Kysucké Nové Mesto as en stää önj e Regjoon Žilina önj jü Slowakäi. E stää läit önjt nordweesten foon e regjoon. Deer booge 14.660 manschne (2021). Slovakia: Žilinský kraj, citypopulation.de


Tvrdošín as en stää önj e Regjoon Žilina önj jü Slowakäi. E stää läit önjt norden foon e regjoon. Deer booge 8952 manschne (2021). Slovakia: Žilinský kraj, citypopulation.de


Námestovo as en stää önj e Regjoon Žilina önj jü Slowakäi. E stää läit önjt norden foon e regjoon. Deer booge 7722 manschne (2021). Slovakia: Žilinský kraj, citypopulation.de


Zvolen (aw Tjüsch: Altsohl) as en stää önj e Regjoon Banská Bystrica önj jü Slowakäi. E stää läit önjt nordweesten foon e regjoon. Deer booge 40.637 manschne (2021). Slovakia: Banskobystrický kraj, citypopulation.de


Lučenec as en stää önj e Regjoon Banská Bystrica önj jü Slowakäi. E stää läit önjt sööden foon e regjoon. Deer booge 25.902 manschne (2021). Slovakia: Banskobystrický kraj, citypopulation.de


Inuinnaqtun of Inuinnaq spriakwiis as det Waastkanada inuit spriakwiis uun a Nuurdwaast-Teritoorien an Nunavut uun Kanada. Snaaket woort det faan amanbi 2.000 minsken. At as det amtelk spriak uun a Nuurdwaast-Teritoorien an Nunavut. Kangiryuarmiutun (ingels Kangiryuarmiutun subdialect). Uun a Nuurdwaast-Teritoorien Ulukhaqtuuq (Ulukhaktok, Kangiryuaq, Holman) stääd. Fulken: Kanghiryuatjagmiut, Kanghirjuarmiut, (?) Haneragmiut, (?) Puivlirmiut, (?) Nagyuktomiut Iqaluktuuttiaq (ingels Cambridge subdialect). Uun a Nunavut Iqaluktuuttiaq (ᐃᖃᓗᒃᑑᑦᑎᐊᖅ, Cambridge Bay) stääd. Fulken: Ekaluktomiut, Kiglinirmiut Qurluqtuq (ingels Coppermine subdialect, Kugluktuk dialect). Uun a Nunavut Qurluqtuq (ᖁᕐᓗᖅᑐᖅ, Kugluktuk, Coppermine) stääd. Fulken: Akkuliakattangmiut, Noahognirmiut, Kogluktomiut, Wallirmiut, Asiagmiut, Pingangnaktomiut Umingmaktuuq (ingels Bathurst subdialect). Umingmaktuuq (Umingmaktok, Bathurst) stääd. Fulken: Nennitagmiut, Kilusiktomiut Glossary, Kitikmeot Heritage Service Book of the Western Eskimos for Use in the Diocese of Mackenzie River Anglican liturgical text in Inuinnaqtun


Omsk Omsk (rüsk Омск) as en gratstääd uun Sibiirien an hoodstääd faan't Oblast Omsk. Mä 1.154.116 iinwenern as Omsk at aachtstgratst stääd uun Ruslun. Omsk hää kontinentaalkliima mä hiat somern an kuul wontern. Commonskategorii: Omsk – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Omsk (sjiisk)


Tomsk Tomsk (rüsk Томск) as en gratstääd an det hoodstääd faan't Oblast Tomsk uun Sibiirien (Ruslun). Diar wene 524.669 minsken (Stant 14. Oktuuber 2010), 100.000 diarfaan san studenten. Kirowski Rajon – 128.517 iinwenern Leninski Rajon – 113.616 iinwenern Oktjabrski Rajon – 153.098 iinwenern Sowjetski Rajon – 106.553 iinwenern Tomsk hää en kontinentaalkliima mä hiat somern an kuul wontern. Commonskategorii: Tomsk – Saamlang faan bilen of filmer


Komsomolsk bi Amur (üüb Rüs: Комсомо́льск-на-Аму́ре Komsomól'sk-na-Amúre) as det naistgratst steed uun det Chabarowsk Regiuun, Rüslun. At steed leit uun a süüd faan't regiuun. Det hee 244.768 lidj (2020). Russia: Khabarovsk Krai, citypopulation.de


Muasem (dt. Morsum) es en Tērp üp Uast-Söl’. Hat liit ön en Hiiđ-Lönskep, wat deling tö di Nationalpark Schleswig-Holsteinisches Wattenmeer jert. Muasem es dit jerst Tērp hur di Toch henkumt, aur di Hindenburg-Dam. Muasem heer uk en gurt Masi Mēsklön, en ön di Soowentiger Jaaren es diar jit fuul Molk, Iartaaplern esf. fan Muasem kemen. Fuul Buuren haa man āphualen, aurdat di Bundeswehr gur Aarber fuar jam önber. Töhop me "Gardinen iin ön di Buusem" (Gardinen im Kuhstall), dit Ombechning fan di Buusem tö Rüm fuar di Baarilir, wiar dit iinfacher Aarber en muar Jil. Masi fan des Lir heer ja Kraam nü forkoopet en sen hentö't Fastlön gingen. Aaftinoch haa ja dat maaket, aurdat jen fan di Jungen di üđer ek ütbitaali ken, wan di Aalern ek muar diar sen. Masi Lir sen fan aural üp't Fastlön kemen, aurdat di ön Muasem uuni wel. Dit sen sa fuul wesen, dat di leest Lir wat ark Dai Sölring snaket, twungen wiar, muar en muar Dütsk tö snaki. Sa jeft dit ön Muasem deling "Mooderspraaklers" fan aur soowentig Jaaren, wat bluat jit Dütsk snaki. Söl heer man en rocht aktiif Foriining. Hat es fuar des Lir en rocht "Sysiphus-Aarber" en bring


Argon as en keemisch elemänt ma sümbool Ar än atoomnumer 18 as en äädelgas. Hier is ne Anloage uum mäd Argon Fjuur tou läskjen. Dät is foar ne Server-Koomere, wier dät Läskjen mäd Woater alles fernäile wuude. Dät wäd uk nuumen, uum Ljuchtroore tou fällen. Sicherheitsdatenblatt Argon(verdichtet) ¨¨stq±Argon**


Kangiryuarmiutun of Kangiryuarmiut spriakwiis (inu. Kangiryuarmiutun ; ingels Kangiryuarmiutun, Kangiryuarmiut dialect) as det Inuinnaqtun spriakwiis üüb Waastkanada inuit faan't stääd Ulukhaktok (Ulukhaqtuuq, Kangiryuaq) uun a Nuurdwaast-Teritoorien uun Kanada. Fulken: Kanghiryuatjagmiut, Kanghirjuarmiut, (?) Haneragmiut, (?) Puivlirmiut, (?) Nagyuktomiut Ferglik mä a Siglitun, Kangiryuarmiutun an Inuinnaqtun spriakwiisen üüb Waastkanada inuit: Inuvialuit Settlement Region – TK Study, August 2006 Olokhaktomiut Community Conservation Plan, July 2008. Archiwiaret faan det originool di 6. Jüüle 2011. Ufrepen di 18. Maarts 2011. Inuinnaqtun to English, Nunavut Arctic College Inuvaluit Region - Languages


Amursk (üüb Rüs: Аму́рск Amúrsk) as det traadgratst steed uun det Chabarowsk Regiuun, Rüslun. At steed leit uun a süüd faan't regiuun. Det hee 38.913 lidj (2020). Russia: Khabarovsk Krai, citypopulation.de


Sowetskaja Gawan (üüb Rüs: Сове́тская Га́вань Sovétskaja Gávan’) as det fjuardgratst steed uun det Chabarowsk Regiuun, Rüslun. At steed leit uun a süüduast faan't regiuun. Det hee 23.550 lidj (2020). Russia: Khabarovsk Krai, citypopulation.de


Nikolajewsk bi Amur (üüb Rüs: Никола́евск-на-Аму́ре Nikolájevsk-na-Amúre; föör 1926 Никола́евск Nikolájevsk) as det füftgratst steed uun det Chabarowsk Regiuun, Rüslun. At steed leit uun a uast faan't regiuun, nai bi a mös faan de Amur Struum. Det hee 17.939 lidj (2020). Russia: Khabarovsk Krai, citypopulation.de


Ommo Wilts Dr. Ommo Wilts (* 20. ö. d. Krölenmuun 1937; † 28. ö. d. Jöölmuun 2021 ön Oldenburg) wiar en Sprakweetenskepsman ön di friisk Filologii. Hi heer bi di Christian-Albrechts-Uniwersiteet ön Kiil werket. Dachte foon e Moore. 1977. (ütjden) Sölring fuar Sölring Skuulen. Friesisches Schulwörterbuch. 1978. Tjiisk-fering wurdenbuk. Grundwortschatz Deutsch-Friesisch (Westerlandföhrer Mundart). 1980. Üüs Sölring Liirbok. Friesisches Lehrbuch. 1980. Sjiisk-Öömrang wurdenbuk. Grundwortschatz Deutsch-Friesisch (Amrumer Mundart). 1982. Fering- Öömrang wurdenbuk. Friesisches Wörterbuch für Föhr und Amrum. 1986. Friesisches Sprichwörterlexikon. 1992. Friesische Formenlehre in Tabellen. I-VI. 1993ff. Basiswörterbuch Deutsch-Friesisch (Wiedingharder Mundart). 1998 Wörterbuch Deutsch-Föhrer Friesisch. Amrum 2011. ISBN 978-3-924422-71-4 Wörterbuch Deutsch-Amrumer Friesisch. Amrum 2020. ISBN 978-3-924422-70-7 Dänisch, Nordfriesisch, Hoch- und Niederdeutsch in Schleswig-Holstein. Zur Dynamik sprachlicher Entwicklungen in einem Mehrsprachenland. (Sprachkontakte im Nordseegebiet. 1977) Zu einigen Neufestsetzungen der föhring-amringer Orthographie. (NfJb N.F., 16, 1980) Zwischen Beschreibung und Norm. Vorbemerkungen zu einem Handwörterbuch der nordfriesischen Gegenwartssprache von Föhr und Amrum. (NfJb N.F., 20, 1984) Friesisch - Ursprache der Insel. (Amrum. Hg.: Quedens. 1989). Frisian in schools: Problems in planning. (Dialect and education. 1989) Den nordfrisike Litteratur. (Nordica. 1990) Germanistenverzeichnis Anongs tö Ommo sin Duar "Eeđerröp" bi di sh:z


Bikin (üüb Rüs: Бики́н Bikín) as det seekstgratst steed uun det Chabarowsk Regiuun, Rüslun. At steed leit uun a süüd faan't regiuun. Det hee 16.104 lidj (2020). Russia: Khabarovsk Krai, citypopulation.de


Wanino (üüb Rüs: Ва́нино Vánino) as det sööwenstgratst steed uun det Chabarowsk Regiuun, Rüslun. At steed leit uun a süüduast faan't regiuun. Det hee 15.167 lidj (2020). Russia: Khabarovsk Krai, citypopulation.de


Wjasemski (üüb Rüs: Вя́земский Vjázemskij) as det aachstgratst steed uun det Chabarowsk Regiuun, Rüslun. At steed leit uun a süüd faan't regiuun. Det hee 12.999 lidj (2020). Russia: Khabarovsk Krai, citypopulation.de


Tschegdomyn (üüb Rüs: Чегдомы́н Čegdomýn) as det njüügenstgratst steed uun det Chabarowsk Regiuun, Rüslun. At steed leit uun a waast faan't regiuun. Det hee 11.652 lidj (2020). Russia: Khabarovsk Krai, citypopulation.de


Solnetschny (üüb Rüs: Со́лнечный Sólnečnyj) as det tjiinstgratst steed uun det Chabarowsk Regiuun, Rüslun. At steed leit uun a süüd faan't regiuun. Det hee 11.601 lidj (2020). Russia: Khabarovsk Krai, citypopulation.de


Wat menst dü? Klook (tidj) - en aperoot, am at klooktidj tu meeden Klook (instrument) - en instrument, am en klookenslach tu maagin Weederklook - en aperoot, am weedermengden tu meeden Klook Klook Weederklook


Meeden as en föörgung, am en füsikaalisk grate en iandüüdagen wäärs tu dun. För arke füsikaalisk grate woort en ianhaid brükt. Uun a füsiik woort daalang det ianhaidelk SI-süsteem mä a grünjmiaten Meeter, Kilogram an Sekund, Ampere, Kelvin, Mol an Candela brükt. Man uun a USA hual jo daalang noch bi ual miaten fääst. Commonskategorii: Meeden – Saamlang faan bilen of filmer


De Krasnogwardejskoje Distrikt (üüb Rüs: Красногварде́йский райо́н Krasnogvardéjskij rajón; üüb Adygeeisk: Красногвардейскэ къедзыгъо Krasnogvardyejske qyedzığo) as en distrikt uun't republiik Adygeeja, Rüslun. A distrikt leit uun a nuurd faan't republiik. Det hee 32.198 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Krasnogwardejskoje. Adygeja: Republic in Southern Federal District, citypopulation.de


De Mělník Distrikt as een faan a distrikten faan det Madelböömisk Regiuun uun Tschechien. A distrikt leit uun a nuurd faan't regiuun. Det hee 109.987 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Mělník. De Moldau Struum (üüb Tschechisk: Vltava) leept iin uun de Ialew Struum (üüb Tschechisk: Labe) uun a madel faan a distrikt. Býkev – Byšice – Čakovičky – Cítov – Čečelice – Dobřeň – Dolany – Dolní Beřkovice – Dolní Zimoř – Dřínov – Horní Počaply – Hořín – Hostín – Hostín u Vojkovic – Chlumín – Chorušice – Chvatěruby – Jeviněves – Kadlín – Kanina – Kly – Kojetice – Kokořín – Kostelec nad Labem – Kozomín – Kralupy nad Vltavou – Ledčice – Lhotka – Liběchov – Libiš – Liblice – Lobeč – Lužec nad Vltavou – Malý Újezd – Medonosy – Mělnické Vtelno – Mělník – Mšeno – Nebužely – Nedomice – Nelahozeves – Neratovice – Nosálov – Nová Ves – Obříství – Olovnice – Ovčáry – Postřižín – Řepín – Spomyšl – Stránka – Střemy – Tišice – Tuhaň – Tupadly – Újezdec – Úžice – Velký Borek – Veltrusy – Vidim – Vojkovice – Vraňany – Všestudy – Všetaty – Vysoká –


De Kladno Distrikt as een faan a distrikten faan det Madelböömisk Regiuun uun Tschechien. A distrikt leit uun a nuurdwaast faan't regiuun. Det hee 166.845 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Kladno. Běleč – Běloky – Beřovice – Bílichov – Blevice – Brandýsek – Braškov – Bratronice – Buštěhrad – Černuc – Cvrčovice – Doksy – Dolany – Drnek – Družec – Dřetovice – Dřínov – Hobšovice – Horní Bezděkov – Hořešovice – Hořešovičky – Hospozín – Hostouň – Hradečno – Hrdlív – Hřebeč – Chržín – Jarpice – Jedomělice – Jemníky – Kačice – Kamenné Žehrovice – Kamenný Most – Kladno – Klobuky – Kmetiněves – Knovíz – Koleč – Královice – Kutrovice – Kvílice – Kyšice – Lány – Ledce – Lhota – Libochovičky – Libovice – Libušín – Lidice – Líský – Loucká – Makotřasy – Malé Kyšice – Malé Přítočno – Malíkovice – Neprobylice – Neuměřice – Otvovice – Páleč – Pavlov – Pchery – Pletený Újezd – Plchov – Podlešín – Poštovice – Pozdeň – Přelíc – Řisuty – Sazená – Slaný – Šlapanice – Slatina – Smečno – Stehelčeves – Stochov – Stradonice – Studeněves – Svárov – Svinařov – Třebichovice –


