En minüüt as en ianhaid för't tidj uun't SI-süsteem. 60 minüüten san 1 stünj, an 60 sekunden san 1 minüüt. At minüüt woort mä m i n {\displaystyle min} ufkört. Dan an wan sjocht'am uk 1h 30′ 45″ (för 1 stünj, 30 minüüten an 45 sekunden). Det as oober eegentelk ei rocht, auer jo tiakens ′ an ″ bluas för winkel-minüüten an winkel-sekunden tuläät san, t.b. 54°23'48".


At stünj as di 24. dial faan en dai. Det ufkörtang h {\displaystyle h} komt faan't latiinsk wurd „hora“. 1 stünj (h) = 60 minüüten (min) = 3600 sekunden (s) Uun skuul as en stünj oober miast bluas 45 minüüten loong.


Wat menst dü? Mooring di eerdsatelit Öömrang di 12. dial faan't juar Sölring Muun (Planeet) Muun (Kalen'er), di Tir fan 28 bit 31 Daagen


At (Juliaans) juar as en miat för't tidj an düüret akeroot 365,25 daar. Det krüm taal komt diarfaan, dat wi trii juar loong mä 365 daar reegne, an do ian juar mä 366 daar. Det as en skregeljuar. Juartjiint. Det as en tidjrüm faan 10 juaren an woort faan di 1. Janewoore efter en tjiiner-juar, t.b. 1971 bit tu di 31. Detsember faan't naist tjiiner-juar reegent, det wiar do 1980. Wan am faan a "sööwentager juaren" snaaket, ment am oober miast a juaren, diar mä 197.. began, det ment faan 1970 bit 1979. Juarhunert. Diar as miast en tidjrüm faan di 1. Janewoore efter en hunerter-juar (t.b. 1801) bit tu di 31. Detsember faan't naist hunerter-juar (t.b. 1900) mä mend. Detdiar juarhunert as do det 19. juarhunert. Juardüüsen. Det lääpt jüst so mä düüsener-juaren, t.b. faan di 1. Janewoore 1001 bit tu di 31. Detsember 2000. Det as do det 2. juardüüsen efter Krast. Juarmiljuun. Son tidjrüm woort t.b. uun a geologii brükt. Ian juarmiljuun woort Ma (faan Mega-annum) ufkört. At juar spelet en grat rol bi kalendern. Wi racht üs efter di Gregoriaans kalender an haa nü det juar 2024 efter Krast. Uun a astronomii woort det juar ööders


A Kenkenbuum of Julbuum, (sö.) Jöölboom woort uun Nuurdfresklun flooksis uun steed faaan en tanebuum uun a jultidj apsteld. Det as en letj holtrak mä en kraans faan green twiigen, miast boksbuum. Jo figüüren san maaget mä saaltdii an het kenkentjüch (sö. Popen). Dü könst diar en swin finj, en kü, en sjep, en hingst, en höön of en fask. En siilskap of en maln sjocht am uk leewen ans. Oner stäänt a leewentsbuum mä Adam an Eva, aapel an slaang. Do hinge diar keeden mä sinken of plumen an sjauer aapler, an jo grater kenkenbuumer fu noch sjauer tualaglaachten efter det muude faan a adventskraans. Miast stäänt a kenkenbuum uun en wönang. Mä det kenken as was det Jesuskint mend. An jul komt faan det däänsk wurd hjul, det het wel (ingelsk: wheel). Diar as was det juar mä mend, wat ham so üs en wel dreit. Jo sjauer aapler stun wel för a sjauer juarstidjen. An at kenkentjüch as sümbool för sünjhaid an rünjhaid. A iarst julbuum (amrum-news.de)


Kentucky [kənˈtʌki] as en diiljstoot foon da Feriind Stoote. E diiljstoot läit önj't ååsten foon't lönj. Dåt heet 4.467.673 manschne (2019). E hoodstää foon e diiljstoot as Frankfort. Da tiin grutst stääse önj e diiljstoot san: Kentucky heet 120 counties: Kiik uk deer: List foon counties önj Kentucky Boone Ken- ton Camp- bell Pend- leton Bracken Robertson Mason Lewis Carter Greenup Boyd Lawrence Martin Pike Letcher Harlan Bell Knox Whitley McCreary Wayne Clinton Cumber- land Monroe Allen Simpson Logan Todd Christian Trigg Calloway Gra- ves Fulton Hickman Carlisle Ballard Mc Cracken Mar- shall Li- ving- ston Critten- den Union Henderson Daviess Han- cock Breckin- ridge Meade Hardin Bullitt Jefferson Oldham Trimble Carroll Henry Owen Gallatin Grant Harrison Nicholas Fleming Rowan Elliott Morgan Magoffin John- son Floyd Knott Breathitt Perry Leslie Clay Laurel Pulaski Russell Adair Met- calfe Barren Warren Butler Muhlen- berg Hopkins Caldwell Lyon Webster McLean Ohio Grayson Ed- monson Hart Green Taylor Casey Lincoln Rock- castle Jack- son Owsley Lee Wolfe Menifee Bath Mont- gomery Bourbon Scott Frank- lin Shelby Spencer Nelson LaRue Marion Boyle Gar- rard Madi- son Estill Powell Clark Fayette Wood- ford An- der- son Wash- ington Mercer Jessa- mine USA: States, citypopulation.de USA: Kentucky,


Det latiinsk alfabeet as faan't latiinsk spriak ütjgingen an woort daalang faan flook romaansk, germaans of slaawisk spriaken brükt. Uk ööder spriakfamilin haa det auernimen. Daalang as't det miast brükt alfabeet üüb a welt. Latiinsk spriak Indogermaans


Latiinsk (lat. lingua latina) as en indogermaans spriak, diar iar trinjam Room snaaket wurden as. Latiinsk wiar det amtelk spriak faan't Röömsk Rik an sodenang en wichtag spriak trinjam at waastelk Madlunsia. Ütj det amgungsspriak san leeder a romaansk spriaken wurden. Latiinsk as üs amgungsspriak ütjstürwen, oober hat blääw det spriak faan a wedenskap an fööraal faan a hööw. Bit iin uun't 19. juarhunert wiar't det spriak üüb a huuchskuulen uun Euroopa. An uk daalang as't uun düüsenen faan fräämwurden noch diar. Uun flook skuulen an huuchskuulen woort det daalang noch onerracht, auer't son grat bedüüdang för't Europeesk kultüür hää. Latiinsk as at amtsspriak faan't Watikaanstääd. At röömsk-katuulsk hööw skraft daalang noch aal a wichtag skriiwen so, an a poop dää san seegen üüb latiinsk. Bispalen: īnsula (eilun w.); amīcus (frinj m.); an rēgnum (könangrik s.).


