare) as en plaantenslach uun det famile faan a Kurewbloosen (Asteraceae). Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Margerit Wikispecies hää en artiikel tu: Margerit