De Benešov Distrikt as een faan a distrikten faan det Madelböömisk Regiuun uun Tschechien. A distrikt leit uun a süüd faan't regiuun. Det hee 99.742 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Benešov. De Sázava Struum leept troch a nuurd faan a distrikt. De Moldau Struum (Vltava) maaget dial faan a waastgrens. Benešov – Bernartice – Bílkovice – Blažejovice – Borovnice – Bukovany – Bystřice – Čakov – Čechtice – Čerčany – Červený Újezd – Český Šternberk – Ctiboř – Čtyřkoly – Děkanovice – Divišov – Dolní Kralovice – Drahňovice – Dunice – Heřmaničky – Hradiště – Hulice – Hvězdonice – Chářovice – Chleby – Chlístov – Chlum – Chmelná – Chocerady – Choratice – Chotýšany – Chrášťany – Jankov – Javorník – Ješetice – Kamberk – Keblov – Kladruby – Kondrac – Kozmice – Krhanice – Krňany – Křečovice – Křivsoudov – Kuňovice – Lešany – Libež – Litichovice – Loket – Louňovice pod Blaníkem – Lštění – Maršovice – Mezno – Miličín – Miřetice – Mnichovice – Mrač – Načeradec – Nespeky – Netvořice – Neustupov – Neveklov – Olbramovice – Ostrov – Ostředek – Pavlovice u Vlašimi – Petroupim – Popovice – Poříčí nad Sázavou –


De Beroun Distrikt as een faan a distrikten faan det Madelböömisk Regiuun uun Tschechien. A distrikt leit uun a eaast faan't regiuun. Det hee 96.403 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Beroun. Bavoryně – Beroun – Běštín – Broumy – Březová – Bubovice – Bykoš – Bzová – Cerhovice – Drozdov – Felbabka – Hlásná Třebaň – Hořovice – Hostomice – Hředle – Hudlice – Hvozdec – Hýskov – Chaloupky – Chlustina – Chodouň – Chrustenice – Chyňava – Jivina – Karlštejn – Komárov – Koněprusy – Korno – Kotopeky – Králův Dvůr – Kublov – Lážovice – Lhotka – Libomyšl – Liteň – Loděnice – Lochovice – Lužce – Malá Víska – Málkov – Měňany – Mezouň – Mořina – Mořinka – Nenačovice – Nesvačily – Neumětely – Nižbor – Nový Jáchymov – Olešná – Osek – Osov – Otmíče – Otročiněves – Podbrdy – Podluhy – Praskolesy – Rpety – Skřipel – Skuhrov – Srbsko – Stašov – Suchomasty – Svatá – Svatý Jan pod Skalou – Svinaře – Tetín – Tlustice – Tmaň – Točník – Trubín – Trubská – Újezd – Velký Chlumec – Vinařice – Vižina – Vráž – Všeradice – Vysoký Újezd


De Kolín Distrikt as een faan a distrikten faan det Madelböömisk Regiuun uun Tschechien. A distrikt leit uun a uast faan't regiuun. Det hee 103.932 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Kolín. De Ialew Struum leept troch a distrikt. Barchovice - Bečváry - Bělušice - Břežany I - Břežany II - Býchory - Cerhenice - Církvice - Červené Pečky - Černíky – Český Brod - Dobřichov - Dolní Chvatliny - Dománovice - Doubravčice - Drahobudice - Grunta - Horní Kruty - Hradešín - Choťovice - Chotutice - Chrášťany - Jestřabí Lhota - Kbel - Klášterní Skalice - Klučov - Kolín - Konárovice - Kořenice - Kouřim - Krakovany - Krupá - Krychnov - Křečhoř - Kšely - Libenice - Libodřice - Lipec - Lošany - Malotice - Masojedy - Mrzky - Nebovidy - Němčice - Nová Ves I - Ohaře - Ovčáry - Pašinka - Pečky - Plaňany - Pňov-Předhradí - Polepy - Polní Chrčice - Polní Voděrady - Poříčany - Přehvozdí - Přistoupim - Přišimasy - Radim - Radovesnice I - Radovesnice II - Ratboř - Ratenice - Rostoklaty - Skvrňov - Starý Kolín - Svojšice - Tatce - Tismice - Toušice - Třebovle - Tři Dvory


De Kutná Hora Distrikt as een faan a distrikten faan det Madelböömisk Regiuun uun Tschechien. A distrikt leit uun a süüduast faan't regiuun. Det hee 76.310 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Kutná Hora. Adamov – Bernardov – Bílé Podolí – Bludov – Bohdaneč – Brambory – Bratčice – Církvice – Čáslav – Čejkovice – Černíny – Červené Janovice – Čestín – Dobrovítov – Dolní Pohleď – Drobovice – Hlízov – Horka I – Horka II – Horky – Horušice – Hostovlice – Hraběšín – Chabeřice – Chlístovice – Chotusice – Kácov – Kluky – Kobylnice – Košice – Krchleby – Křesetice – Kutná Hora – Ledečko – Malešov – Miskovice – Močovice – Nepoměřice – Nové Dvory – Okřesaneč – Onomyšl – Opatovice I – Paběnice – Pertoltice – Petrovice I – Petrovice II – Podveky – Potěhy – Rašovice – Rataje nad Sázavou – Rohozec – Řendějov – Samopše – Semtěš – Schořov – Slavošov – Soběšín – Souňov – Staňkovice – Starkoč – Sudějov – Suchdol – Svatý Mikuláš – Šebestěnice – Štipoklasy – Třebešice – Třebětín – Třebonín – Tupadly – Uhlířské Janovice – Úmonín – Úžice – Vavřinec – Vidice – Vinaře –


De Mladá Boleslav Distrikt as een faan a distrikten faan det Madelböömisk Regiuun uun Tschechien. A distrikt leit uun a nuurduast faan't regiuun. Det hee 131.042 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Mladá Boleslav. Bakov nad Jizerou – Bělá pod Bezdězem – Benátky nad Jizerou – Bezno – Bílá Hlína – Bítouchov – Boreč – Boseň – Bradlec – Branžež – Brodce – Březina – Březno – Březovice – Bukovno – Ctiměřice – Čachovice – Čistá – Dalovice – Dlouhá Lhota – Dobrovice – Dobšín – Dolní Bousov – Dolní Krupá – Dolní Slivno – Dolní Stakory – Domousnice – Doubravička – Horky nad Jizerou – Horní Bukovina – Horní Slivno – Hrdlořezy – Hrušov – Husí Lhota – Charvatce – Chocnějovice – Chotětov – Chudíř – Jabkenice – Jivina – Jizerní Vtelno – Josefův Důl – Katusice – Klášter Hradiště nad Jizerou – Kluky – Kněžmost – Kobylnice – Kochánky – Kolomuty – Koryta – Kosmonosy – Kosořice – Košátky – Kováň – Kovanec – Krásná Ves – Krnsko – Kropáčova Vrutice – Ledce – Lhotky – Lipník – Loukov – Loukovec – Luštěnice – Mečeříž – Mladá Boleslav – Mnichovo Hradiště – Mohelnice nad Jizerou –


De Nymburk Distrikt as een faan a distrikten faan det Madelböömisk Regiuun uun Tschechien. A distrikt leit uun a uast faan't regiuun. Det hee 101.539 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Nymburk. De Ialew Struum (Labe) leept troch a distrikt. Běrunice – Bobnice – Bříství – Budiměřice – Čilec – Činěves – Dlouhopolsko – Dobšice – Dvory – Dymokury – Hořany – Hořátev – Hradčany – Hradištko – Hrubý Jeseník – Chleby – Choťánky – Chotěšice – Chrást – Chroustov – Jíkev – Jiřice – Jizbice – Kamenné Zboží – Kněžice – Kněžičky – Kolaje – Kostelní Lhota – Kostomlátky – Kostomlaty nad Labem – Košík – Kounice – Kouty – Kovanice – Krchleby – Křečkov – Křinec – Libice nad Cidlinou – Loučeň – Lysá nad Labem – Mcely – Městec Králové – Milčice – Milovice – Netřebice – Nový Dvůr – Nymburk – Odřepsy – Okřínek – Opočnice – Opolany – Oseček – Oskořínek – Ostrá – Pátek – Písková Lhota – Písty – Poděbrady – Podmoky – Přerov nad Labem – Rožďalovice – Sadská – Sány – Seletice – Semice – Senice – Sloveč – Sokoleč – Stará Lysá – Starý Vestec – Straky –


De Prag-Uast Distrikt as een faan a distrikten faan det Madelböömisk Regiuun uun Tschechien. A distrikt leit uun a madel faan't regiuun. Det hee 188.939 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Prag, uk wan't steed nian dial faan a distrikt as. De Ialew Struum leept troch a nuurd faan a distrikt. Babice - Bašť - Bořanovice - Borek - Brandýs nad Labem-Stará Boleslav - Brázdim - Březí - Čelákovice - Černé Voděrady - Čestlice - Dobročovice - Dobřejovice - Doubek - Dřevčice - Dřísy - Herink - Hlavenec - Horoušany - Hovorčovice - Hrusice - Husinec - Jenštejn - Jevany - Jirny - Kaliště - Kamenice - Káraný - Klecany - Klíčany - Klokočná - Konojedy - Konětopy - Kostelec nad Černými Lesy - Kostelec u Křížků - Kostelní Hlavno - Kozojedy - Křenek - Křenice - Křížkový Újezdec - Kunice - Květnice - Lázně Toušeň - Líbeznice - Lhota - Louňovice - Máslovice - Měšice - Mirošovice - Mnichovice - Modletice - Mochov - Mratín - Mukařov - Nehvizdy - Nová Ves - Nový Vestec - Nučice - Nupaky - Odolena Voda - Oleška - Ondřejov - Oplany - Panenské Břežany - Pětihosty - Petříkov - Podolanka


De Prag-Waast Distrikt as een faan a distrikten faan det Madelböömisk Regiuun uun Tschechien. A distrikt leit uun a madel faan't regiuun. Det hee 152.285 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Prag, uk wan't steed nian dial faan a distrikt as. Bojanovice – Bratřínov – Březová-Oleško – Buš – Černolice – Černošice – Červený Újezd – Číčovice – Čisovice – Davle – Dobrovíz – Dobříč – Dobřichovice – Dolní Břežany – Drahelčice – Holubice – Horoměřice – Hostivice – Hradištko – Hvozdnice – Choteč – Chrášťany – Chýně – Chýnice – Jeneč – Jesenice – Jílové u Prahy – Jíloviště – Jinočany – Kamenný Přívoz – Karlík – Klínec – Kněževes – Kosoř – Kytín – Lety – Libčice nad Vltavou – Libeř – Lichoceves – Líšnice – Měchenice – Mníšek pod Brdy – Nučice – Ohrobec – Okoř – Okrouhlo – Ořech – Petrov – Pohoří – Průhonice – Psáry – Ptice – Roblín – Roztoky – Rudná – Řevnice – Řitka – Slapy – Statenice – Středokluky – Svrkyně – Štěchovice – Tachlovice – Trnová – Třebotov – Tuchoměřice – Tursko – Úholičky – Úhonice – Únětice – Velké Přílepy – Vestec – Vonoklasy – Vrané


De Příbram Distrikt as een faan a distrikten faan det Madelböömisk Regiuun uun Tschechien. A distrikt leit uun a süüdwaast faan't regiuun. Det hee 115.236 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Příbram. Bezděkov pod Třemšínem – Bohostice – Bohutín – Borotice – Bratkovice – Březnice – Bukovany – Buková u Příbramě – Cetyně – Čenkov – Čím – Daleké Dušníky – Dlouhá Lhota – Dobříš – Dolní Hbity – Drahenice – Drahlín – Drásov – Drevníky – Drhovy – Dubenec – Dublovice – Dubno – Háje – Hluboš – Hlubyně – Horčápsko – Hřiměždice – Hudčice – Hvožďany – Chotilsko – Chrást – Chraštice – Jablonná – Jesenice – Jince – Kamýk nad Vltavou – Klučenice – Kňovice – Korkyně – Kosova Hora – Kotenčice – Koupě – Kozárovice – Krásná Hora nad Vltavou – Křepenice – Křešín – Láz – Lazsko – Lešetice – Lhota u Příbramě – Malá Hraštice – Milešov – Milín – Modřovice – Mokrovraty – Nalžovice – Narysov – Nečín – Nedrahovice – Nechvalice – Nepomuk – Nestrašovice – Nová Ves pod Pleší – Nové Dvory – Nový Knín – Občov – Obecnice – Obory – Obořiště – Ohrazenice – Osečany – Ostrov


De Rakovník Distrikt as een faan a distrikten faan det Madelböömisk Regiuun uun Tschechien. A distrikt leit uun a waast faan't regiuun. Det hee 55.737 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Rakovník. Bdín - Branov - Břežany - Chrášťany - Čistá - Děkov - Drahouš - Hořesedly - Hořovičky - Hracholusky - Hřebečníky - Hředle - Hvozd - Janov - Jesenice - Kalivody - Karlova Ves - Kněževes - Kolešov - Kolešovice - Kounov - Kozojedy - Krakov - Krakovec - Kroučová - Krty - Krupá - Krušovice - Křivoklát - Lašovice - Lišany - Lubná - Lužná - Malinová - Městečko - Milostín - Milý - Mšec - Mšecké Žehrovice - Mutějovice - Nesuchyně - Nezabudice - Nové Strašecí - Nový Dům - Olešná - Oráčov - Panoší Újezd - Pavlíkov - Petrovice - Pochvalov - Přerubenice - Příčina - Přílepy - Pšovlky - Pustověty - Račice - Rakovník - Řeřichy - Řevničov - Roztoky - Ruda - Rynholec - Šanov - Senec - Senomaty - Šípy - Skryje - Slabce - Smilovice - Srbeč - Švihov - Svojetín - Sýkořice - Třeboc - Třtice - Václavy - Velká Buková - Velká Chmelištná - Všesulov - Všetaty


Di Aapelboom (Malus domestica) es en Plaant üt di Famiilie fan di Ruusenplaanten (Rosaceae). Fan di Slach sen en hiili Reeg Aarten āptain uuren. Aapelfial ön't Ual Lön bi Hamborig Aapelsaarten Teekning fan Blostern, Frücht en Siit EU Nährwertkennzeichnungsrichtlinie (90/496/EWG) an Rewe Nährwerttabelle Handelsblatt Die Welt in Zahlen (2005) Wikimedia Commons heer Skelter of Filmi aur: Aapelbuumer Wikispecies heer en artiikel tö: Aapelbuumer


At Handelsblatt as en sjiisk bleed sant 1946. Hat beracht auer wiartskap an finansen, an woort faan't Handelsblatt Media Group uun Düsseldorf ütjden. Arke sjiisk aktienselskap skal sin taalen diar bekäänd du. At Handelsblatt as uk auer a grensen faan Sjiisklun henwech huuch uunsen. Diar wurd arken dai faan Mundai bit Freidai gud 120.000 bleeden ferkääft an faan amanbi 450.000 minsken leesen. Commonskategorii: Handelsblatt – Saamlang faan bilen of filmer


Woronesch (üüb Rüs: Воро́неж Vorónež) as at hoodsteed faan det Woronesch Prowins uun de Madelrüslun Bundesdistrikt, Rüslun. Det hee 1.050.602 lidj (2021). Üüs wa-RO-njisch ütjspreegen. Russia: Central'nyj Federal'nyj Okrug, citypopulation.de Commons: Woronesch (Steed) – Saamling faan biljen of filmer


Rjasan (üüb Rüs: Ряза́нь Rjazán’) as at hoodsteed faan det Rjasan Prowins uun de Madelrüslun Bundesdistrikt, Rüslun. Det hee 534.801 lidj (2021). Üüs rji-SANJ ütjspreegen. Russia: Central'nyj Federal'nyj Okrug, citypopulation.de


Balaschicha (üüb Rüs: Балаши́ха Balašícha) as en steed uun det Moskau Prowins uun de Madelrüslun Bundesdistrikt, Rüslun. Det hee 507.307 lidj (2021). Üüs be-la-SCHI-che ütjspreegen. Russia: Central'nyj Federal'nyj Okrug, citypopulation.de


Lipetsk (üüb Rüs: Ли́пецк Lípeck) as at hoodsteed faan det Lipetsk Prowins uun de Madelrüslun Bundesdistrikt, Rüslun. Det hee 503.216 lidj (2021). Üüs LJI-pjitsk ütjspreegen. Russia: Central'nyj Federal'nyj Okrug, citypopulation.de


Tula (üüb Rüs: Ту́ла Túla) as at hoodsteed faan det Tula Prowins uun de Madelrüslun Bundesdistrikt, Rüslun. Det hee 467.955 lidj (2021). Üüs TU-le ütjspreegen. Russia: Central'nyj Federal'nyj Okrug, citypopulation.de Russischer Föderaler Hydrometeorologischer Dienst, Wetterdaten für die Stadt Tula auf Basis der Zeitreihe 1961–1990, abgerufen am 8. April 2011


Kursk as at hoodsteed faan det Kursk Prowins uun de Madelrüslun Bundesdistrikt, Rüslun. Det hee 450.977 lidj (2021). Russia: Central'nyj Federal'nyj Okrug, citypopulation.de