Kil as en krisfri stää önjt tjüsch bundeslönj Slaswik-Holstiinj. Jü stää heet 235.366 inboogere (2006). Daniel Günther (* 1973), sunt 2017 ministerpräsident foon Slaswik-Holstiinj. Hans Plutta (1902-1980), künstler. Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2021 (XLS-datei) (Widjerfeerd üüb grünjlaag faan't fulkstäälang 2011) (Heelp aw tjüsch) Oberbürgermeister Dr. Ulf Kämpfer


w1 At Madlunsia (latiinsk Mare Mediterraneum) as en grat banensia tesken Euroopa, Afrikoo an Aasien. Hat as amanbi 2,5 Mio. km² grat an häält 4,3 Mio. km³ weeder. Det jipst steed as 5.267 m jip. Det regiuun trinjam at Madlunsia hää en aanj kliima. Uun't waasten begant det mä Spoonien, do kem klookwiis Frankrik, Monako, Itaalien, Malta, Sloweenien, Kroatien, Bosnien an Herzegowina, Montenegro, Albaanien, Griichenlun, a Türkei, Zypern, Syrien, Libanon, Israel, Gaza, Egypten, Libyen, Tuneesien, Algeerien, Maroko an Gibraltaar. Miast as't uun a somer fiks warem an drüg, an uun a wonter milj an wiat. Faan waast tu uast woort at leewen drüger. Föraal faan Süüdfrankrik (Mistral) an faan Kroatien (Bora) kön fiks sturmer auer't Madlunsia püüste. Commons: Madlunsia – Saamlang faan bilen of filmer Sueskanaal


Holuns At Holuns (Nederlandse taal), uk Neederluns hiart tuup mä't Sjiisk tu a waastgermaans spriaken an as diarmä en twiig faan't Indogermaans. Wan'am't genau namt, as holuns bluas det neederluns spriakwiis faan a waastelk prowinsen (Nuurdholun, Süüdholun). Det standardspriak uun a Neederlunen het neederluns. Diar san en hiale rä ferbinjangen mä't plaatsjiisk, ingelsk an fresk. Holuns as det grünjlaag faan't afrikaans. Needersaksisk Waastsaksisk Stelingwerfs . . . Uastsaksisk Gronings . . . Nuurdneederfrenkisk Nuurdholuns Süüdholuns Amelands Bilts . . . Süüdneederfrenkisk Limborags Süüdbrabants Zeeuws / Sialuns Uastflaams Waastflaams (Westhoek Vlaemsch) . . . Commonskategorii: Holuns – Saamlang faan bilen of filmer Online wurdenbuk – faan a FU Berlin Online spriakkurs – faan a Uni Wien


At tidj as en grate uun a füsiik, det formeltiaken as t, an det SI-ianhaid as det Sekund s. Det klooktidj racht ham efter a san an as uun tidjsoonen fäästlaanj. At tidj hää en grat bedüüdang uun't leewent faan a minsken an as en teemoo uun flook wedenskapen. Commons: Tidj – Saamlang faan bilen of filmer


Uun a wedenskap gongt det am't ütjfinjen faan nei weden, am onerracht an skriiwen faan wedenskapelk werken. En grööw iindialang gongt efter Natuurwedenskapen Astronomii Geografii Biologii Medesiin Chemii Füsiik Kultuurwedenskapen Histoore Religioon Spriak Konst Sotsiologii Ekonomii Formaal wedenskapen Matematiik Loogik An a • Filosofii as diarbi sowat üs en "auer-"wedenskap. Uk a • Psüchologii läät ham ei so iandüüdag iin uun det ian of ööder sküf paake. An at • Kognitsioonswedenskap as en ferbinjang faan flook enkelt wedenskapen. efter Arno Anzenbacher: Einführung in die Philosophie, Wien: Herder, 1981, S. 22. Commonskategorii: Wedenskapen – Saamlang faan bilen of filmer Wääblink-kataloog tu Wedenskap uun't Curlie Project (iar:DMOZ, üüb huuchsjiisk)


At Kleer, (mo.) kliir, (sö.) Kliiri (Tringa totanus) as en fögel uun't famile faan a Snepen (Scolopacidae). Kleer uun a loft. Ai faan Tringa totanus totanus Marie Tångeberg: Föögle önj Nordfraschlönj. 1992. S. 67 Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Kleeren Wikispecies hää en artiikel tu: Kleeren


Wat menst dü? Graad Celsius Graad Fahrenheit (Graad) Kelvin Winkelgraad


At tempratuur as en grate uun a füsiik. Hör SI-ianhaid as Kelvin (K). Uun Sjiisklun, Uastenrik an a Schweiz as oober uk Graad Celsius (°C) tuläät. Commonskategorii: Tempratuur – Saamlang faan bilen of filmer Waremk