Twer (üüb Rüs: Тверь Tver’) as at hoodsteed faan det Twer Prowins uun de Madelrüslun Bundesdistrikt, Rüslun. At steed leit bi de Wolga Struum. Det hee 424.969 lidj (2021). Üüs twjerj ütjspreegen. Russia: Central'nyj Federal'nyj Okrug, citypopulation.de Commons: Twer (Steed) – Saamling faan biljen of filmer


Natsilingmiutut of Natsilingmiut spriakwiis (inu. Inuktitun, Nattiliŋmiutut ; ingels Natsilik, Netsilik, Nattilik, Netsilingmiut, Natsilingmiutut , Nattilingmiutut , Nattiliŋmiutut ) as en Waastkanada inuit spriakwiis uun Nunavut uun Kanada. Natsilik (inuit Nattilingmiutut; ingels Natsilik subdialect, Natsilik proper). Uun a Nunavut ᑕᓗᕐᔪᐊᑦ (Talurjuat/Spence Bay) an ᓇᐅᔭᑦ (Naujat/Repulse Bay) stääden. Fulken: Arvertormiut, Netsilingmiut, Kuungmiut Arviligjuaq (ingels Arviligjuaq subdialect). Uun a Nunavut ᐊᕐᕕᓕᒡᔪᐊᖅ (Arviligjuaq/Pelly Bay) stääd. Fulken: Arviligjuarmiut, Sinimiut Utkuhiksalik (inuit Utkuhiksalingmiutitut; ingels Utkuhiksalik subdialect, Utkuhikhalik, Gjoa Haven dialect). Uun a Nunavut ᐅᖅᓱᖅᑑᖅ (Uqsuqtuuq/Gjoa Haven) но ᖃᒪᓂ‛ᑐᐊᖅ Qamani'tuaq (Baker Lake) stääd. Fulken: (?) Ahagmiut, (?) Hanningařuqmiut, (?) Ilivilermiut, Ugyulingmiut, Qeqertarmiut, Utkuhiksalingmiut (ingels Utkuhiksalik proper) Uastkanada inuit an latin buksteewer: üübtu natsilingmiut buksteewer: š Uqšuqtuuq Gjoa Haven hikšik Urocitellus parryii mikšaanut auer ř /ɉ/ ( ᖬ řa ᖨ ři ᖪ řu ᖭ řaa ᖩ řii ᖫ řuu) ᐃᖨ iři uug (cf. Inuktitut ᐃᔨ iji) ᐅᒡᖪᒃ ugřuk biardselag (cf. Inuktitut ᐅᒡᔪᒃ ugjuq) ᑭᐅᖪᖅ kiuřuq hi/hat swaaret (cf. Inuktitut ᑭᐅᔪᖅ kiujuq) ᐊᐱᕆᖪᖅ apiriřuq hi/hat fraaget (cf. Inuktitut ᐊᐱᕆᔪᖅ apirijuq) ŋ Ferglik mä Inuinnaqtun an Nattiliŋmiut spriakwiisen üüb Waastkanada inuit spriak an Kivallirmiut, Aggurmiut (Nuurd-Qikiqtaaluk) an Uqqurmiut (Süüd-Qikiqtaaluk) spriakwiisen üüb Uastkanada inuit spriak: http://multitree.org/codes/ikt-net Preserving Inuit Dialects in Nunavut, January 2005. Archiwiaret faan det originool di 25. Jüüle


De Moskau Kreeml (üüb Rüs: Моско́вский Кремль Moskóvskij Kremlʹ) as en borig an de äälst dial faan det rüs hoodsteed Moskau. At borig leit bi de Moskau Struum uun a maden faan't steed. Det wurd uursprüngelk uun't Madelääler bagt, man wurt santdeem fölsis welerbagt. Det as at residens faan det rüs regiaring. At jaft uk kreemlen uun öler rüs steeden


De Maikop Distrikt (üüb Rüs: Майко́пский райо́н Majkópskij rajón; üüb Adygeeisk: Мыекъуапэ къедзыгъо Mıyeqwape qyedzığo) as en distrikt uun't republiik Adygeeja, Rüslun. A distrikt leit uun a süüd faan't republiik. Det hee 61.320 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Tulski. Adygeja: Republic in Southern Federal District, citypopulation.de


De Tachtamukai Distrikt (üüb Rüs: Тахтамука́йский райо́н; üüb Adygeeisk: Тэхъутэмыкъуае къедзыгъо Texhwtemıqwaye qyedzığo) as en distrikt uun't republiik Adygeeja, Rüslun. A distrikt leit uun a nuurdwaast faan't republiik. Det hee 94.179 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Tachtamukai. Adygeja: Republic in Southern Federal District, citypopulation.de


De Teutschesch Distrikt (üüb Rüs: Теуче́жский райо́н Teučéžskij rajón; üüb Adygeeisk: Теуцожь къедзыгъо Teutsoj qyedzığo) as en distrikt uun't republiik Adygeeja, Rüslun. A distrikt leit uun a nuurdwaast faan't republiik. Det hee 20.541 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Poneschukai. A distrikt as efter adygeeisk dachter Tsug Teutschesch (1855-1940) neemd. Adygeja: Republic in Southern Federal District, citypopulation.de


De Schowgenowski Distrikt (üüb Rüs: Шовге́новский райо́н Šovgénovskij rajón; üüb Adygeeisk: Шэуджэн къедзыгъо Ṩəwdjən qyedzığo) as en distrikt uun't republiik Adygeeja, Rüslun. A distrikt leit uun a nuurd faan't republiik. Det hee 16.156 lidj (2021). At hoodsteed faan a distrikt as Chakurinochabl. Schowgenowski wiar de ual nööm faan Chakurinochabl. Adygeja: Republic in Southern Federal District, citypopulation.de


En Hualewleiter as en fääst materiool, diar a struum beeder leitet üs en isolaator (t.b. glääs), oober ringer üs en leiter (t.b. kööber). Ji warmer en hualewleiter woort, amso beeder feert (leitet) hi struum. Sok hualewleitern spele en grat rol uun a elektrotechnik. Mä frääm atoomen kön hualewleitern dotiaret wurd, an do ferane jo hör leitereegenskapen. Jo werke do üs en knipser, di a struum uun- of ufknipset. A wichtagst materioolen för hualewleitern san Siliitsium an Germaanium. A elektroonen uun en hualewleiter besaat det huuchst energiiregiuun (at walensbian) an det naisthuuger energiiregiuun (at leitangsbian). Diartesken leit en biangap, det Fermi-Niveau. Det kön a elektroonen ei ütjfal, auer hör tustant bluas uun was energiikwanten mögelk as. Iarst wan diar energii üüb di hualewleiter tukomt, kön a elektroonen üüb en ööder energiibian auergung ("kwantensprüng"). En mikroprotsesor En mikrotjip En footowoltaaik element Commonskategorii: Hualewleitern – Saamlang faan bilen of filmer Kwantenponkt


Machatschkala (üüb Rüs: Махачкала́ Machačkalá; faan 1857 tu 1921 Петро́вск Petróvsk) as at hoodsteed faan't republiik Dagestaan. At steed leit uun a uast faan't republiik, bi de Kaspisk Sia. Det hee 604.266 lidj (2021). Russia: Severo-Kavkazskij Federal'nyj Okrug, citypopulation.de


Stawropol (üüb Rüs: Ста́врополь Stávropol’) as at hoodsteed uun det Stawropol Regiuun. At steed leit uun a waast faan't regiuun. Det hee 454.488 lidj (2021). Russia: Severo-Kavkazskij Federal'nyj Okrug, citypopulation.de Wetter und Klima - Klima in Stawropol (rüs). Wetter und Klima (Погода и климат), ufrepen de 11. Oktuuber 2020.


Grosny (üüb Rüs: Гро́зный Grózny; üüb Tschetscheens: Соьлжа-ГӀала Sölƶa-Ġala) as at hoodsteed faan't republiik Tschetscheenien. At steed leit uun a maden faan't republiik. Det hee 324.602 lidj (2021). Russia: Severo-Kavkazskij Federal'nyj Okrug, citypopulation.de


Wladikawkas (üüb Rüs: Владикавка́з Vladikavkáz; üüb Oseetisk: Дзæуджыхъæу Dzæudžyqæu) as at hoodsteed faan't republiik Nuurdoseetien-Alaanien. At steed leit uun a uast faan't republiik. Det hee 301.543 lidj (2021). Russia: Severo-Kavkazskij Federal'nyj Okrug, citypopulation.de


Arizona [ˌæɹɪˈzoʊnə] as sunt 1912 en diiljstoot foon da Feriind Stoote. E diiljstoot läit önj't söödweesten foon't lönj. Önj't norden läit Utah, önj't ååsten New Mexico, önj't sööden Meksiko, önj't söödweesten California än önj't nordweesten Nevada. Dåt heet 7.278.717 manschne (2019). E hoodstää foon e stoot as Phoenix. Arizona as di seekstgrutste diiljstoot önj da Feriinde Stoote. Da tiin grutst stääse önj e diiljstoot san: Arizona heet 15 counties: For 1848 wus't lönj foon Arizona foon nü diilj foon Meksiko. 1850 wörd dåt New-Mexico-Teritoorium üt di Arizona foon nü, et weestdiilj foon New Mexico än et sööddiilj foon Nevada biled. 1853 wörd ma di Gadsden-Kuup foon Meksiko for 10 milioon US-Dollar wörd iinj wider gebiit foon 77.700 km² önj't sööden faan di Gila Struum diilj foon't teritoorium. Arizona wörd 24. Biikenmoune 1863 san äin teritoorium. Et teritoorium wörd 14. Biikenmoune 1912 ån stoot önj da Feriind Stoote. USA: States, citypopulation.de USA: Arizona, citypopulation.de USA: Administrative Division, citypopulation.de 34.286666666667-111.65694444444Koordinaaten: 34° 17′ N, 111° 39′ W


Enrico Fermi (* 29. September 1901 uun Rom; † 28. Nofember 1954 uun Chicago, Illinois) wiar en itajeensken füüsiker. Hi hää ham fööraal mä atoomfüsiik befaadet. 1938 füng hi di Nobelpris för Füsiik. Hi wiar diar uk för bekäänd, dat hi sin studenten aparte fraagen steld, t.b. Hüföl hiaren hää en minsk? Hi wul jo diartu bring, dat jo strategiin ütjwerke, am probleemen tu liasin. Commonskategorii: Enrico Fermi – Saamlang faan bilen of filmer Fermi-Problem (huuchsjiisk)


Kaspijsk (üüb Rüs: Каспи́йск Kaspíjsk) as det fjuardgratst steed uun't republiik Dagestaan. At steed leit uun a uast faan't republiik, bi de Kaspisk Sia. Det hee 128.663 lidj (2021). Russia: Severo-Kavkazskij Federal'nyj Okrug, citypopulation.de


Derbent (üüb Rüs: Дербе́нт Derbént) as det traadgratst steed uun't republiik Dagestaan. At steed leit uun a süüduast faan't republiik, nai bi de Kaspisk Sia. Det hee 126.606 lidj (2021). Russia: Severo-Kavkazskij Federal'nyj Okrug, citypopulation.de


Chasawjurt (üüb Rüs: Хасавю́рт Chasavjúrt; üüb Kumykisk: Хасав-юрт Xasav-jurt) as det naistgratst steed uun Dagestaan. At steed leit uun a waast faan't republiik. Det hee 146.394 lidj (2021). Russia: Severo-Kavkazskij Federal'nyj Okrug, citypopulation.de


Kislowodsk (üüb Rüs: Кислово́дск Kislovódsk) as det traadgratst steed uun det Stawropol Regiuun. At steed leit uun a süüdwaast faan't regiuun. Det hee 127.919 lidj (2021). Russia: Severo-Kavkazskij Federal'nyj Okrug, citypopulation.de


Petrosawodsk (üüb Rüs: Петрозаво́дск Petrozavódsk; üüb Kareelisk: Petroskoi) as at hoodsteed faan't republiik Kareelien. At steed leit uun a süüd faan't republiik, bi a waasteeg faan de Ladoga Sia. Det hee 280.711 lidj (2021). A nööm faan't steed komt faan Пётр Pjotr "Piader" (efter Keiser Piader I. de Grat faan Rüslun) an заво́д zavód "faabrik". Öler nöömer faan't steed wiar Шуйский Завод Schujski Sawod (1703–1704) an Петровская Слобода Petrowskaja Sloboda (1704–1777). Faan 1941 tu 1944 wiar a nööm faan't steed Äänislinna üüb Finsk an Onegaborg üüb Sweedsk. Faan 1941 tu 1944 wurd at steed faan Finlun besaatet. Litauen Alytus, Liitauen Witjruslun Brest, Witjrüslun Ferianagt Stooten Duluth, Minnesota, Ferianigt Stooten Finlun Joensuu, Finlun Eestlun Narva, Eestlun Sjiisklun Neubrandenburg, Tjiisklun Norweegen Rana, Noorweegen Frankrik La Rochelle, Frankrik Sjiisklun Tübingen, Tjiisklun Sweeden Umeå, Sweeden Armeenien Wagharschapat, Armeenien Finlun Varkaus, Finlun Üüs pji-tra-sa-WOTSK ütjspreegen. Russia: Severo-Zapadnyj Federal'nyj Okrug, citypopulation.de


Erik Ludvigsen Pontoppidan, den Yngre (di jonger), (* 3. September 1698 uun Aarhus; † 20. Detsember 1764 uun Kopenhuuwen) wiar en däänsken teoloog, histooriker an skriiwer. Dialogus; oder Unterredung Severi, Sinceri, und Simplicis von der Religion (1726) Reinheit der Lehre (1726) Heller Glaubensspiegel (1727) Theatrum Daniae veteris et modernae. Bremen 1730. Kurzgefaßte Reformations-Historie der dänischen Kirche. Lübeck 1734. Kort Forestilling af de store Velgierninger. Kopenhagen 1736. Everriculum fermenti veteris (1736) Böse Sprichwörter (1739) Marmora Danica selectiora sive Inscriptionum. Kopenhagen 1739–1741. Gesta et vestigia Danorum extra Daniam. Preuss, Leipzig, Kopenhagen 1740/41. Anweisung zum Erkenntniß der Wahrheit zur Gottseligkeit, in einer deutlichen Erklärung über Martin Luthers Kleinen Katechismus, zum Gebrauch in den Kirchen und Schulen des Herzogthums Schleswig, des Herzogthums Holstein. Altona 1741 Annales ecclesiæ danicæ diplomatici. Möller, Kopenhagen 1741–1752. Ein paar erweckliche Predigten vom Elend des irdischen Lebens und wie demselben möge geholfen werden. Kothert, Bergen 1749. Glossarium norvagicum. Kothert, Bergen 1749. Det forste Forsorg paa Norges Naturlige Historie. Kopenhagen 1752. Erich Pontoppidans ... Versuch einer natürlichen Historie von Norwegen. Mumme, Kopenhagen, Flensburg 1753–1769. Erich Pontoppidans ... Erbauliche Hirtenbriefe, welche er an die Priesterschaft des Bergischen Stifts geschrieben. Berger & Boedner, Rostock 1754. Menoza. Kopenhagen 1754. The natural history of Norway.