Det Graad Celsius as en miat för't temperatuur. At Celsius-temperatuur ist likwäärdag mä't termodünaamisk temperatur Kelvin: ϑ ≡ T {\displaystyle \vartheta \equiv T} För't amreegnen faan graad Celsius tu Kelvin skel dü reegne: { ϑ } ∘ C = { T } K − 273 , 15 {\displaystyle \left\{\vartheta \right\}_{\mathrm {^{\circ }C} }=\left\{T\right\}_{\mathrm {K} }-273{,}15}


Wat menst dü? Graad Celsius Anders Celsius


At Graad (faan latiinsk gradus‚ straal) as en miat uun a matematiik för di winkel. Det ianhaid woort mä ° ufkört. Am det ei mä en temperatuur tu ferwakslin, haa jo temperatuur-ianhaiden leewen noch en buksteew diarbi so üs °C = graad Celsius. 1 graad as fäästlaanj üs di 360. dial faan en kreis. En sjuarden faan en kreis hää 90°, det as en "rochten winkel", en hualwen kreis as 180° grat. Uun a wedenskap woort oober miast mä r a d {\displaystyle rad} (Radiant) werket. Diarbi gongt am diarfaan ütj, dat en kreis di raadius 1 hää. Do as di hiale kreis (360°) likwäärdag mä 2 π {\displaystyle 2\pi } . Det amreegnin gongt so: 360 ∘ = 2 π r a d {\displaystyle 360^{\circ }=2\pi \,\mathrm {rad} } an so komst dü tu: 1 ∘ = 2 π 360 r a d = π 180 r a d ≈ 0,017 453293 r a d {\displaystyle 1^{\circ }={\frac {2\pi }{360}}\,\mathrm {rad} ={\frac {\pi }{180}}\,\mathrm {rad} \approx 0{,}017453293\,\mathrm {rad} } Bröökdialen faan en graad wurd deesimaal uunden, t.b. 12,37° (= 12 37⁄100°). Jo mut oober uk uun söstagstel uunden wurd mä winkelminüüten an winkelsekunden, t.b. 12°22′12″ (= 12+22⁄60+12⁄3600°). Uun a


A Kleipraker, (wi.) kloipräker (Calidris minuta) as en fögel uun't famile faan a Snepen (Scolopacidae). Calidris minuta Tiaknang faan en Kleipraker. Aier faan Calidris minuta - MHNT Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Kleiprakern Wikispecies hää en artiikel tu: Kleiprakern


Wat menst dü? en aanj faan en magneetisk fial di geograafisk nuurdpuul faan a eerd ( ∞ ) {\displaystyle (\infty )} , di nuurdpuul faan Riemann sin taalenkuugel


Wat menst dü? en aanj faan en magneetisk fial di geograafisk süüduul faan a eerd Nol, di süüdpuul faan Riemann sin taalenkuugel


En magneetisk fial entstäänt troch magneetisk materiool of troch elektrisk struum. Det magneetisk fial lääpt uun sleufen tesken en nuurdpuul an en süüdpuul. En magneetisken nuurd- an en süüdpuul tji enööder jinsidjag uun. Sodenang könst dü mä en kompaas efterwise, huar en magneetisk fial lääpt. Di wai faan a magneetisk struum as faan a nuurd- tu a süüdpuul. Di nuurdpuul faan en kompas wiset tu a geograafisk nuurdpuul faan a eerd, auer diar en magneetisken süüdpuul as. An amkiard as di geograafisk süüdpuul en magneetisken nuurdpuul. Det magneetisk fial ööwet en krääft üüb elektrisk leesen dialen ütj, detdiar krääft het Lorentzkrääft. F → L = q v → × B → {\displaystyle {\vec {F}}_{L}=q\,{\vec {v}}\times {\vec {B}}\,} Diarbi as q {\displaystyle q} at elektrisk lääs, v {\displaystyle v} at faard an B {\displaystyle B} at magneetisk struummäächt.


Wat menst dü? det miat faan't magneetisk fial di wedenskapsmaan Nikola Tesla Di Autofirma Tesla Inc.


At magneetisk struummäächt of uk ianfach magneetfial as en grate uun a füsiik an hää det formeltiaken B. Hat woort uun't SI-süsteem uun Tesla meeden. Det elektrisk struummäächt hinget so mä ööder gratin tuup: F → B = q ⋅ v → × B → ⇔ F → B = I ⋅ s → × B → {\displaystyle {{\vec {F}}_{B}}=q\cdot {\vec {v}}\times {\vec {B}}\Leftrightarrow {{\vec {F}}_{B}}=I\cdot {\vec {s}}\times {\vec {B}}} Diarbi as: F → B {\displaystyle {{\vec {F}}_{B}}} – det krääft üüb't lääs q uun't magneetisk fial q {\displaystyle q\,} – elektrisk lääs I {\displaystyle I\,} - elektrisk struummäächt v → {\displaystyle {\vec {v}}} – faard faan't lääs s → {\displaystyle {\vec {s}}} – di wai faan a elektrisk struum I B → {\displaystyle {\vec {B}}} – magneetisk struummäächt Magneetisk fialmäächt H


At magneetisk fialmäächt as en grate uun a füsiik an hää det formeltiaken H. Hat bestemet krääft an wai faan't magneetisk fial. At magneetisk fialmäächt hinget so mä ööder füsikaalisk gratin tuup: B → = μ ⋅ H → {\displaystyle {\vec {B}}=\mu \cdot {\vec {H}}} Diarbi as B {\displaystyle B} at magneetisk struummäächt an μ {\displaystyle \mu } det magneetisk permeabiliteet faan en materiool (uun a leesag rüm as det μ0) [ H ] = A m {\displaystyle \left[H\right]=\,{\mathrm {A} \over \mathrm {m} }} (Ampere per Meeter) Bi en liken struumfeerer: H = I 2 π ⋅ r {\displaystyle H={\frac {I}{2\pi \cdot r}}} Bispal: Det magneetisk fialmäächt H as bi en struumfeerer, di en struum faan I = 50 A feert, r = 5 cm faan det aaks wech so stark: H = I 2 π ⋅ r = 50 A 2 π ⋅ 5 c m = 159 , 14 A m {\displaystyle H={\frac {I}{2\pi \cdot r}}={\frac {50\,\mathrm {A} }{2\pi \cdot 5\,\mathrm {cm} }}=159{,}14\,\mathrm {\frac {A}{m}} }


At magneetisk permeabiliteet μ as en grate uun a füsiik an sait uun, hü stark en materiool uun en magneetisk fial magnetismus trochläät. At magneetisk permeabiliteet hinget direkt mä't magneetisk struummäächt B an magneetisk fialmäächt H tuup: B → = μ H → {\displaystyle {\vec {B}}=\mu \,{\vec {H}}} Faan en was tempratuur uf uun ferswanjt det ferromagneetisk eegenskap faan en materiool an hat woort paramagneetisk. Didiar tempratuurponkt het Curie-Tempratur T C {\displaystyle T_{\rm {C}}} of ϑ C {\displaystyle \vartheta _{\rm {C}}} (efter Pierre Curie).


Klookris (aw Tjüsch: Klockries, aw Dånsch: Klokris) as en toorp önj e gemiine Risem-Lonham. Et toorp läit önjt söödååsten foon Naibel än önjt nordweesten foon Lonham. Önjt sööden foon Klookris as dåt Andersen-Hüs, dåt sunt 1989 tu e Frasche Feriin for e Ååstermååre hiirt. Et hüs wårt foon e teooterfloose Frasch Klüüs, De Plattdütschen än Frasche Jöögedfloose Shu Shaan, e koor Frasche Loosche än di sosjååle floose Frasche Wüste brüked. Sii uk: Risem. Johannes Oldsen (1894-1958) Nis Albrecht Johannsen (1855-1935) Emil Hansen (1875-1955) Dåt Andersen-Hüs


Di artiikel Elektromagneetik jaft at noch ei. Luke iarst ans diar: Magneetisk fial


Wat menst dü? di elektrisk wederstant, en grate uun a füsiik det elektroonisk baudial


Di elektrisk wederstant as en eegenskap faan en materiool an sait uun, hüföl elektrisk späänang brükt woort, am en elektrisken struum troch en struumfeerer (= di wederstant) tu sjüüren. Det formeltiaken as R – det komt faan't latiinsk resistere (wederstun). Uun't SI-süsteem woort di wederstant mä Ohm betiakent, det ianhaidentiaken as di greks buksteew Ω ("Omega"). Di elektrisk wederstant hinget direkt mä di elektrisk struum an't elektrisk späänang tuup: R = U I = const. ; U = R ⋅ I ; I = U R {\displaystyle R={\frac {U}{I}}={\text{const.}}\ ;\quad U=R\cdot I\ ;\quad I={\frac {U}{R}}} Wan struum troch en wederstant lääpt, fäält det späänang uf an do entstäänt waremk efter det formel: P = U ⋅ I = U 2 R = I 2 ⋅ R {\displaystyle P=U\cdot I={\frac {U^{2}}{R}}=I^{2}\cdot R} Diarbi as P {\displaystyle P} di elektrisk efekt. Mötjstande


Di elektrisk efekt ( P {\displaystyle P} ) as di efekt, di bi en elektrisk energii per tidj ütjkomt. Hi as en eegenskap faan elektrisk aparooten an woort uun Watt (W) uunden. Di elektrisk efekt bereegent ham ütj: P = U ⋅ I = I 2 ⋅ R = U 2 R {\displaystyle P=U\cdot I=I^{2}\cdot R={\frac {U^{2}}{R}}\ } Diarbi as U {\displaystyle U} at elektrisk späänang, I {\displaystyle I} a elektrisk struum an R {\displaystyle R} a elektrisk wederstant. An P = W t {\displaystyle P={\frac {W}{t}}\ } Diarbi as W {\displaystyle W} at elektrisk werk an t {\displaystyle t} at tidj.


Kloor as en cheemisk element mä det ufkörtang Cl an det atoomnumer 17. Di nööm komt faan greks χλωρός chlōrós „laachtgreen“. Normoolerwiis komt Kloor üs det gas Cl2 föör. Hat mei ham oober uk hal mä ööder elementen ferbinj. Wichtag ferbinjangen san kloriiden, huar Kloor üs anion Cl− uun föörkomt. Det bekäändst as was Natriumkloriid (köögsaalt). Det ööder wichtag produkt as di konststof PVC. SIMS-spektrum faan a isotoopen Elektroonenskel Halit (stiansaalt) Kloorgas Oner huuch druk woort Kloor luupen Kööber(I)kloriid Kloor tu renskin PVC Commonskategorii: Kloor – Saamlang faan bilen of filmer Klooriid Harry H. Binder: Lexikon der chemischen Elemente. S. Hirzel Verlag, Stuttgart 1999, ISBN 3-7776-0736-3. A taalen för't infobox kem miast faan www.webelements.com . Michael E. Wieser, Tyler B. Coplen: Atomic weights of the elements 2009 (IUPAC Technical Report). Uun: Pure Appl. Chem. 2010, S. 1, doi:10.1351/PAC-REP-10-09-14. IUPAC, Standard Atomic Weights Revised 2013. Iindraanj tu Chlor uun't GESTIS-dootenbeenk faan't IFA, ufrepen di 9. August 2016 (mä JavaScript). Robert C. Weast (Hrsg.): CRC Handbook of Chemistry and Physics. CRC (Chemical Rubber Publishing Company), Boca Raton 1990, ISBN 0-8493-0470-9, S. E-129 bit E-145. Wäärser uun g/mol an uun cgs-ianhaiden. Amreegent tu SI-wäärs. Yiming Zhang, Julian R. G. Evans, Shoufeng Yang: Corrected


Wat menst dü? Watt (ianhaid), det miat faan di elektrisk efekt Wattsekund, det füsikaalisk miat för energii James Watt