Naltschik (üüb Rüs: На́льчик Nál'čik) as at hoodsteed faan't republiik Kabardiino-Balkaarien. At steed leit uun a maden faan't republiik. Det hee 239.054 lidj (2021). Russia: Severo-Kavkazskij Federal'nyj Okrug, citypopulation.de


Magas (üüb Rüs: Мага́с Magás) as sant 2002 at hoodsteed faan't republiik Inguscheetien, Rüslun. At steed leit uun a maden faan't republiik. Det hee 13.601 lidj (2021). At steed wurd 1995 grünjlaanjen. Russia: Republic of Ingushetia, citypopulation.de


De Belomorsk Distrikt (üüb Rüs: Беломо́рский райо́н Belomórskij rajón; üüb Kareelisk: Belomorskin piiri) as en distrikt uun't republiik Kareelien, Rüslun. A distrikt leit uun a uast faan't republiik. Uun a nuurd leit de Kem Distrikt, uun a uast det Witj Sia, uun a süüduast det Archangelsk Prowins, uun a süüdwaast de Segescha Distrikt, uun a waast de Mujeserski Distrikt an uun a nuurdwaast de Kalewala Distrikt. Det hee 15.433 lidj (2020). At hoodsteed faan a distrikt as Belomorsk. De Liiger Wyg Struum (üüb Rüs: Нижний Выг), wat dial faan de Witj Sia-Uastsia-Kanaal as, leept troch a distrikt. A distrikt hee föl sian. Dön gratst diarfaan san de Sumosero Sia an de Pulosero Sia, wat uun a süüduast lei. Belomorsk (Беломорск) Letneretschenski (Летнереченский) Sosnowets (Сосновец) Sumski Posad (Сумский Посад) Karelija: Republic in Northwestern Federal District, citypopulation.de climate-data.org


De Kalewala Distrikt (üüb Rüs: Ка́левальский райо́н Káleval'skij rajón; üüb Kareelisk: Kalevalan piiri) as en distrikt uun't republiik Kareelien, Rüslun. A distrikt leit uun a waast faan't republiik. Uun a nuurd leit de Louchi Distrikt, uun a uast de Kem Distrikt, uun a süüduast de Belomorsk Distrikt, uun a süüd de Mujeserski Distrikt, uun a süüdwaast at steed Kostomukscha an uun a nuurdwaast Finlun. Det hee 6563 lidj (2020). At hoodsteed faan a distrikt as Kalewala. A distrikt hee föl sian. Dön gratst diarfaan san de Boower Kujto Sia, de Maden Kujto Sia, de Liiger Kujto Sia an de Njuk Sia. Kalewala (Калевала) Borowoj (Боровой) Juuschkosero (Юшкозеро) Luusalmi (Луусалми) Karelija: Republic in Northwestern Federal District, citypopulation.de


Utkuhiksalingmiutitut of Utkuhiksalik spriakwiis (inu. Utkuhiksalingmiutitut ; ingels Utkuhiksalik, Utkuhikhalik, Utkuhikhaliq, Utkuhiksalingmiutitut, Utkuhiksalingmiutut, Utkuhiksalingmiut Inuktitut, Gjoa Haven dialect ) as det Natsilingmiutut spriakwiis üüb Waastkanada inuit faan a stääden Uqsuqtuuq (ᐅᖅᓱᖅᑑᖅ, Gjoa Haven) an Qamani'tuaq (ᖃᒪᓂ‛ᑐᐊᖅ, Baker Lake) uun Nunavut uun Kanada. Fulken: (?) Ahagmiut, (?) Hanningařuqmiut, (?) Ilivilermiut, Ugyulingmiut, Qeqertarmiut, Utkuhiksalingmiut (ingels Utkuhiksalik proper) Ferglik mä a Utkuhiksalik an Natsilik spriakwiisen üüb Waastkanada inuit: Utkuhiksalik ařgaq 'hun' (Natsilik proper ažgak) Utkuhiksalik aqiřgiq 'Lagopus' (Natsilik proper aqigžeq) Utkuhiksalik ipřit 'dü' (Natsilik proper ižvit) Iñuvialuktun/Inuvialuktun/Inuinnaqtun Dorais, L.-J. (1990), Inuit uqausiqatigiit. Inuit languages and dialects. Arctic College: Iqaluit. Briggs, J. L. (1970), Never in anger. Portrait of an Eskimo family. Harvard University Press. Utkuhiksalingmiut Inuktitut Dictionary Project ᑐᑭᕐᑲᖅᑐᑦ ᐅᑦᑯᓯᒃᓴᓕᖕᒥᐅᑦ ᐅᕐᑲᐅᓯᖕᒋᑦ. Archiwiaret faan det originool di 8. Detsember 2012. Ufrepen di 23. August 2011. http://multitree.org/codes/ikt-gjo.html Utkuhiksalingmiut Inuktitut Dictionary Project ᑐᑭᕐᑲᖅᑐᑦ ᐅᑦᑯᓯᒃᓴᓕᖕᒥᐅᑦ ᐅᕐᑲᐅᓯᖕᒋᑦ


De Kem Distrikt (üüb Rüs: Ке́мский райо́н Kémskij rajón; üüb Kareelisk: Kemin piiri) as en distrikt uun't republiik Kareelien, Rüslun. A distrikt leit uun a uast faan't republiik. Uun a nuurd leit de Louchi Distrikt, uun a uast det Witj Sia, uun a süüd de Belomorsk Distrikt an uun a waast de Kalewala Distrikt. Det hee 14.263 lidj (2020). At hoodsteed faan a distrikt as Kem. Kem (Кемь) Kriwoj Porog (Кривой Порог) Kusema (Кузема) Rabotsheostrowok (Рабочеостровск) Karelija: Republic in Northwestern Federal District, citypopulation.de


De Kondopoga Distrikt (üüb Rüs: Кондопо́жский райо́н Kondopóžskij rajón; üüb Kareelisk: Kondupohjan piiri) as en distrikt uun't republiik Kareelien, Rüslun. A distrikt leit uun a süüd faan't republiik, bi de Onega Sia. Uun a nuurd an nuurduast leit de Medweschjegorsk Distrikt, uun a süüduast de Onega Sia, uun a süüd de Prionega Distrikt, uun a süüdwaast de Prjascha Distrikt an uun a waast de Suojarwi Distrikt. Det hee 35.207 lidj (2020). At hoodsteed faan a distrikt as Kondopoga. A distrikt hee föl sian. Dön gratst diarfaan san de Sondal Sia, Lischmosero Sia an de Paljeosero Sia. Kondopoga (Кондопога) Girwas (Гирвас) Kedrosero (Кедрозеро) Kjappeselga (Кяппесельга) Kontschesero (Кончезеро) Ulitina Nowinka (Улитина Новинка) Spasskaja Guba (Спасская Губа) Janischpole (Янишполе) Karelija: Republic in Northwestern Federal District, citypopulation.de


De Lachdenpochja Distrikt (üüb Rüs: Лахденпо́хский райо́н Lachdenpóchskij rajón; üüb Kareelisk: Lahdenpohjan piiri) as en distrikt uun't republiik Kareelien, Rüslun. A distrikt leit uun a süüdwaast faan't republiik, twesken't grens tu Finlun an de Ladoga Sia. Uun a waast an nuurdwaast leit Finlun, uun a nuurduast de Sortawala Distrikt, uun a uast de Ladoga Sia an uun a süüd det Leeningrad Prowins. Det hee 12.471 lidj (2020). At hoodsteed faan a distrikt as Lachdenpochja. Lachdenpochja (Лахденпохья) Kurkijoki (Куркиёки) Mijnala (Мийнала) Chijtola (Хийтола) Elisenwaara (Элисенваара) Faan 1918 tu 1940 an faan 1941 tu 1944 wiar't gebiit faan a distrikt faan nü dial faan Finlun. Karelija: Republic in Northwestern Federal District, citypopulation.de


De Louchi Distrikt (üüb Rüs: Ло́ухский райо́н Lóuchskij rajón; üüb Kareelisk: Louhen piiri) as en distrikt uun't republiik Kareelien, Rüslun. A distrikt leit uun a nuurd faan't republiik. Uun a nuurd leit det Murmansk Prowins, uun a uast det Witj Sia, uun a süüduast de Kem Distrikt, uun a süüdwaast de Kalewala Distrikt an uun a waast Finlun. Det hee 10.832 lidj (2020). At hoodsteed faan a distrikt as Louchi. Uun Louchi leit a huuchst berig faan Kareelien, a Nuorunen (577 m). Grat sian diar san: Pjaosero Sia, Tikschosero Sia, Toposero Sia. Louchi (Лоухи) Pjaoserski (Пяозерский) Tschupa (Чупа) Ambarny (Амбарный) Kestenga (Кестеньга) Malinowaja Warakka (Малиновая Варакка) Plotina (Плотина) Karelija: Republic in Northwestern Federal District, citypopulation.de


De Medweschjegorsk Distrikt (üüb Rüs: Медвежьего́рский райо́н Medvež'jegórskij rajón; üüb Kareelisk: Karhumäjen piiri) as en distrikt uun't republiik Kareelien, Rüslun. A distrikt leit uun a uast faan't republiik. Uun a nuurd leit de Segescha Distrikt, uun a uast det Archangelsk Prowins, uun a süüduast de Pudosch Distrikt, uun a süüd de Onega Sia, uun a süüdwaast lei de Kondopoga Distrikt an de Suojarwi Distrikt an uun a nuurdwaast leit de Mujeserski Distrikt. Det hee 27.042 lidj (2020). At hoodsteed faan a distrikt as Medweschjegorsk. De Witj Sia-Uastsia-Kanaal leept troch a distrikt. Medweschjegorsk (Медвежьегорск) Pinduschi (Пиндуши) Powenets (Повенец) Welikaja Guba (Великая Губа) Padany (Паданы) Tolwuja (Толвуя) Tschobino (Чёбино) Tscholmuschi (Чёлмужи) Schunga (Шуньга) Karelija: Republic in Northwestern Federal District, citypopulation.de


De Olonets Distrikt (üüb Rüs: Оло́нецкий райо́н Olóneckij rajón; üüb Kareelisk: Anuksen piiri) as en distrikt uun't republiik Kareelien, Rüslun. A distrikt leit uun a süüd faan't republiik. Uun a nuurd and nuurduast leit de Prjascha Distrikt, uun a süüduast det Leeningrad Prowins, uun a süüdwaast de Ladoga Sia an uun a nuurdwaast de Pitkjaranta Distrikt. Det hee 20.091 lidj (2020). At hoodsteed faan a distrikt as Olonets. Olonets (Олонец) Wilitsa (Видлица) Iljinski (Ильинский) Nurmolitsy (Нурмолицы) Kotkosero (Коткозеро) Kujtescha (Куйтежа) Megrega (Мегрега) Michailowskoje (Михайловское) Tuksa (Тукса) Det Olonetsisk spriikwiis faan det Kareelisk Spriik wurt uun a distrikt snaaket. Vas'a Veikki (* 1958), kareelisk skriiwer, wurd uun't taarep Onkulitsa bäären. Karelija: Republic in Northwestern Federal District, citypopulation.de


De Pitkjaranta Distrikt (üüb Rüs: Питкяра́нтский райо́н Pitkjarántskij rajón; üüb Kareelisk: Pitkänrannan piiri) as en distrikt uun't republiik Kareelien, Rüslun. A distrikt leit uun a süüdwaast faan't republiik, loongs a nuurduasteeg faan de Ladoga Sia. Uun a nuurduast leit de Suojarwi Distrikt, uun a uast de Prjascha Distrikt, uun a süüduast de Olonets Distrikt, uun a süüdwaast de Ladoga Sia an uun a nuurdwaast at steed Sortawala. Det hee 17.153 lidj (2020). At hoodsteed faan a distrikt as Pitkjaranta. Pitkjaranta (Питкяранта) Impilachti (Импилахти) Ljaskelja (Ляскеля) Salmi (Салми) Charlu (Харлу) Karelija: Republic in Northwestern Federal District, citypopulation.de


De Prionega Distrikt (üüb Rüs: Прионе́жский райо́н Prionéžskij rajón; üüb Kareelisk: Oniegan rannikon piiri) as en distrikt uun't republiik Kareelien, Rüslun. A distrikt leit uun a süüd faan't republiik, loongs a uasteeg faan de Onega Sia. Uun a nuurd leit de Kondopoga Distrikt, uun a uast de Onega Sia, uun a süüd det Leeningrad Prowins an uun a waast de Prjascha Distrikt. At hoodsteed faan Kareelien, Petrosawodsk, as en apartig ferwaltet enklaawe banen a nuurd faan a distrikt. Det hee 22.202 lidj (2020). At hoodsteed faan a distrikt as Petrosawodsk, uk wan't steed nian dial faan a distrikt as. Tschalna-1 (Чална-1) Derewjanka (Деревянка) Derewjannoje (Деревянное) Saoserje (Заозерье) Ladwa-Wetka (Ладва-Ветка) Ladwa (Ладва) Melioratiwny (Мелиоративный) Nowaja Wilga (Новая Вилга) Paj (Пай) Rybreka (Рыбрека) Scholtosero (Шёлтозеро) Kwartsitny (Кварцитный) Schuja (Шуя) Karelija: Republic in Northwestern Federal District, citypopulation.de


De Prjascha Distrikt (üüb Rüs: Пря́жинский райо́н Prjážinskij rajón; üüb Kareelisk: Priäžän piiri) as en distrikt uun't republiik Kareelien, Rüslun. A distrikt leit uun a süüd faan't republiik, twesken de Ladoga Sia an de Onega Sia. Uun a nuurd leit de Kondopoga Distrikt, uun a uast de Prionega Distrikt, uun a süüd det Leeningrad Prowins, uun a süüdwaast de Olonets Distrikt, uun a waast de Pitkjaranta Distrikt an uun a nuurdwaast de Suojarwi Distrikt. Det hee 14.139 lidj (2020). At hoodsteed faan a distrikt as Prjascha. Prjascha (Пряжа) Wedlosero (Ведлозеро) Kroschnosero (Крошнозеро) Matrosy (Матросы) Swjatosero (Святозеро) Tschalna (Чална) Essojla (Эссойла) Karelija: Republic in Northwestern Federal District, citypopulation.de


De Pudosch Distrikt (üüb Rüs: Пу́дожский райо́н Púdožskij rajón; üüb Kareelisk: Puudožin piiri) as en distrikt uun't republiik Kareelien, Rüslun. A distrikt leit uun a süüduast faan't republiik. Uun a nuurduast an uast leit det Archangelsk Prowins, uun a süüd det Wologda Prowins, uun a waast de Ladoga Sia an uun a nuurdwaast de Medweschjegorsk Distrikt. Det hee 17.052 lidj (2020). At hoodsteed faan a distrikt as Pudosch. De Wodlosero Sia leit uun a maden faan a distrikt. Pudosch (Пудож) Awdejewo (Авдеево) Krasnoborski (Красноборский) Kriwcy (Кривцы) Kubowo (Кубово) Kuganawolok (Куганаволок) Pjalma (Пяльма) Schalski (Шальский) Karelija: Republic in Northwestern Federal District, citypopulation.de


De Segescha Distrikt (üüb Rüs: Сеге́жский райо́н Segéžskij rajón; üüb Kareelisk: Segežan piiri) as en distrikt uun't republiik Kareelien, Rüslun. A distrikt leit uun a uast faan't republiik. Uun a nuurd an nuurduast leit de Belomorsk Distrikt, uun a uast det Archangelsk Prowins, uun a süüd an süüdwaast de Medweschjegorsk Distrikt an uun a nuurdwaast de Mujeserski Distrikt. Det hee 35.350 lidj (2020). At hoodsteed faan a distrikt as Segescha. De gratst sia uun a distrikt as de Wygosero Sia, wat uun a maden faan a distrikt leit. De Witj Sia-Uastsia-Kanaal leept troch a distrikt. Segescha (Сегежа) Nadwoitsy (Надвоицы) Waldai (Валдай) Idel (Идель) Popow Porog (Попов Порог) Tschorny Porog (Чёрный Порог) Karelija: Republic in Northwestern Federal District, citypopulation.de


De Mujeserski Distrikt (üüb Rüs: Муезе́рский райо́н Mujezérskij rajón; üüb Kareelisk: Mujejärven piiri) as en distrikt uun't republiik Kareelien, Rüslun. A distrikt leit uun a waast faan't republiik. Uun a nuurduast lei de Kalewala Distrikt an de Belomorsk Distrikt, uun a uast leit de Segescha Distrikt, uun a süüduast de Medweschjegorsk Distrikt, uun a süüd de Suojarwi Distrikt an uun a waast Finlun. Det hee 9457 lidj (2020). At hoodsteed faan a distrikt as Mujeserski. Mujeserski (Муезерский) Woloma (Волома) Ledmosero (Ледмозеро) Lendery (Лендеры) Peninga (Пенинга) Reboly (Реболы) Rugosero (Ругозеро) Sukkosero (Суккозеро) Karelija: Republic in Northwestern Federal District, citypopulation.de


Kostomukscha (üüb Rüs: Костому́кша Kostomúkša; üüb Kareelisk: Koštamuš) as det naistgratst steed uun't Republiik Kareelien, Rüslun. At steed leit uun a nuurdwaast faan't republiik, nai bi't grens tu Finlun. Det hee 29.634 lidj (2020). A steed wurd 1977 grünjlaanjen. Üüs kas-ta-MUK-sche ütjspreegen. Russia: Republic of Karelia, citypopulation.de


Sortawala (üüb Rüs: Со́ртавала of Сортава́ла Sórtavala of Sortavála, föör 1918 Сердобо́ль Serdoból’; üüb Kareelisk an Finsk: Sortavala) as det füftgratst steed uun't Republiik Kareelien, Rüslun. At steed leit uun a nuurd süüdwaast faan't republiik, bi de Ladoga Sia. Det hee 18.831 lidj (2020). Sortawala wiar 1918-1940 an 1941-44 dial faan Finlun. Üüs SOR-ta-wa-la of Sar-ta-WA-la ütjspreegen. Russia: Republic of Karelia, citypopulation.de


Kondopoga (üüb Rüs: Ко́ндопога of Кондопо́га Kóndopoga of Kondopóga; üüb Kareelisk: Kondupohju) as det traadgratst steed uun't Republiik Kareelien, Rüslun. At steed leit uun a süüd faan't republiik, bi de Onega Sia. Det hee 29.218 lidj (2020). Det as at hoodsteed faan de Kondopoga Distrikt. Üüs KON-da-pa-ge of kan-da-PO-ge ütjspreegen. Russia: Republic of Karelia, citypopulation.de climate-data.org


Segescha (üüb Rüs: Сеге́жа Segéža; üüb Kareelisk: Segeža) as det fjuardgratst steed uun't Republiik Kareelien, Rüslun. At steed leit uun a uast faan't republiik, bi de Wygosero Sia. Det hee 26.000 lidj (2020). Det as at hoodsteed faan de Segescha Distrikt. Üüs sji-GJE-sche ütjspreegen. Russia: Republic of Karelia, citypopulation.de


Medweschjegorsk (üüb Rüs: Медвежьего́рск Medvež'jegórsk; üüb Kareelisk: Karhumägi) as det seekstgratst steed uun't Republiik Kareelien, Rüslun. At steed leit uun a süüduast faan't republiik, bi a nuurdeeg faan de Onega Sia. Det hee 14.091 lidj (2020). Det as at hoodsteed faan de Medweschjegorsk Distrikt. De rüs nööm faan't steed komt faan медве́дь medvjéd’ "baar" an гора́ gorá "berig". De kareelisk nööm faan't steed komt uk so faan karhu "baar" an mägi "berig". Üüs mjid-wjisch-ji-GORSK ütjspreegen. Russia: Republic of Karelia, citypopulation.de


Kem (üüb Rüs: Кемь Kem’; üüb Kareelisk: Kemi) as det sööwenstgratst steed uun't Republiik Kareelien, Rüslun. At steed leit uun a uast faan't republiik, bi't Witj Sia. Det hee 10.648 lidj (2020). Det as at hoodsteed faan de Kem Distrikt. Russia: Republic of Karelia, citypopulation.de


Pitkjaranta (üüb Rüs: Пи́ткяранта Pítkjaranta; üüb Kareelisk: Pitkyrandu) as det aachstgratst steed uun't Republiik Kareelien, Rüslun. At steed leit uun a süüdwaast faan't republiik, bi a nuurdeeg faan de Ladoga Sia. Det hee 10.184 lidj (2020). Det as at hoodsteed faan de Pitkjaranta Distrikt. A nööm faan't steed komt faan dön kareelisk wurden pitkä "lung" an randu "eeg". Faan 1918 tu 1940 an faan 1941 tu 1944 wiar at steed dial faan Finlun. Russia: Republic of Karelia, citypopulation.de


Belomorsk (üüb Rüs: Беломо́рск Belomórsk; üüb Kareelisk: Šuomua) as det njüügenstgratst steed uun't Republiik Kareelien, Rüslun. At steed leit uun a uast faan't republiik, bi't Witj Sia. Det hee 9199 lidj (2020). Det as at hoodsteed faan de Belomorsk Distrikt. De rüs nööm faan't steed komt faan бе́лый bélyj "witj" an мо́ре móre "(at) sia". A boonhoof uun Belomorsk Paschkowa Struat Üüs bji-la-MORSK ütjspreegen. Russia: Republic of Karelia, citypopulation.de climate-data.org


A Onegasia (rüsk Онежское озеро, Oneschskoje osero, kareelisk Oniegu, wepsisk Änine of Änižjärv, finsk Ääninen of Äänisjärvi) as efter a Ladogasia a naistgratst sia uun Euroopa. Hi leit uun Nuurdwaastruslun. Hi as 9720 km² grat, 250 km lung an 91,6 km briad an bit 127 m jip. Madenuun leit det eilun Kischi mä auer a miaten smok holtsarken. Troch a Onegasia ferlääpt a Belomorkanaal, det ferbinjang faan't Uastsia tu't Witj Sia. Bolschoj Klimetski (Большой Климецкий; 147 km²) Brusno (Брусно) Iwanowsky Eilunen (Ивановские острова) Kischi (Кижи; 5 km²) Schalski Eilunen (Шальские острова) Süüd Oleni (Южный Олений) Satelitenbil Holtsarken üüb Kischi Onegasia uun't Stootelk Fertiaknis faan Struumer an Sian (rüsk) Artikel Onegasia uun't Grat Sowjetisk Ensiklopedii (BSE), 3. aplaag 1969–1978 (rüsk) Commonskategorii: Onegasia – Saamlang faan bilen of filmer


Paartuanet Klooksdiarten (Artiodactyla of uk Paraxonia) san en order faan Tetjdiarten (Mammalia) uun a biologii. A miasten san plaantenfreedern. Hör nööm haa's efter at lik taal faan a tuaner, det san tau of sjauer. Suina (Swin, widjer faadet) Suidae - Tayassuidae (Swin, naier faadet) Hippopotamidae Tylopoda (Kameelen, widjer faadet) Camelidae Ruminantia (Kwetjkauern) Pecora Antilocapridae - Bovidae - Cervidae - Giraffidae - Moschidae nian Pecora Tragulidae Goobelroom (Antilocapridae) Hurndiarten (Bovidae) Antiloopen Kameelen (Camelidae) Hirsker (Cervidae) Girafen (Giraffidae) Hipos (Hippopotamidae) Moskusdiarten (Moschidae) Echt Swin (Suidae) Naawelswin (Tayassuidae) Sweraghirsker (Tragulidae) Commonskategorii: Paartuanet Klooksdiarten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Paartuanet Klooksdiarten Ünpaartuanet Klooksdiarten Cetartiodactyla Kwetjkauern


A Ladogasia (rüsk Ладожское Озеро/ Ladoschskoje Osero, finsk Laatokka, iar Nevajärvi, kareelisk Luadogu, wepsisk Ladoganjärv) as mä en areaal faan 18.000 km² a gratst sia uun Euroopa. Hi leit uun Nuurdwaastruslun. Maden uun leit at eilun Walaam mä en bedüüden kluaster üüb. Troch a Ladogasia ferlääpt a Belomorkanaal faan't Uastsia tu't Witj Sia. Artikel Ladogasia uun't Grat Sowjetisk Ensiklopedii (BSE), 3. aplaag 1969–1978 (rüsk) Ladogasia uun't Stootelk Fertiaknis faan Struumer an Sian (rüsk) Commonskategorii: Ladogasia – Saamlang faan bilen of filmer


A Witj Sia-Uastsia-Kanaal (rüsk Беломо́рско-Балти́йский кана́л; amskrewen Belomorsko-Baltijskij kanal, BBK, rüsk Беломорско-Балтийский канал; bit 1961 Stalin-Witj Sia-Uastsia-Kanaal, kurt Belomorkanaal) as en kanaal, di at Witj Sia mä a Uastsia ferbanjt. Hi as 227 km lung an lingt faan Belomorsk uun't nuurden bit tu a Onegasia uun't süüden. Faan diar gongt'at do üüb natüürelk weederwaier widjer bit Sankt Petersburg. Diar kön skeb bit 5.200 t üüb keer. Auer wonter woort hi faan isbreegern freihäälen, of hi as sacht. Di hialer kanaal as uun knaap tau juaren faan 1931 bit 1933 baud wurden. Stalin hää diar tjiindüüsenen faan iinsperet minsken för iinsaat, diar uun a Gulag, a suart hööl faan't sowjetisk gehiampolitsei OGPU iinsperet wiar. Belomorsk Struum Wyg mä 10 slüüsen (19-10) Stausia Wygosero Telekino Sia - Matkosero Sia - Wolosero Sia, mä trii slüüsen (09-07) Powenets Sääks slüüsen üüb 12 km (06-01) Onegasia Struum Swir Ladogasia Struum Newa Sankt Petersburg Commonskategorii: Witj Sia-Uastsia-Kanaal – Saamlang faan bilen of filmer Belomorkanal wiar en sigaretenmarke tu sowjet-tidjen. Det wiar wel a starkst sigareten faan a welt.


Seweromorsk (üüb Rüs: Северомо́рск Severomórsk) as det naistgratst steed uun det Murmansk Prowins, Rüslun. A steed leit uun a nuurd faan't prowins, nai bi de Barents Sia. Det hee 54.473 lidj (2021). Seweromorsk as en "slööden steed". Diar sat bluas militeer. Russia: Murmansk Oblast, citypopulation.de Koord mä aal a koordinaaten: OSM


Apatity (üüb Rüs: Апати́ты Apatíty) as det traadgratst steed uun det Murmansk Prowins, Rüslun. A steed leit uun a maden faan't prowins, nai bi de Imandra Sia. Det hee 53.847 lidj (2021). Russia: Murmansk Oblast, citypopulation.de Koord mä aal a koordinaaten: OSM


Montschegorsk (üüb Rüs: Мончего́рск Mončegórsk) as det fjuardgratst steed uun det Murmansk Prowins, Rüslun. A steed leit uun a maden faan't prowins, bi de Imandra Sia. Det hee 40.675 lidj (2021). Russia: Murmansk Oblast, citypopulation.de Koord mä aal a koordinaaten: OSM


Kandalakscha (üüb Rüs: Кандала́кша Kandalákša) as det füftgratst steed uun det Murmansk Prowins, Rüslun. A steed leit uun a süüd faan't prowins, bi det Witj Sia. Det hee 29.750 lidj (2021). Russia: Murmansk Oblast, citypopulation.de Koord mä aal a koordinaaten: OSM


Kirowsk (üüb Rüs: Ки́ровск Kírovsk) as det seekstgratst steed uun det Murmansk Prowins, Rüslun. A steed leit uun a maden faan't prowins, nai bi de Imandra Sia. Det hee 25.944 lidj (2021). Russia: Murmansk Oblast, citypopulation.de Koord mä aal a koordinaaten: OSM


Uchta (üüb Rüs: Ухта́ Uchtá; üüb Komi: Уква Ukva) as det naistgratst steed uun det Komi Republiik, Rüslun. At steed leit uun a maden faan't republiik. Det hee 92.479 lidj (2021). Russia: Komi Republic, citypopulation.de


A Komi spriaken (коми кыв, komi kyv) san en skööl faan tau spriakwiisen uun't famile faan a Uraalisk spriaken. Jo wurd faan a Komi uun Nuurdruslun snaaket. Komi-Syrjänisk, det gongt üüb't Ual-Syrjänisk of Ual-Permisk turag an hed en aanj (syrjänisk) skraft. Sant a 1920er juaren woort en uunpaaset kyrilisk skraft brükt. Uun't juar 2002 jääw't 217.000 spreegern. Komi-Syrjänisk as bütj Rüsk amtspriak faan't Republiik Komi. Komi-Permjakisk. Uun't juar 2002 jääw't 94.000 spreegern. 1 öтик 2 кык 3 куим 4 нёль 5 вит 6 квайт 7 сизим 8 кöкъямыс 9 öкмыс 10 дас Commonskategorii: Komi spriaken – Saamlang faan bilen of filmer Wikipedia üüb Komi (Syrjänisk) Wikipedia üüb Komi-Permjakisk


Workuta (üüb Rüs: Воркута́ Vorkutá; üüb Komi: Вӧркута Vörkuta) as det traadgratst steed uun det Komi Republiik, Rüslun. At steed leit uun a nuurduast faan't republiik. Det hee 52.292 lidj (2021). Russia: Komi Republic, citypopulation.de


Olenegorsk (üüb Rüs: Оленего́рск Olenegórsk) as det sööwenstgratst steed uun det Murmansk Prowins, Rüslun. A steed leit uun a maden faan't prowins, nai bi de Imandra Sia. Det hee 19.887 lidj (2021). Russia: Murmansk Oblast, citypopulation.de Koord mä aal a koordinaaten: OSM


Poljarny (üüb Rüs: Поля́рный Poljárnyj) as det aachstgratst steed uun det Murmansk Prowins, Rüslun. A steed leit uun a nuurd faan't prowins, bi at Barents Sia. Det hee 17.280 lidj (2021). Russia: Murmansk Oblast, citypopulation.de Koord mä aal a koordinaaten: OSM


Nunatsiavummiutut of Nunatsiavummiut spriakwiis (inu. Inuttut, Inuttitut, Nunatsiavummiutut, Labradorimiutut ; ingelsk: Nunatsiavummiut dialect, Nunatsiavummiutut, Labradorimiutut, Labrador Inuttut, Labrador Inuttitut) as det Uastkanada inuit spriakwiis faan a stääden Naini (Nain), Hopedale, Maqûvik (Makkovik), Ukkusitsalik (Davis Inlet), Vaali (Goose Bay–Happy Valley), Nutâk (Nutak), Hebron†, Tikirarsuarusik (Rigolet) an Nunatsiavut (Labrador) uun Kanada. Nuurd-Nunatsiavut (ingels Northern Labrador subdialect, Labrador Inuttut (sensu stricto)). Fulken: Kongithlushuamiut, Chuckbuckmiut, Nunenumiut, Avitumniut Rigolet (ingels Rigolet subdialect, Rigolet Inuttut). : Aivitumiut, (?) Netcetumiut, (?) Puthlavamiut â = aa e = ii o = uu ĸ = q Ferglik mä Inuktitut an Nunatsiavummiutut spriakwiisen üüb Uastkanada inuit: Sjiisk lianwurden brükt uun Nunatsiavummiutut ütj jü tidj faan a sjiisk misionaaren faan a Herrnhuter bredern (1760s). ailvat (< sjii. elf) 'elwen' ainsik (< sjii. eins) 'klook ian' fiarâ (< sjii. vier) 'klook sjauer' Fraitâg ( < sjii. Freitag) 'freidai' kâttopalak (< sjii. Kartoffel) 'eerpel' Metvog (< sjii. Mittwoch) 'wäärnsdai' Montâg (< sjii. Montag) 'mundai' naina (< sjii. neun) 'njüügen' sâksit (< sjii. sechs) 'sääks' senat (< sjii. zehn) 'tjiin' sepat (< sjii. sieben) 'sööwen' silipa (< sjii. Silber) 'salwer'; 'münt' situnati (< sjii. Stunde) 'stünj' Sontâg (< sjii. Sonntag) 'söndai' Sunâpint (< sjii. Sonnabend) 'saninj' suvai (< sjii. zwei) 'tau' suvailva (< sjii.