At Watt as det SI-ianhaid för di efekt uun a füsiik. Hat as efter di wedenskapsmaan James Watt faan Skotlun näämd. Det ianhaid woort mä en grat „W“ ufkört. 1 W koon uk mä jo SI-grünjmiaten kg, m an s beskrewen wurd: 1 W = 1 k g m 2 s 3 {\displaystyle \mathrm {1\,W=1\,{\frac {kg\,m^{2}}{s^{3}}}} } 1 W as di efekt, wan dü uun 1 sekund en werk faan 1 Joule skaafest 1 W = 1 J s {\displaystyle \mathrm {1\,W=1\,{\tfrac {J}{s}}} } uun 1 sekund auer en wai faan 1 meeter det krääft faan 1 Newton aprangst, t.b. am en toofel sakelaad uun 1 s am 1 m huuchtulaften bi en elektrisk späänang faan 1 Volt en elektrisken struum faan 1 Ampere luup läätst 1 W = 1 V A {\displaystyle \mathrm {1\,W=1\,\mathrm {VA} } } wan dü 1 gram weeder faan 15 °C uun 1 minüüt am 14,3 K warmer maagest


Kelvin (K) as det SI-ianhaid faan a temperatuur uun a termodünaamik. Uun Sjiisklun, Uastenrik an a Schweiz täält oober uk Graad Celsius (°C) üs amtelk miat. 1 Kelvin(graad) as jüst soföl üs 1 Celsiusgraad, oober det begant bi a absoluut nulponkt tu täälen, det san -273,15 °C. 0 K = -273,15 °C 273,15 K = 0 °C 373,15 K = 100 °C Kelvin läät ham lachter üs graad Celsius uun ööder energii-ianhaiden amreegne: 1 K = ^ 8 , 61735 ⋅ 10 − 5 e V {\displaystyle 1\;\mathrm {K} {\hat {=}}8,61735\cdot 10^{-5}\;\mathrm {eV} } 1 e V = ^ 1 , 16045 ⋅ 10 4 K {\displaystyle 1\;\mathrm {eV} {\hat {=}}1,16045\cdot 10^{4}\;\mathrm {K} } 1 K = ^ 1 , 38066 ⋅ 10 − 23 J {\displaystyle 1\;\mathrm {K} {\hat {=}}1,38066\cdot 10^{-23}\;\mathrm {J} } 1 J = ^ 7 , 24290 ⋅ 10 22 K {\displaystyle 1\;\mathrm {J} {\hat {=}}7,24290\cdot 10^{22}\;\mathrm {K} } eV stäänt för Elektronenvolt an J för Joule


Klöören san a sümboolen üüb spelkoorden. Uun Nuurdfresklun woort miast mä't 'Fransöösk Bleed' spelet. Koordenspalen, wat hal spelet wurd, san Skoot an Dobelhood. Ööder bekäänd spalen san Sääksansöstag, Rommee an Canasta. Det bleed hää sjauer klöören, an a koordenwäärser san 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, B(üür), D(oom), K(önang) an A(s). A klöören het: Commonskategorii: Klöören faan spelkoorden – Saamlang faan bilen of filmer Spektraalklöören


A näädeldiarten (Cnidaria) san en stam faan diarten uun a biologii. Jo lewe oner weeder an diar hiar muar üs 12.000 slacher tu. A näädeldiarten wurd fiiw klasen tureegent: Bluumdiarten (Anthozoa), det san amanbi 7.500 slacher, huar uk sia-anemoonen an stiankoralen tuhiar Staalglaagen (Staurozoa) san glaagen mä en staal, diar jaft at sowat 50 slacher faan Dööbelglaagen (Cubozoa) san amanbi 50 slacher faan glaagen, huar uk enkelt giftagen tuhiar Skiremglaagen (Scyphozoa) mä amanbi 200 slacher, huar uk a blä glaagen tuhiar Hydrozoa san en klas mä amanbi 3.500 ünlik slacher, diar hiar glaagen, koralen an polüüpen tu, uk siamöösk. Onerstam: Myxozoa mä amanbi 1.200 slacher uun 50 sköölen Klasen: Malacosporea - Myxosporea Commonskategorii: Näädeldiarten – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Näädeldiarten


Platwirmer (Plathelminthes of uk Platyhelminthes faan greks platys = plat; helminthes = wirmer) san ianfach diarten saner wäärlisen. Miast san't parasiiten. Amanbi 20.000 slacher wurd uun sjauer klasen iindiald: Bianwirmer (Cestoda) Haagtetjwirmer (Monogenea) Tetjwirmer (Trematoda) (Plagiorchiida) (Dicrocoeliidae) Letj bot (Dicrocoelium dendriticum) Dreiwirmer (Turbellaria) Commonskategorii: Platwirmer – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Platwirmer


At mase as en eegenskap faan arke materiool an en grate uun a füsiik. Hat woort uun SI-süsteem uun kilogram meeden. Det formeltiaken as m {\displaystyle m} . Mase as di grünj för't grawitatjuun. Flooksis woort uk en gewicht uun kilogram uunden. Det as oober eegentelk ei rocht, auer det gewicht en krääft G {\displaystyle G} as, an det hinget ei bluas faan't mase m {\displaystyle m} , man uk faan a faardferanerang üüb a eerd g {\displaystyle g} uf: G = m ⋅ g {\displaystyle G=m\cdot g} Diarbi as g = 9 , 81 m s 2 {\displaystyle g=9{,}81\,\mathrm {\frac {m}{{s}^{2}}} } . Üüb a muun wäächt en kg föl maner. Commonskategorii: Mase – Saamlang faan bilen of filmer


Wat menst dü? det eegenskap faan materiool: gewicht (füsiik) di aperoot, huar dü mä meed könst, hü swaar dü beest en gewichtstak mä en was miat