Kowdor (üüb Rüs: Ковдо́р Kovdór) as det njüügenstgratst steed uun det Murmansk Prowins, Rüslun. A steed leit uun a nuurdwaast faan't prowins, ni bi't grens tu Finlun. Det hee 15.850 lidj (2021). Russia: Murmansk Oblast, citypopulation.de Koord mä aal a koordinaaten: OSM


Sapoljarny (üüb Rüs: Заполя́рный Zapoljárny) as det tjinstgratst steed uun det Murmansk Prowins, Rüslun. A steed leit uun a nuurdwaast faan't prowins, nai bi't grens tu Noorweegen. Det hee 14.330 lidj (2021). Russia: Murmansk Oblast, citypopulation.de Koord mä aal a koordinaaten: OSM


De Suojarwi Distrikt (üüb Rüs: Суоя́рвский райо́н Suojárvskij rajón; üüb Kareelisk: Suojärven piiri) as en distrikt uun't republiik Kareelien, Rüslun. A distrikt leit uun a süüdwaast faan't republiik. Uun a nuurd leit de Mujeserski Distrikt, uun a nuurduast de Medwezhjegorsk Distrikt, uun a uast de Kondopoga Distrikt, uun a süüduast de Prjascha Distrikt, uun a süüdwaast lei de Pitkjaranta Distrikt an't steed Sortawala an uun a waast leit Finlun. Det hee 15.057 lidj (2020). At hoodsteed faan a distrikt as Suojarwi. Suojarwi (Суоярви) Weschkelitsa (Вешкелица) Lojmola (Лоймола) Naistenjarwi (Найстенъярви) Porososero (Поросозеро) Karelija: Republic in Northwestern Federal District, citypopulation.de


Suojarwi (üüb Rüs: Суоя́рви Suojárvi; üüb Kareelisk: Suojärvi) as det tjiinstgratst steed uun't Republiik Kareelien, Rüslun. At steed leit uun a süüd faan't republiik, bi de Suojarwi Sia. Det hee 8678 lidj (2020). A nööm faan't steed komt faan kareelisk suo "deu" an järvi "(a) sia". En struat uun Suojarwi Russia: Republic of Karelia, citypopulation.de


A Hurndiarten (Bovidae) san en famile faan Tetjdiarten an hiar tu a Paartuanet Klooksdiarten. Onerfamile (..nae) Triibus (..ni) Skööl Slach Onerslach Ras Aepycerotinae (of Antilopinae ?) Aepycerotini Impalas (Aepyceros) Alcelaphinae (of Antilopinae ?) Alcelaphini ("Kü-Antiloopen") Alcelaphus Beatragus Beatragus hunteri Gnuus (Connochaetes) Damaliscus Antiloopen (Antilopinae) Antilopini Ammodorcas Antidorcas Antilope Gerenuks (Litocranius) Eudorcas Gatselen (Gazella) Nanger Procapra Neotragini Dorcatragus Madoqua Neotragus Oreotragus Ourebia Raphicerus Saigini Saiga Bovinae Bovini Biisons (Bison) Beesten (Bos) Asiaatisk Büfler (Bubalus) Yaks (Poephagus) Afrikoonsk Büfler (Syncerus) Saolas (Pseudoryx) Boselaphini, Indien Nilgauantiloopen (Boselaphus) Sjauerhurnantiloopen (Tetracerus) Tragelaphini, Afrikoo Ammelaphus -> Tragelaphus Nyala -> Tragelaphus Boskroomer (Tragelaphus) Grat Kuudus (Strepsiceros) Eelenantiloopen (Taurotragus) Caprinae (of Antilopinae ?) Caprini Berbersjep (Ammotragus) Berbersjep (Ammotragus lervia) Tahr-Siigen (Arabitragus) Tahr-Siig (Arabitragus jayakari) Takiinen (Budorcas) Siigen (Capra) Wil siig (Capra aegagrus) Siig (Capra aegagrus hircus) Boskgemsen (Capricornis) Euceratherium (†) Hemitragus Himalaya-Tahr-Siig (Hemitragus jemlahicus) Myotragus (†) Goraalen (Naemorhedus) Nilgiri-Tahr-Siigen (Nilgiritragus) Nilgiri-Tahr-Siig (Nilgiritragus hylocrius) Snäsiigen (Oreamnos) Snäsiig (Oreamnos americanus) Moskusoksen (Ovibos) Moskusoks (Ovibos moschatus) Sjep (skööl) (Ovis) Muflons (Ovis gmelini an öödern) Sjep (Ovis gmelini aries) Tiibetantiloopen (Pantholops) Tiibetantiloop (Pantholops hodgsonii) Bläsjep (Pseudois) Gemsen (Rupicapra) Gems (Rupicapra rupicapra) Sporadotragus (†) Cephalophinae (of Antilopinae ?) Cephalophini Cephalophus Philantomba Sylvicapra Sylvicapra grimmia Hippotraginae (of Antilopinae ?) Hippotragini Adaksantiloopen (Addax) Hingstantiloopen (Hippotragus)


At Hualeweilun Kola (rüsk Кольский полуостров, kildinsamisk, Куэлнэгк нёаррк, finsk Kuolan niemimaa, noorsk Kolahalvøya, nuurdsamisk Guoládatnjárga) as en hualeweilun uun't nuurdwaasten faan Ruslun uun't Oblast Murmansk. Diar wenet det fulk faan a Sami, daalang lewe diar oober uk föl Rusen. Commonskategorii: Kola – Saamlang faan bilen of filmer


Arkansas [ˈɑːrkənsɔː] as sunt 1836 en diiljstoot foon da Feriind Stoote. E diiljstoot läit önj't sööden foon't lönj. Önj't norden läit Missouri, önj't nordååsten Tennessee, önj't söödååsten Mississippi, önj't sööden Louisiana, önj't söödweesten Texas än önj't nordweesten Oklahoma. Dåt heet 3.017.804 manschne (2019). E hoodstää foon e stoot as Little Rock. Di Mississippi Struum as for't mååst et ååstgränse foon e diiljstoot. Di Arkansas Struum låpt foon't weesten tu't ååsten in önj e Mississippi. Et jeeft twäär grute floose foon bärje önj e diiljstoot: E Ozarks Da Ouachita Bärje Di grutst bärj önj Arkansas as Mount Magazine, wat 839 meeter huuch as än önj't weesten foon a diiljstoot stoont. Iikenbuume (floose: Quercus, t.b. Quercus nigra) Grutnaasbuume (floose: Carya) Fjüüren (floose: Pinus echinata än Pinus taeda) Süpresenbuume (floose: Taxodium än Juniperus ashei) Bloosenploonte (floose: Cornus) Kanåådisch Juudasbuume (floose: Cercis canadensis) Farne (floose: Woodsia scopulina än Adiantum) Da tiin grutst stääse önj e diiljstoot san: Arkansas heet 75 counties: Kiik uk deer: List foon counties önj Arkansas Benton Carroll Boone Marion Baxter Fulton Izard Sharp Lawrence Randolph Clay Greene Craighead Poinsett Missis- sippi Critten- den Cross St. Francis Lee Monroe Phillips Arkansas Lincoln Desha Drew Chicot Ashley Union Co- lumbia La- fayette


A Mordwiinisk spriaken (mordwiinisk мокшэрзянь, mokschersjan, mokšèrzjan) san en skööl faan tau spriakwiisen, diar uun Mordwiinien (Ruslun) snaaket wurd. Jo hiar tu't Finno-ugrisk spriakenfamile. Ersjanisk (Ersänisk, Ersja, эрзянь, ersjan, èrzjan) Mokschanisk (Mokscha, мокшень, mokschen, mokšen) Commonskategorii: Ersja – Saamlang faan bilen of filmer Wikipedia üüb Ersja Commonskategorii: Mokscha – Saamlang faan bilen of filmer Wikipedia üüb Mokscha


At Udmuurtisk spriak (iar uk wotjakisk; aanj nööm удмурт кыл – udmurt kyl) as en spriak, diar uun Udmuurtien (Ruslun) faan 464.000 minsken snaaket woort. Hat hiart tu a permisk twiig faan a Finno-ugrisk spriaken an as sodenang nai mä't Komi. süüdelk nuurdelk perifeer-süüdelk Bessermjanski of Wessermjanski Udmuurtisk woort sant at 18. juarhunert mä en uunpaaset kyrilisk alfabeet skrewen: Sjauer faan jodiar buksteewen (Ӝ ӝ, Ӟ ӟ, Ӥ ӥ, Ӵ ӵ) kem bluas uun't Udmuurt föör. Commonskategorii: Udmuurtisk – Saamlang faan bilen of filmer Wikipedia üüb Udmuurtisk


Petschora (üüb Rüs: Печо́ра Pečóra; üüb Komi: Печӧра Pečöra) as det fjuardgratst steed uun det Komi Republiik, Rüslun. At steed leit uun a nuurd faan't republiik, bi de Petschora Struum. Det hee 37.556 lidj (2021). Russia: Komi Republic, citypopulation.de


Usinsk (üüb Rüs: Уси́нск Usínsk; üüb Komi: Ускар Uskar) as det füftgratst steed uun det Komi Republiik, Rüslun. At steed leit uun a nuurd faan't republiik, bi de Usa Struum. Det hee 37.198 lidj (2021). At steed wurd 1966 grünjlaanjen. Russia: Komi Republic, citypopulation.de


Sosnogorsk (üüb Rüs: Сосного́рск Sosnogórsk, föör 1957 И́жма Ížma; üüb Komi: Сӧснагорт Sösnagort) as det seekstgratst steed uun det Komi Republiik, Rüslun. At steed leit uun a maden faan't republiik, bi de Ischma Struum. Det hee 25.795 lidj (2021). Russia: Komi Republic, citypopulation.de


Inta (üüb Rüs: Инта́ Intá) as det sööwenstgratst steed uun det Komi Republiik, Rüslun. At steed leit uun a nuurduast faan't republiik. Det hee 23.701 lidj (2021). Russia: Komi Republic, citypopulation.de


Jemwa (üüb Rüs: Е́мва Jémwa) as det aachstgratst steed uun det Komi Republiik, Rüslun. At steed leit uun a waast faan't republiik, bi de Wym Struum. Det hee 12.378 lidj (2021). Russia: Komi Republic, citypopulation.de


Wuktyl (üüb Rüs: Вукты́л Vuktýl) as det njüügenstgratst steed uun det Komi Republiik, Rüslun. At steed leit uun a uast faan't republiik, bi de Petschora Struum, amanbi 575 km uun a nuurduast faan Syktywkar. Det hee 9671 lidj (2021). At steed wurd 1966 grünjlaanjen. Russia: Komi Republic, citypopulation.de


Mikun (üüb Rüs: Ми́кунь Míkun’) as det tjiinstgratst steed uun det Komi Republiik, Rüslun. At steed leit uun a süüdwaast faan't republiik, nai bi de Wytschegda Struum. Det hee 9400 lidj (2021). Russia: Komi Republic, citypopulation.de


f A Nuorunen (rüsk: Нуорунен) as mä en hööchde faan 577 meetern a huuchst berag uun Kareelien (Ruslun), hi leit uun a lunkreis Louchi. Trinjam leit di 1045 kwadrootkilomeetern grat Paanajärvi Natsionaalpark. Ütjsicht faan a toop deel. Toop Commonskategorii: Nuorunen – Saamlang faan bilen of filmer


Sewerodwinsk (üüb Rüs: Северодви́нск Severodvínsk) as det naistgratst steed uun det Archangelsk Prowins, Rüslun. At steed leit uun a waast faan't prowins, bi det Witj Sia an nai bi a mös faan de Nuurdelk Dwina Struum. Det hee 180.806 lidj (2021). Russia: Arkhangelsk Oblast, citypopulation.de


A miast Tetjdiarten wurd tu a Huuger Tetjdiarten (Eutheria, Placentalia) reegent, jo maage sowat 94% ütj. Hör kääntiaken as, dat jo hör efterkemen bi en muuderkuuk waaks läät, iar's bäären wurd. Tetjdiarten saner muuderkuuk san a Goobeldiarten (Monotremata) an a Pöösdiarten (Metatheria of Marsupialia). At jaft 20 ordern: Primaaten (Primates) Gnaudiarten (Rodentia) Haasendiarten (Lagomorpha) Cingulata Dermoptera Pilosa Scandentia Afrotheria (Bibymalagasia) (†) Afrosoricida Hyracoidea Macroscelidea Eerdswin (Tubulidentata) - Tethytheria - (Embrithopoda) (†) (Desmostylia) (†) Elefantendiarten (Proboscidea) Siaki (Sirenia) Laurasiatheria Fladerdiarten (Chiroptera) Insektenfreedern (Eulipotyphla) Ünpaartuanet Klooksdiarten (Perissodactyla) - Ferae - Ruuwdiarten (Carnivora) Skolepdiarten (Pholidota) - Cetartiodactyla - Paartuanet Klooksdiarten (Artiodactyla) Waaler (Cetacea) Commonskategorii: Huuger Tetjdiarten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Eutheria Wikispecies hää en artiikel tu: Placentalia


Kotlas (üüb Rüs: Ко́тлас Kótlas) as det traadgratst steed uun det Archangelsk Prowins, Rüslun. At steed leit uun a süüd faan't prowins, bi de Nuurdelk Dwina Struum, nai bi a mös faan de Wytschegda Struum. Det hee 62.284 lidj (2021). Russia: Arkhangelsk Oblast, citypopulation.de


Nowodwinsk (üüb Rüs: Новодви́нск Novodvínsk) as det fjuardgratst steed uun det Archangelsk Prowins, Rüslun. At steed leit uun a waast faan't prowins, bi de Metschta Struum, en iarem faan de Nuurdelk Dwina Struum, nai bi Archangelsk. Det hee 37.256 lidj (2021). Russia: Arkhangelsk Oblast, citypopulation.de


Korjaschma (üüb Rüs: Коря́жма Korjáschma) as det füftgratst steed uun det Archangelsk Prowins, Rüslun. At steed leit uun a süüduast faan't prowins. Det hee 35.345 lidj (2021). Russia: Arkhangelsk Oblast, citypopulation.de


Mirny (üüb Rüs: Ми́рный Mírny) as det seekstgratst steed uun det Archangelsk Prowins, Rüslun. At steed leit uun a waast faan't prowins. Det hee 33.321 lidj (2021). Russia: Arkhangelsk Oblast, citypopulation.de


At Nuurdelk Dwina (rüsk Северная Двина, Sewernaja Dwina) as en 744 km lungen struum uun Nuurdruslun. Hi ferlääpt troch at Oblast Archangelsk iin uun't Witj Sia. Di struum het Nuurdelk, auer't uk noch en Waastelk Dwina jaft. Didiar struum as oober muar bekäänd üs Düüna, an lääpt efter waasten uf troch Letlun iin uun a Uastsia. Brag auer a Dwina uun Archangelsk Is üüb a Dwina bi Kotlas Nuurdelk Dwina uun't Stootelk Fertiaknis faan Struumer an Sian (rüsk) Artikel Nuurdelk Dwina uun't Grat Sowjetisk Ensiklopedii (BSE), 3. aplaag 1969–1978 (rüsk) Nuurdelk Dwina bi a peegel Abramkowo – hüdrograafisk dooten bi R-ArcticNET Nuurdelk Dwina bi a peegel Zvoz – hüdrograafisk dooten bi R-ArcticNET Nuurdelk Dwina bi a peegel Ust-Pinega – hüdrograafisk dooten bi R-ArcticNET Commonskategorii: Nuurdelk Dwina – Saamlang faan bilen of filmer


A Nentsen (aanj nööm nentsisk ненэй ненэче nenəj nenəče, rüsk ненцы; iar uk: Samojeden) san en fulk uun Nuurdruslun. Diar tääl wel son 41.000 minsken tu. A miast Nentsen lewe uun a Autonoom Kreis faan a Nentsen an a Autonoom Kreis faan a Jamal-Nentsen. Jo snaake Nentsisk. An do as diar noch en skööl faan amanbi 1.500 Nentsen uun a Autonoom Kreis faan a Chanten an Mansen. Di nööm Nentsen (rüsk ненцы) ment uun hör aanj spriak minsk (ненэй ненэче nenəj nenəče). Di ual ütjdruk Samojeden kaam faan en rüsk wurd Самоядь of Самодь (samojad of samod) uf an woort daalang ei muar so brükt. A wurddialen samo an jed men soföl üs salew an iidj. Daalang woort di ütjdruk Samojedisk fulken oober noch brükt üs saamelnööm för aal a fulken uun Nuurdruslun. Sodenang san a Nentsen ian faan a Samojedisk fulken. Nentsen mä en rendiartsled uun a tundra Loonskap uun a tundra Kluader faan rendiartleeder an -skan Commonskategorii: Nentsen – Saamlang faan bilen of filmer


Welsk (üüb Rüs: Вельск Vel'sk) as det sööwenstgratst steed uun det Archangelsk Prowins, Rüslun. At steed leit uun a süüd faan't prowins. Det hee 22.217 lidj (2021). Russia: Arkhangelsk Oblast, citypopulation.de


Njandoma (üüb Rüs: Ня́ндома Njándoma) as det aachstgratst steed uun det Archangelsk Prowins, Rüslun. At steed leit uun a süüdwaast faan't prowins. Det hee 18.857 lidj (2021). Russia: Arkhangelsk Oblast, citypopulation.de


Onega (üüb Rüs: Оне́га Onéga) as det njüügenstgratst steed uun det Archangelsk Prowins, Rüslun. At steed leit uun a waast faan't prowins, bi det Witj Sia. Det hee 18.149 lidj (2021). Russia: Arkhangelsk Oblast, citypopulation.de


Wytschegodski (üüb Rüs: Вычего́дский Vyčegódskij) as det tjiinstgratst steed uun det Archangelsk Prowins, Rüslun. At steed leit uun a süüduast faan't prowins, nai bi de Wytschegda Struum. Det hee 12.296 lidj (2021). Russia: Arkhangelsk Oblast, citypopulation.de


Gattschina (üüb Rüs: Га́тчина Gátčina) as det gratst steed uun det Leeningrad Prowins, Rüslun. At steed leit uun a waast faan't prowins, nai bi Sankt Petersburg. Det hee 89.311 lidj (2021). At steed as för det Gattschina Sloot, wat en residens faan a rüs keisern wiar, bekäänd. Russia: Leningrad Oblast, citypopulation.de


At Newa (rüsk Нева) as en 74 km lungen struum uun Nuurdwaastruslun. Hi ferlääpt faan a Ladogasia troch't Oblast Leeningrad an hää san müs naibi Sankt Petersburg uun't Newabocht faan a Uastsia. At Newa as en dial faan a Belomorkanaal an uk faan a Wolga-Uastsia-Kanaal. Stootelk fertiaknis faan sian an struumer uun Ruslun – Река НЕВА Commonskategorii: Newa – Saamlang faan bilen of filmer


A Swir (rüsk Свирь, finsk an kareelisk Syväri) as en 224 km lungen struum uun Nuurdwaastruslun. Hi begant bi Wosnessenje (Вознесенье) uun't süüden faan a Onegasia an lääpt do uf efter süüdwaast iin uun a Ladogasia. Hi ferbanjt a tau gratst sian faan Euroopa. A Swir as en dial faan a Belomorkanaal an uk faan a Wolga-Uastsia-Kanaal. At smäälst steed mä 100 meetern as bi det stääd Podporoschje, steedenwiis as hi muar üs 10 kilomeetern briad. Swir uun't Stootelk Fertiaknis faan Struumer an Sian (rüsk) Artikel Swir uun't Grat Sowjetisk Ensiklopedii (BSE), 3. aplaag 1969–1978 (rüsk) Commonskategorii: Swir – Saamlang faan bilen of filmer


Dr. Claas Riecken (* 1965 uun Hamborag) as en freiberuufelken filmemaager, journalist an histooriker. Claas as uun Rausdorf, Kreis Stormarn apwoksen, huar hi daalang uk wenet. Hi hää faan 1987 bit 1993 uun Groningen an Kiil filologii an histoore studiaret. 1998 hää'er uun Kiil san dokter maaget. Faan 1999 bit 2000 hää hi bi a NDR, bi't Nordfriisk Instituut an bi't SSW-lundaisfraksion werket. Sant 2001 as Claas Riecken freiberuufelk uun a gang, an hää det 'Medienbüro Riecken' apbaud. Sant 2016 werket hi üs lektor bi't Nordfriisk Instituut. Wörterbuch im Dörnröschenschlaf, Kiel 1993 Nordfriesische Sprachforschung im 19. Jahrhundert, Bredstedt 2000 Berthold Bahnsen - Friesisch-schleswigscher Landtagsmann, Bredstedt 2015 Claas Riecken sin filmer drei jo am histoore, Nuurdsjiisklun, an a spriaken plaatsjiisk, däänsk an fööraal am't nuurdfresk. En list fanjst Dü üüb sin wääbsteed. Jo kön aaltumaal bi You Tube uunluket wurd. Medienbüro Riecken Sin filmer bi You Tube


Powenets Powenets (rüsk Повенец; kareelisk Povenča; finsk Poventsa) as en letj stääd uun a Rajon Medweschjegorsk uun't Republiik Kareelien (Ruslun). Powenets leit bi a Bocht faan Powenets uun't nuurden faan a Onegasia. Trinjam Powenets lei a slüüsen 01 bit 09 faan a Belomorkanaal. Commonskategorii: Powenets – Saamlang faan bilen of filmer


A Wygosero (rüsk Выгозеро, Выгозерское водохранилище, Бобровое Bobrowoje, finsk Uikujärvi) as en stausia uun Kareelien nuurden faan a Onegasia. Hi as 1.250 km² grat an hiart tu a gratst sian uun Euroopa. Sin iintoochregiuun as amanbi 18.000 km². Maden uun lei 529 eilunen. A Wygosero as temelk flaak, uun't madel man sääks meetern jip; at jipst steed as 18 meetern jip. At gratst stääd bi a sia as Segescha. Troch a Wygosero ferlääpt a Belomorkanaal. Artikel Wygosero uun't Grat Sowjetisk Ensiklopedii (BSE), 3. aplaag 1969–1978 (rüsk) Wygosero uun't Stootelk Fertiaknis faan Struumer an Sian (rüsk) Commonskategorii: Wygosero – Saamlang faan bilen of filmer Beskriiwang (rüsk)


A Wyg (rüsk Выг, finsk Uikujoki) as en struum uun't Republiik Kareelien uun Nuurdwaastruslun. Boower Wyg (rüsk Верхний Выг), 135 kilomeetern lung, hää san müs uun a Wygosero stausia. Sin hood as a sia Egosero. Oner Wyg (rüsk Нижний Выг), 102 kilomeetern lung. Ferlääpt faan a Wygosero efter nuurd iin uun't Onegabocht faan't Witj Sia. At iintoochregiuun faan a Wyg amfaadet en areaal faan 27.100 km². A Wyg as 314 km lung an en dial faan a Belomorkanaal. Oner Wyg uun't Stootelk Fertiaknis faan Struumer an Sian (rüsk) Artikel Wyg uun't Grat Sowjetisk Ensiklopedii (BSE), 3. aplaag 1969–1978 (rüsk) Belomorkanaal bi a peegel Palakorgskaja – hüdrograafisk dooten bi R-ArcticNET Belomorkanaal bi a peegel Matko – hüdrograafisk dooten bi R-ArcticNET Boower Wyg uun't Stootelk Fertiaknis faan Struumer an Sian (rüsk) Boower Wyg bi a peegel Woroschgora – hüdrograafisk dooten bi R-ArcticNET Commonskategorii: Wyg – Saamlang faan bilen of filmer


Na-Dene spriaken san en indioons spriakfamile uun Nuurd-Ameerikoo an san en twiig faan a Dene-Jenisejsk spriaken. Diar hiar amanbi 50 spriaken tu, an 189.000 (±) minsken snaake ian diarfaan üs mamenspriak. Iar tääld am diar uk at Haida spriak tu. Tlingit (Lingít Yoo X̲'atángi ) (700 snaake) Eyak-Atapaskisk spriaken Eyak (I·ya·q) (†2008 - ütjstürwen) Atapaskisk spriaken Nuurd-Atapaskisk spriaken Ahtna (Atnakenaege’) (80 snaake) Dena’ina (Dena’ina Qenaga) (75 snaake) Deg Xinag (Deg Xinag) (15 snaake) Holikachuk (Doogh Hit'an) (5 snaake) Koyukon (Denaakkʼe) (? snaake) Boower-Kuskokwim (Dinakʼi) (40 snaake) Oner-Tanana (Menhti Kenaga) (30 snaake) Tanacross (Neeʼaanděg) (35 snaake) Boower-Tanana (Neeʼaaneegn) (100 snaake) Nuurd-Tutchone (?) (200 snaake) Süüd-Tutchone (?) (200 snaake) Gwich’in (Gwich’in) (770 snaake) Hän (Hän Hwëch’in) (10 snaake) Tagish (Tāgish) (2 snaake) Tahltan (Dahdzege) (55 snaake) Kaska (Dene K’éh) (400 snaake) Daneza (Beaver) (Dane-ẕaa Ẕáágé ) (? snaake) Sekani (Tsekʼehne) (30-40 snaake) Süüd-Slavey (Dene Dháh ) (2.310 snaake) Nuurd-Slavey (Sahtúot'ı̨nę Yatı̨́ ᓴᑋᕲᖌᑎᑊᐠᓀᐠ ᔭᕱ) (1.235 snaake) Dogrib (Tłı̨chǫ Yatiì) (? snaake) Denesuline (Dëne Sųłiné) (? snaake) Tsetsaut (Wetaŀ) (†1927 - ütjstürwen) Tsuutina (Tsuut’ina) (? snaake) Nadot’en-Wets’uwet’en (Nadot’en-Wets’uwet’en) (292 snaake) Dakelh (Dakelh) (? snaake) Tsilhqot’in (Tsilhqoxt’in) (? snaake) Nicola (Stuwix, Similkameen, Stuichamukh) († ütjstürwen) Kwalhioqua–Tlatskanai (?) (†1930s - ütjstürwen) Pasiifik-Atapaskisk spriaken Hupa (Na:tinixwe, Dining’xine:wh)


Vas'a Veikki (bäären Vasilii Saveljevič Ivanov; üüb Rüs: Вася Вейкки Vasja Vejkki of Василий Савельевич Иванов Vasilij Savel'jevič Ivanov; * 8. Marts 1958 uun't taarep Onkulitsa, Olonets Distrikt, Kareelisk ASSR, Sowjetunioon) as en kareelisk dachter, skriiwer, auersaater an jurnalist. Hi skraft üüb det Olonetsisk spriikwiis (Livvin kieli, Livvinkarjala) faan det Kareelisk Spriik an uk staken üüb det Rüs Spriik.


Tlingit spriak (tli: Lingít Yoo X̲'atángi, Teslin Łingít) — san en twiig faan a Na-Dene spriaken. Snaaket woort det faan amanbi 845 minsken fööraal uun USA (Alaska) an uun a Kanada. Nuurd-Tlingit (ingels Northern Tlingit) Grat-Nuurd-Tlingit (ingels Greater Northern Tlingit, Northern Tlingit (sensu stricto)) Angoon spriakwiis Xutsnoowú Ḵwáan (ingels Angoon people) Xudzidaa Ḵwáan (ingels Angoon people) Sitka spriakwiis Shee At’iká Ḵwáan / Sheet’ká Kwáan (ingels Sitka people). Uun eilun Sitka an Chichagof (Shee At’iká). Sumdum spriakwiis S’awdaan Ḵwáan (ingels Sumdum people) Auke (Aak’w) spriakwiis Aak’w Ḵwáan (ingels Auke Bay people). Uun süüd Lynn Canal, Juneau an nuurd Admiralty eilun. Widjnuurd-Tlingit (ingels Far Northern Tlingit, Gulf Coast Tlingit). Haines (Deishú), Yakutat an Hoona. Hoona (Gaawt’aḵ.aan, Xunaa) Xunaa Ḵwáan (ingels Hoonah people). (?) G̲alyáx Ḵwáan (ingels Kaliakh River people). Chilkat spriakwiis Jilḵaat Ḵwáan (ingels Chilkat people). Uun Klukwan. (?) Jilḵoot Ḵwáan (ingels Chilkoot people). Uun Haines an Skagway. Dry Bay spriakwiis G̲unaaxoo Ḵwáan (ingels Dry Bay people) Yakutat (Yaakwdáat) spriakwiis Laax̲aayík Ḵwáan (ingels Yakutat Bay people) Interior Tlingit (ingels Interior Tlingit, Inland Tlingit). Uun Kanada. Atlin Tlingit Áa Tlein Ḵwáan (ingels Atlin Lake people) T’aaḵu Ḵwáan (ingels Taku people) Deisleen Ḵwáan (ingels Teslin Lake people) Carcross Tlingit people. Süüd-Tlingit (ingels Southern Tlingit)


Murino (üüb Rüs: Му́рино Múrino) as det naistgratst steed uun det Leeningrad Prowins, Rüslun. At steed leit uun a waast faan't prowins, nai bi Sankt Petersburg. Det hee 78.184 lidj (2021). Russia: Leningrad Oblast, citypopulation.de


Wsewoloschsk (üüb Rüs: Все́воложск Vsévoložsk) as det traadgratst steed uun det Leeningrad Prowins, Rüslun. At steed leit uun a waast faan't prowins, nai bi Sankt Petersburg. Det hee 75.660 lidj (2021). Russia: Leningrad Oblast, citypopulation.de


Wyborg (üüb Rüs: Вы́борг Výborg; üüb Finsk: Viipuri; üüb Sweedsk: Viborg) as det fjuardgratst steed uun det Leeningrad Prowins, Rüslun. At steed leit uun a nuurdwaast faan't prowins, nai bi't grens tu Finlun. Det hee 74.054 lidj (2021). Faan 1918 tu 1940 an faan 1941 tu 1944 wiar't steed dial faan Finlun. Russia: Leningrad Oblast, citypopulation.de


Sosnowy Bor (üüb Rüs: Сосно́вый Бор Sosnóvyj Bor) as det füftgratst steed uun det Leeningrad Prowins, Rüslun. At steed leit uun a waast faan't prowins, bi a Golf faan Finlun. Det hee 67.054 lidj (2021). Russia: Leningrad Oblast, citypopulation.de


Det Agder Prowins as sant de 1. Janewoore 2020 en prowins uun Noorweegen. At prowins leit uun a süüd faan't lun. Det hee 308.843 lidj (2021). At hoodsteed faan't prowins as Kristiansand. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: At prowins hee 25 komuunen (üüb Noorsk: kommuner, iantaal kommune): Norway: Administrative Division, citypopulation.de Norway: Agder, citypopulation.de Agder: County in Norway, citypopulation.de


Det Innlandet Prowins as sant de 1. Janewoore 2020 en prowins uun Noorweegen. At prowins leit uun a süüduast faan't lun. Det hee 370.603 lidj (2021). At hoodsteed faan't prowins as Hamar. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Norway: Administrative Division, citypopulation.de Norway: Innlandet, citypopulation.de


Det Møre og Romsdal Prowins as en prowins uun Noorweegen. At prowins leit uun a waast faan't lun. Det hee 265.544 lidj (2021). At hoodsteed faan't prowins as Molde. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Norway: Administrative Division, citypopulation.de Norway: Møre og Romsdal, citypopulation.de


Det Nordland Prowins as en prowins uun Noorweegen. At prowins leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 240.345 lidj (2021). At hoodsteed faan't prowins as Bodø. Dön Lofoten Eilunen lei nai bi a nuurdeeg faan't prowins. At eilun Jan Mayen, wat uun a Nuurdatlantik uun a nuurduast faan Islun leit, hiart uk tu't prowins. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Saamisk spriiken wurd uun't prowins snaaket. Norway: Administrative Division, citypopulation.de Norway: Nordland, citypopulation.de


Det Rogaland Prowins as en prowins uun Noorweegen. At prowins leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 482.645 lidj (2021). At hoodsteed faan't prowins as Stavanger. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Norway: Administrative Division, citypopulation.de Norway: Rogaland, citypopulation.de


Baukonst (lat. architectura) as det ploonin an bauen faan hüsang an gebüüden. Det woort faan architekten ütjfeerd. Iar wiar det baumäästern. Huar baukonst begant, as swaar tu saien. En ianfach hüs woort miast ei üs baukonst betiakent. Rümen : Hü san a rümen mäenööder ferbünjen? Positjuun : Hü as det objekt ütjracht? Furem : Hü schocht det objekt ütj? Funktjuun : Huar as det objekt gud föör? Konstruktjuun : Hü as det objekt baud? Woger : Hük materiol an klöören wurd brükt? Käänen : As al faan bütjen tu käänen, wat diar banen as? Trinjam : Hü paaset det objekt tu ööder objekten trinjam? Idee : As diar noch en grater idee mä det objekt ferbünjen? Ökologii : Woort det objekt fernünftag ploonet an baud? Koosten : Luup a koosten ei ütj at ruder? Antoni Gaudí Christopher Wren


Det Troms og Finnmark Prowins as sant de 1. Janewoore 2020 en prowins uun Noorweegen. At prowins leit uun a nuurd faan't lun. Det hee 242.168 lidj (2021). A hoodsteeden faan't prowins san Tromsø an Vadsø. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Saamisk spriiken an Kven, en spriik wat nai tu Finsk as, wurd uun't prowins snaaket. De 28. Oktuuber 2021 saad amtelk det noorsk regiaring, dat uun det nai tukemst Troms an Finnmark weler tau prowinsen wurd. Norway: Administrative Division, citypopulation.de Troms og Finnmark, citypopulation.de


Det Trøndelag Prowins as sant de 1. Janewoore 2018 en prowins uun Noorweegen. At prowins leit uun a maden faan't lun. Det hee 471.124 lidj (2021). A hoodsteeden faan't prowins san Steinkjer an Trondheim. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Norway: Administrative Division, citypopulation.de Norway: Trøndelag, citypopulation.de


A Lofooten (nuurdsamisk: Lofuohta of Váhki) san en skööl faan 80 eilunen an uk en distrikt (en loonskap) uun't noorsk Prowins Nordland. A gratst eilunen diar san Austvågøya, Skrova, Gimsøya, Vestvågøy, Flakstadøy, Moskenesøy, Værøy an Røst. Uun't Noorsk woort di nööm üs iantaal brükt: 'Lo_foten' ment 'Loks_fut' efter det furem faan en eilun. Commonskategorii: Lofooten – Saamlang faan bilen of filmer


Det Vestfold og Telemark Prowins as sant de 1. Janewoore 2020 en prowins uun Noorweegen. At prowins leit uun a süüd faan't lun. Det hee 421.882 lidj (2021). At hoodsteed faan't prowins as Skien. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Norway: Administrative Division, citypopulation.de Norway: Vestfold og Telemark, citypopulation.de