Det gewicht G → {\displaystyle {\vec {G}}} faan en materiool hinget faan sin mase an det grawitatjuun uf. Sodenang as gewicht en krääft, diar efter onern trakt. Uun't SI-süsteem woort det uun Newton (N) meeden. At gewicht üüb a eerd G {\displaystyle G} bereegent ham ütj mase m {\displaystyle m} an faardferanerang üüb a eerd g {\displaystyle g} : G → = m g → {\displaystyle {\vec {G}}=m\,{\vec {g}}} g {\displaystyle g} as amanbi 9 , 81 m / s 2 {\displaystyle 9{,}81\,\mathrm {m} /\mathrm {s} ^{2}} . Bit 1960 as det gewicht uun kilopond (kp) meeden wurden. Det wiar ianfach, auer 1 kg üüb a eerd genau 1 kp wäächt. Do as det üüb Newton amsteld wurden. Diarbi as 1 kp = 9,80665 N. Det mase faan en materiool blaft likedenang, ianerlei huar det as. Oober det gewicht feranert ham, üüb a muun wäächt det föl maner an uun a leesag rüm wäächt det goor niks muar. Bispal: En materiool faan 100 kg mase wäächt üüb a eerd amanbi 981 N (det san 100 kp), üüb a muun oober man 163 N. Det gewicht üüb a muun as do bluas noch so grat üs det gewicht faan ~16 kg


At Knalangefal, (mo.) wiseroom, knalarngefal, (wi.) hüsegüüger (Crex crex) as en fögel uun't famile faan a Weederhanen (Rallidae). Knalangefalen mä jöönkin. Aier faan Crex crex - MHNT Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Knalangefalen Wikispecies hää en artiikel tu: Knalangefalen


Det faardferanrang üüb a eerd g {\displaystyle g} dää uun, am hüföl en materiool gauer woort, wan't deelfäält. Uun arke sekund san det amanbi 9,81 m/s. Faan detdiar taal hinget uk at swaarkrääft uf. 9,81 m/s2 as oober muar en teoreetisken wäärs, auer ales, wat gau deelfäält, faan a loft aphäälen woort. Det taal g {\displaystyle g} bestemet det gewicht G faan en mase m üüb a eerd: G → = m g → {\displaystyle {\vec {G}}=m\,{\vec {g}}}


At grawitatsion of uk swaarkrääft as ian faan a sjauer grünjkrääften uun a füsiik. Hat suragt diarför, dat masin enööder jinsidjag uuntji. At swaarkrääft hinget faan a faardferanerang üüb a eerd uf, an det as ei aueraal üüb a eerd likedenang. Üüb a berger as't en betj letjer, an üüb siapeegel as't en betj grater. Di ferskeel as oober minimaal. Grawitatsioonstaal Einsteinkrüs Commonskategorii: Grawitatsion – Saamlang faan bilen of filmer


Knud Broder Knudsen (1846-1917), uk Knütj Bruler Knütjen wiar en feringen dachter. Sin saster Julia wiar a skriiwer Lorenz Conrad Peters (1885-1949) sin mam. Hi lewet uun Ööwenem. Högen faan sin staken üüb riimen wurd uun Otto Bremer sin buk, Ferreng an ömreng Stacken I (1888), ütjden. Üs lew nett Mammenspriak (1886) Lew Eilunn Fer Mutt ick ball Üs Frinjskapp Tu 't Konfermiarin Bi 't Ütjbringen tu sjongen Wikisource: Ferreng an ömreng Stacken I, 1888 L.C. Peters: Nordfriesische Dichter. NFJb. 1949. S. 155-158.


A Fresk Riad of uk Interfresk Riad ferträät a intresen faan a Fresken. Diar hiar fertreedern faan trii regiunaal fresk riader tu. Hi ferträät a Fresken bi't fresk loondaisgreemium faan Schleswig-Holstian. Di Fresk Riad as lasmoot faan a sjiisk Manertaalsriad. Nuurd-, Uast- an Waastfresklun haa en aanjen fresken riad. Ään diarfaan stelt di president faan a Interfresk Riad för trii juar: 2006 - 2009: Dieter Baumann, Uastfresklun 2009 - 2012: Dr. Roel Kaastra, Waastfresklun 2012 - 2015: Erk Hassold faan Nuurdfresklun 2015 - 2018: Helmut Collmann, Uastfresklun 2018 - 2021: Pytsje de Graaf, Waastfresklun 2021 - 2024: Ilse Christiansen, Nuurdfresklun 2024 - 2027: Arno Ulrichs, Uastfresklun sektsioon waast: aanj nööm üüb waastfresk: Fryske Rie regiuun: Prowins Fryslân uun a Neederlunen kontoor: Ljouwert/Leeuwarden (Fryske Akademy) hood: Roel Kaastra feert at kontoor: Saapke Miedema sektsioon uast: aanj nööm üüb saaterfresk: Fräiske Räid an üüb plaatsjiisk Freeske Raad regiuun: Uastfresklun, Saaterlun uun Niidersaksen kontoor: Auerk/Aurich (Ostfriesische Landschaft) hood: Gerhard Cordes sektsioon nuurd: aanj nööm üüb frasch: Frasche Rädj regiuun: Nuurdfresklun an Halaglun uun Schleswig-Holstian kontoor: Bräist/Bredstedt hood: Heinrich Bahnsen feert a bedriif: Frank Nickelsen Sjiisk freimarke tu iaren faan a 50. gebursdai uun't juar 2006 Flag faan a Interfresk Riad Steensen, Hemminga, van


Knut Jungbohn Clement (* 4. Detsember 1803 uun Noorsaarep üüb Oomram; † 7. Oktuuber 1873 uun Bergen (New Jersey)) wiar en öömrangen skriiwer an wedenskapsmaan. Efter sin skuultidj as hi skuulmääster wurden. Do hää'er uun Kiil an Heidelberg filosofii, histoore an spriakwedenskapen studiaret. 1836 raiset hi troch Waasteuroopa, faan 1841 bit 1846 hää hi uun Kiil föörleesangen auer spriakwedenskapen häälen. Uun sin buken hää hi ham aleewen för Schleswig-Holstian iinsaat, fööraal uk för a Fresken. Hi hää't diarmä en betj auerdrewen, auer hi mend, dat a Fresken - an fööraal a Öömrangen - a best slach minsken üüb a welt wiar. 1845 skrääw Clement det buk Die Lebens- und Leidensgeschichte der Friesen mä di spröök Lewer duad üs Slaav! föörwech. Det as leeder di woolspröök faan a Nuurdfresken wurden. Mä sin buk Der Zustand der Nordseeküste Schleswig-Holsteins hää Clement ham diarför iinsaat, dat ialtürner baud wurd. Det hää a strunföögesen goorei paaset, auer jo bi en strunagt skap fiks fersiinet haa. Die nordgermanische Welt und ihre geschichtlichen Anfänge. Kopenhagen 1840 Die Lex Salica. Mannheim 1843 Die Lebens- und Leidensgeschichten der Friesen. Kiel 1845 Der Lappenkorb von Gabe Schneider. Leipzig 1846 Der Franzos und seine Sprache. Frankfurt 1848 Das wahre Verhältnis


Koblenz as en krisfri stää önj dåt tjüsch bundeslönj Rhinlönj-Pfalz. Jü stää heet 113.388 inboogere (2020). Koblenz as uk krisstää foon e lönjkris Mayen-Koblenz, hiirt ouers ai ma tu de lönjkris. Germany: States and Major Cities, citypopulation.de Klemens Wenzel Lothar von Metternich


Koolestuf (dt. Kohlenstoff, la. Carbonium) as en chemisch Elemänt ma symbool C än atoomnumer 6. Dåt as en ai-metal, dåt önj ferschilie modifikasjoone forkamt. Iinj deerfoon as en blailuuse huulewliidjer, en oudere en suurt huulewmetal. Koolestuf wörd ål önj e forhistoori önjtdäkt än brükt as hooltkoole, jü mååged wörd döör orgaanisch materjool (mååst hoolt) hiitj tu måågen önj e sörstuf-eerme atmosfeere. Dåt änglisch carbon as deeram uk oufliidjed foon di latinsch noome Carbonium for hooltkoole, jüst as di noome foon e Carbonium-tidrüm, weerönj dåt bilied wörd. Uk diamante, da en ouder allotroop form foon koolestuf san, san sunt lung bekånd. Jarst sunt hu iirtiinde koon huum da synthetisch mååge. Fullerene, jü treed allotroop form, wörd önj da tachentier iire foon dåt 20. iirhunert tufäli äntdäkt. Di koolestof kamt mååst for önj form foon koolewååderstufe, forålen dåt fosiil iiljinge jardgas än ra ööle. Üt ra ööle wårt önj e petrochemisch industrii tum biispel petrooleum, bänziin än keerosin dästiliird än dåt tiint as grünlååg for foole synteetische stufe, as plastike. D. R. Lide: CRC handbook of chemistry and physics: A ready-reference book of chemical and physical data. 87. Aufl. Boca Raton Fla. : CRC Taylor & Francis, 2006 – ISBN 0-8493-0487-3


Wat menst dü? a iinwenern faan Nuurdfresklun a iinwenern faan Uastfresklun a iinwenern faan Waastfresklun Fresken (fulk) Fresk, Friiske spräke Freskenmoolerei


Manila (Cannabis sativa) of (Manila-)Henep as en bloosenplaant faan det famile Cannabaceae. Kultuur-Henep Cannabis sativa var. sativa Wil Henep Cannabis sativa var. spontanea Vav. Indisk Henep Cannabis sativa subsp. indica Uun a siafaard as manila bekäänd, auer diar riaper faan tret wurden san. Normoolerwiis wurd manila-riaper oober ei faan henep maaget, man diarför faan't Abacá-banaan (Musa textilis). Daalang woort henep fööraal uunbaud, am diar plaantenööle faan tu maagin. A bleeden wurd uk rikt. Det as oober uun Sjiisklun ferbeeden, auer di brük ufhingag maaget. Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Manila Wikispecies hää en artiikel tu: Manila Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


Henep (Cannabis) as en skööl faan plaanten uun det famile Cannabaceae. Henep as al loong faan nat för a minsken. Manila (Cannabis sativa) L. Kultuur-Henep Cannabis sativa var. sativa Wil Henep Cannabis sativa var. spontanea Vav. Indisk Henep (Cannabis indica) Lam. Commonskategorii: Henep (Cannabis) – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Henep (Cannabis) Wichtag bööd tu artiikler auer't sünjhaid


Fürth as en krisfri stää önj dåt tjüsch bundeslönj Bayern. Jü stää heet 128.223 inboogere (2020). Germany: States and Major Cities, citypopulation.de Henry Kissinger


At 10. juarhunert föör Krast begant mä't juar 1000 f.Kr. an häält mä't juar 901 f.Kr. ap. Mä det juar 1000 begand uk det 1. juardüüsen f.Kr..