Det Vestland Prowins as sant de 1. Janewoore 2020 en prowins uun Noorweegen. At prowins leit uun a süüdwaast faan't lun. Det hee 638.821 lidj (2021). A hoodsteeden faan't prowins san Bergen an Leikanger. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Norway: Administrative Division, citypopulation.de Norway: Vestland, citypopulation.de


At Noorsk Sia (noorsk Norskehavet, ingelsk Norwegian Sea) as det ferbinjang tesken a Atlantik an at Arktisk Sia. Hat leit tesken Noorweegen, Islun, Greenlun an Spitsbergen, an as sowat 1,1 miljuunen kwadrootkilomeetern grat. Efter süüd leit at Nuurdsia an efter nuurduast at Barentssia; at Noorsk Sia as oober föl jiper, bit 4.000 meetern. At Noorsk Sia spelet en wichtag rol bi a globaal saaltweeder-kreisluup. At warem weeder faan a Golfstruum keelt uf, woort tu a Nuurdatlantikstruum, saket uf an lääpt ufkeeld weder turag am a süüd. Commonskategorii: Noorsk Sia – Saamlang faan bilen of filmer


Det Viken Prowins as sant de 1. Janewoore 2020 en prowins uun Noorweegen. At prowins leit uun a süüd faan't lun. Det hee 1.252.384 lidj (2021). A hoodsteeden faan't prowins san Oslo (uk wan't steed nian dial faan't prowins as), Drammen, Sarpsborg an Moss. Dön tjiin gratst steeden uun't prowins san: Norway: Administrative Division, citypopulation.de Norway: Viken, citypopulation.de


Adeline Petersen (* 15. Oktuuber 1940 uun Naibel, † 12. August 2011 uun Kiil) wiar en wedenskapswüf uun a fresk filologii. Adeline wooks uun a Wiidinghiird ap. Hör mamenspriak wiar frasch an aatjen spriak wiar wiidinghiirder. Bütj fresk snaaket Adeline uk sjiisk an däänsk, plaatsjiisk an süüdjütsk. Leederhen liard hat waastfresk an holuns uun Groningen. Adeline hää bi't Wurdenbuksteed uun Kiil werket an bi't Nordfriisk Instituut uun Bräist. Sant 2009 wiar Adeline iarenlasmoot faan a Instituutsferian. A Frisian and Germanic miscellany : published in honour of Nils Århammar on his sixty-fifth birthday, 1996 Friesisches Wörterbuch : Wörterbuch der Wiedingharder Mundart auf der Grundlage eines Manuskripts von Peter Jensen (1861-1939) sowie unter Mitwirkung von vielen freiwilligen Helfern in der Wiedingharde = Freesk uurdebuk, 1994 Freesk uurdebuk = Friesisches Wörterbuch : Wörterbuch der Wiedingharder Mundart, 1994 Luklik tid : üülje än naiere bjarnerime än hu dächte deertu by Albrecht Johannsen, 2003 Friesischer Sprachkurs - Mooringer Frasch by Adeline Petersen, 2007 Unerwäis - unn a knip : ferteel iinjsen foon e Fååstewål : Stöögne üt e Wiringhiird, e Böökinghiird än e oordergooshiird, schraawen tu e weedstrid "Ferteel iinjsen", 2004 En schaame awt wååder : latje ferteelinge eeftert lååwent (Mooringer frasch by Johannes Petersen),


A Nuurdatlantikstruum (ingelsk: North Atlantic Current, NAC) as en warmen globaalen struum, di üs golfstruum begant an efter nuurdwaast bit Euroopa ferlääpt. Hi suragt diarför, dat at kliima uun Nuurdwaasteuroopa föl warmer as, üs det efter't geograafisk breetje eegentelk wees skul. Uun't Noorsk Sia keelt di struum uf, saket uf an lääpt ufkeeld weder turag am a süüd. The North Atlantic Current (ingelsk) Commonskategorii: Struumer uun a Atlantik – Saamlang faan bilen of filmer


At geograafisk breetje ( φ {\displaystyle \varphi \,} ) of a breetjinkreis (latiinsk latitudo, ingelsk latitude; ufkört LAT) as di winkel, di en ponkt üüb a eerd faan a ekwaator ufstäänt. Efter nuurden began a breetjin mä 0° (ekwaator) an kön bit +90° (nuurdpuul) waaks, efter süüden gongt'at faan 0° bit -90° (süüdpuul). Steeden, diar like widj faan a ekwaator ufstun, lei üüb det salew geograafisk breetje. Am en ponkt üüb a eerd iandüüdag tu bestemin, brükst dü uk noch at geograafisk lengde ( λ {\displaystyle \lambda \,} ) of a meridiaan (latiinsk longitudo, ingelsk longitude, ufkört LON). Det täält faan 0° (Lengde faan Greenwich, Nolmeridian) efter uasten bit 180° (uastelk lengde) an uk efter waasten bit 180° (waastelk lengde). 180° uast an 180° waast faal üüb disalew meridiaan, det as at dootemgrens. Steeden, diar üüb di salew meridiaan lei, haa tu salew tidj made. A meridiaan as at madeliinje. Commonskategorii: Geograafisk breetje – Saamlang faan bilen of filmer Siamiil Nuurdhualewkuugel Süüdhualewkuugel


Elias Lönnrot ([ˈɛlias ˈlœnruːt], uk Lö(n)nrot(h); * 9. April 1802 uun Sammatti, Sweeden (Finlun); † 19. Marts 1884 uk diar do uun det Rüs Keiserrik) wiar en finsk skriiwer, filoloog, dochter an botaaniker. Hi maaget raisen uun Finlun an Uastkareelien an skreew det müntelk auerlöwert finsk an kareelisk folksdachting deel. Det wurd det grünjlaag för sin werken det natschunaaleepos Kalevala (1835) an't saamling faan liitjin Kanteletar (1840). Mä sin werken lai hi a grünjstian för en literatüür üüb Finsk an't apwaaksen faan en finsk identiteet. Commonskategorii: Elias Lönnrot – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Elias Lönnrot


At geograafisk lengde ( λ {\displaystyle \lambda \,} ) of a meridiaan (latiinsk longitudo, ingelsk longitude, ufkört LON) as di winkel, di en ponkt üüb a eerd faan a nolmeridiaan ufwikt. A nolmeridiaan ferlääpt faan a nuurdpuul tu a süüdpuul troch det stääd Greenwich, Faan diar (0°) wurd a meridiaanen efter uasten bit 180° (uastelk lengde) an uk efter waasten bit 180° (waastelk lengde) tääld. 180° Uast an 180° Waast faal üüb disalew meridiaan, det as at dootemgrens. Steeden, diar üüb di salew meridiaan lei, haa tu salew tidj made. A meridiaan as at madeliinje. Am en ponkt üüb a eerd iandüüdag tu bestemin, brükst dü bütj at lengde uk noch at breetje. At geograafisk breetje ( φ {\displaystyle \varphi \,} ) of a breetjinkreis (latiinsk latitudo, ingelsk latitude; ufkört LAT) as di winkel, di en ponkt üüb a eerd faan a ekwaator ufstäänt. Efter nuurden began a breetjin mä 0° (ekwaator) an kön bit +90° (nuurdpuul) waaks, efter süüden gongt'at faan 0° bit -90° (süüdpuul). Steeden, diar like widj faan a ekwaator ufstun, lei üüb det salew geograafisk breetje. Commonskategorii: Geograafisk lengde – Saamlang faan bilen of filmer Uasthualewkuugel Waasthualewkuugel


A Pulaarkreiser san tau breetjinkreiser, ään üüb a nuurdelk eerdheleft an ään üüb a süüdelk eerdheleft. Jo lei üüb 66° 33′ 55″ (≈ 66,57°) nuurdelk an süüdelk breetje, an san jüst am 90° fersaat tu a Kiarkreiser. At regiuun nuurden faan a nuurdelk pulaarkreis as a Arktis, an süüden faan a süüdelk pulaarkreis leit a Antarktis. Wan a san di 21. Jüüne uun a nuurdsomer lik faan boowen üüb a nuurdelk kiarkreis skinjt, do woort'at nuurden faan a nuurdelk pulaarkreis goorei naacht, an süüden faan a süüdelk pulaarkreis woort at goorei dai. Di 21. Detsember as't jüst amkiard, uun Nuurdruslun, Nuurdnoorweegen, Nuurdkanada blaft at jonk. Do haa jo pulaarnaacht. Uun a Arktis wene stüdag minsken, uun a Antarktis oober ei. Commonskategorii: Pulaarkreis – Saamlang faan bilen of filmer


A Ringelt Selag (Pusa hispida, of uk: Phoca hispida) as en Ruuwdiart uun't famile faan a Siahünjer (Phocidae). Uun a Arktis as hi di miast föörkemen slach. Hi lewet oober uk uun a nuurdelk Uastsia. A Ringelt Selag liket a Selag auer a miaten. Hi fäält oober üüb mä sin laacht ringler trinjam jonk plaker uun't skan. An 'Echt' Selger san uk wat linger an swaarer. P. h. hispida, uun't Nuurdelk Is-Sia P. h. botnica, uun't Uastsia P. h. ladogensis, uun a Ladoga-Sia P. h. saimensis, uun a Saimaa-Sia Commonskategorii: Ringelt Selger – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Ringelt Selger


Sterlitamak (üüb Rüs: Стерлитама́к Sterlitamák; üüb Baschkir: Стәрлетамаҡ Stärlyetamaq) as det naistgratst steed uun't republiik Baschkortostaan, Rüslun. At steed leit uun a süüd faan't republiik, bi de Belaja Struum. Det hee 276.394 lidj (2020). Russia: Republic of Bashkortostan, citypopulation.de


Salawat (üüb Rüs: Салава́т Salavát; üüb Baschkir: Салауат Salawat) as det traadgratst steed uun't republiik Baschkortostaan, Rüslun. At steed leit uun a süüd faan't republiik, bi de Belaja Struum. Det hee 150.500 lidj (2020). Russia: Republic of Bashkortostan, citypopulation.de


Neftekamsk (üüb Rüs: Нефтека́мск Neftekámsk; üüb Baschkir: Нефтекама Nyeftyekama) as det fjuardgratst steed uun't republiik Baschkortostaan, Rüslun. At steed leit uun a nuurdwaast faan't republiik, bi de Kama Struum. Det hee 131.138 lidj (2020). A nööm faan't steed komt faan det rüsk wurd нефть neft' "eerdööle" an a nööm faan a struum, diarbi det leit. Russia: Republic of Bashkortostan, citypopulation.de


Oktjabrski (üüb Rüs an Baschkir: Октябрьский Oktjabr'skij an Oktyabr'skiy) as det füftgratst steed uun't republiik Baschkortostaan, Rüslun. At steed leit uun a waast faan't republiik, bi de Ik Struum, nai bi't grens tu Tatarstaan. Det hee 114.100 lidj (2020). Russia: Republic of Bashkortostan, citypopulation.de


Tujmasy (üüb Rüs: Туймазы́ Tujmazý; üüb Baschkir: Туймазы Tuymazı) as det seekstgratst steed uun't republiik Baschkortostaan, Rüslun. At steed leit uun a waast faan't republiik, nai bi't grens tu Tatarstaan, bi de Usen Struum. Det hee 68.246 lidj (2020). Russia: Republic of Bashkortostan, citypopulation.de


Beloretsk (üüb Rüs: Белоре́цк Beloréck; üüb Baschkir: Белорет Byeloryet) as det sööwenstgratst steed uun't republiik Baschkortostaan, Rüslun. At steed leit uun a uast faan't republiik, uun dön Uraal Berger. Det hee 64.921 lidj (2020). Russia: Republic of Bashkortostan, citypopulation.de


Ischimbai (üüb Rüs: Ишимба́й Išimbáj; üüb Baschkir: Ишембай İşyembay) as det aachstgratst steed uun't republiik Baschkortostaan, Rüslun. At steed leit uun a süüd faan't republiik, bi de Belaja Struum. Det hee 64.386 lidj (2020). Russia: Republic of Bashkortostan, citypopulation.de


Sibai (üüb Rüs: Сиба́й Sibáj; üüb Baschkir: Сибай Sibay) as det njüügenstgratst steed uun't republiik Baschkortostaan, Rüslun. At steed leit uun a süüduast faan't republiik, uun dön Uraal Berger, nai bi't grens tu det Tscheljabinsk Prowins. Det hee 60.780 lidj (2020). Russia: Republic of Bashkortostan, citypopulation.de


Kumertau (üüb Rüs: Кумерта́у Kumertáu; üüb Baschkir: Күмертау Kümyertaw) as det tjiinstgratst steed uun't republiik Baschkortostaan, Rüslun. At steed leit uun a süüd faan't republiik, twesken de Belaja Struum an't grens tu det Orenburg Prowins. Det hee 59.478 lidj (2020). Russia: Republic of Bashkortostan, citypopulation.de


Joensuu (üüb Kareelisk: Jovensuu) as at hoodsteed faan't Lunskap Nuurdkareelien uun Finlun. At steed leit uun a süüd faan't lunskap, bi a Pielisjoki an de Pyhäselkä Sia. Det hee 76.935 lidj (2020). A nööm faan't steed komt faan Finsk joki (geenitiif: joen) "struum" an suu "mös". Sjiisklun Hof (Saale), Tjiisklun (sant 1969) Sweeden Linköping, Sweeden (sant 1940) Islun Ísafjörður, Islun (sant 1948) Norweegen Tønsberg, Noorweegen (sant 1948) Litauen Vilnius, Liitauen (sant 1970) Ruslun Petrosawodsk, Republiik Kareelien, Rüslun (sant 1994) Finland: North Karelia, citypopulation.de


Lappeenranta (üüb Sweedsk: Villmanstrand) as at hoodsteed faan't Lunskap Süüdkareelien uun Finlun. At steed leit uun a süüd faan't lunskap, nai bi't grens tu Rüslun. Det hee 56.230 lidj (2020). Finland: South Karelia, citypopulation.de


Lieksa as det naistgratst steed uun't Lunskap Nuurdkareelien uun Finlun. At steed leit uun a nuurduast faan't lunskap. Det hee 6739 lidj (2020). Finland: North Karelia, citypopulation.de


A Botnisk Siaböösem (sweedsk Bottniska viken; finsk Pohjanlahti) as di nuurdelk dial faan a Uastsia tesken Sweeden uun't waasten, Finlun uun't uasten an a Åland-Eilunen uun't süüden. Loonskapen uun Sweeden an Finlun haa hör nööm diarefter: Norrbottens län, Västerbottens län, Österbotten. A Botnisk Siaböösem as 240 km briad, 725 km lung, an namt en areaal faan 117.000 kwadrootkilomeetern iin. Uun't madel as't diar 60 meetern jip, at jipst steed lingt deel bit 301 meetern. Commonskategorii: Botnisk Siaböösem – Saamlang faan bilen of filmer


Nils Rudolf Århammar (* 7. August 1931 uun Katrineholm, Sweeden, † 10. Janewoore 2022 uun Naibel) wiar en spriakwedenskapsmaan an hää ham mä fresk filologii befaadet. Hans-Momsen-Pris, 2014 Handbuch des Friesischen = Handbook of Frisian studies, 2001 Aspects of language : studies in honour of Mario Alinei : papers presented to Mario Alinei Miscellanea Frisica : in nije bondel Fryske stúdzjes = een nieuwe bundel Friese studies = a new collection of Frisian studies, 1984 A Frisian and Germanic miscellany : published in honour of Nils Århammar on his sixty-fifth birthday, 1996 Die Sprachen der Insel Föhr : Föhrer Friesisch (Fering) und Plattdeutsch by Nils Århammar, 1975 Scripta Frisica : tinkbondel foar Arne Spenter (1926-1977), 1979 Handbuch des Friesischen = Handbook of Frisian studies, 2001 Skriiw fresk ; Schriw frasch ; Skriiv friisk : teksten tu a fresk literatüürweedstridj 1989/90, 1993 Die Syltringer Sprache, die Syltringer Literatur by Nils Århammar, 1967 an 1975 Fering lidj an leewent by Peter Paulsen Das Nordfriesische, eine Bestandsaufnahme, 2008 (üüb sjiisk) Efterrep faan a Uni Flensborag Leeuwarder Courant 2022-01-11 NFT 2022-01-17


A Kemijoki [ˈkɛmijɔki] as mä en lengde faan 550 kilomeetern a lingst struum uun Finlun. Hi ferlääpt troch Laplun an lääpt ütj uun a Uastsia. Commonskategorii: Kemijoki – Saamlang faan bilen of filmer