1999 wiar det njüügen-an-neegentigst juar faan det 20. juarhunert. At juar begand mä’n Freidai uun de Gregoriaans kalender. 10. Janewoore: Presidentskapswoolen uun Kasachstaan. 25. Janewoore: Eerdbeewrin uun Kolumbien. 01. April: Det kanaadisk teritoorium faan Nunavut wurd grünjlaanjen. 23. Mai: Johannes Rau wurd tu a bundespresident weelet. 05. Deetsember: Helen Clark wurd 37. premier-minister faan Nei-Sialun 31. Deetsember: Wladimir Putin wurd president faan Ruslun. 02. Janewoore: Sebastian Haffner, tjiisk dachter an publisist (* 1907) 07. Februar: Hussein I., köning faan Jordaanien (* 1935) 02. Marts: Dusty Springfield, britisk schongster (* 1939) 02. Mei: Oliver Reed, britisk schauspeler (* 1938) 23. Jüüle: Hassan II., köning faan Marokko (* 1929) 20. September: Asger Juul Linding Lindinger, deensk Skepsreeder, Generalkonsul, Forfater en Politiker (* 1916)


1996 wiar det seeks-an-neegentigst juar faan det 20. juarhunert. At juar wiar en skregeljuar. 24. Marts: Lundaiswool uun Sleeswich-Holstian. 19. Jüüle-04. August: Seeks-an-twuntigst Olympisk Somerspalen wiar uun Atlanta. 05. Nofember: Presidentskapswool uun dön Ferianigt Stooten: welerwool faan Bill Clinton tu a president. 08. Janewoore: François Mitterrand, fraansöösk poliitiker an president faan Frankrik (* 1916) 15. Janewoore: Moshoeshoe II., köning faan Lesotho (* 1938) 23. April: P. L. Travers, austraalisk dachter (* 1899) 15. Jüüne: Ella Fitzgerald, US-ameerikoons schongster (* 1917) 20. Deetsember: Carl Sagan, US-ameerikoons astronoom (* 1934)


1995 wiar det fiiw-an-neegentigst juar faan det 20. juarhunert. 05. Mei: Raman Pratasewitsch, witjrüs disident. 26. Juuli: Boy Lornsen, Skulptuurenmaaker en Dechter fan Söl' (* 1922) 05. Oktuuber: Alec Douglas-Home, britisk premier-minister (* 1903)


1994 wiar det fjauer-an-neegentigst juar faan det 20. juarhunert. At juar begand mä’n Saninj uun de Gregoriaans kalender. 01. Janewoore: Marianne Bruns, tjiisk dachter (* 1897) 01. Janewoore: Walter Eckhardt, tjiisk poliitiker (* 1906) 22. Janewoore: Telly Savalas, US-ameerikoons schauspeler (* 1922) 08. Jüüle: Kim Il-sung, iarst president faan Nuurdkorea (* 1912)


1993 wiar det trii-an-neegentigst juar faan det 20. juarhunert. At juar begand mä’n Freidai uun de Gregoriaans kalender. 19. Mei: Heide Simonis wurd minister-president faan Sleeswich-Holstian. 06. Janewoore: Dizzy Gillespie, US-amerikoonsk jazz musiiker (* 1917) 06. Janewoore: Rudolf Nurejew, rüs daanser (* 1938)


(fe.) 1990 wiar det neegentigst juar faan det 20. juarhunert. At juar begand mä’n Mundai. (mo.) 1990 wus dåt näägentist iir foon dåt 20. iirhunert. (hf.) 1990 waos dat näängdist iir foon dat 20. iirhonert. 02. August: Iraakisk saldooten marschiaret iin uun Kuwait iin. 04. September: Mike Moore wurd 34. premier-minister faan Nei-Sialun. 01. Oktuuber: Tjiisklun wurd welerferianigt. 02. Nofember: Jim Bolger wurd 35. premier-minister faan Nei-Sialun. 28. Nofember: John Major wurd premier-minister faan dön Ferianigt Köningrik. 15. April: Greta Garbo, sweeds schauspeler (* 1905) 02. Jüüne: Rex Harrison, britisk schauspeler (* 1908) 29. Jüüle: Bruno Kreisky, uasterriks poliitiker (* 1911) 09. September: Samuel K. Doe, president faan Libeeria (* 1951) 26. September: Alberto Moravia, italjeens dachter (* 1907) 14. Oktober: Leonard Bernstein, US-ameerikoons komponist an dirigent (* 1918) 07. Nofember: Lawrence Durrell, britisk dachter (* 1912) 23. Nofember: Roald Dahl, britisk dachter (* 1916)


Koonkern, (fe.) Koonkler (Arachnida) san en klas faan diarten, diar dü bi hör aacht bian kään könst. Insekten haa man sääks. Minsken, diar baang föör koonkern san, san efter di latiinsk nööm arachnophob (F40.2 efter ICD-10). Amblypygi – Araneae – Holothyrida – Ixodida – Mesostigmata – Opilioacarida – Opiliones – Palpigradi – Pseudoscorpiones – Ricinulei – Sarcoptiformes – Schizomida – Scorpiones – Solifugae – Thelyphonida – Trombidiformes A Melen san en onerklas faan a Koonkern. Diar hiar sääks ordern tu: Auerorder: Acariformes (ingelsk: mites) Sarcoptiformes – Trombidiformes Auerorder: Parasitiformes (ingelsk: ticks, 50.000 bit 100.000 slacher) Holothyrida – Ixodida – Mesostigmata – Opilioacarida Wääbkoonkern (Araneae) Wulewkoonkern (Lycosidae) Sicariidae Loxosceles Loxosceles rufescens Fögelkoonkern (Theraphosidae) Aphonopelma Arizona Fögelkoonker (Aphonopelma chalcodes) Theridiidae Suart Wedwüfen (Latrodectus) Zoropsidae Zoropsis Nosferatu Koonker (Zoropsis spinimana) Tegen (Ixodida) (uun't onerklas Melen (Acari)) Skilt-Tegen (Ixodidae) Dermacentor Sjepteg (Dermacentor marginatus) Ixodes Teg (Ixodes ricinus) Mesostigmata (uun't onerklas Melen (Acari)) Varroidae Varroa Varroamel (Varroa destructor) Opiliones Lankerbianer (Phalangiidae) Phalangium Lankerbian (Phalangium opilio) Sarcoptiformes (uun't onerklas Melen (Acari)) Pyroglyphidae Hüsstoofmelen (Dermatophagoides) Skorpioonen (Scorpiones) Commonskategorii: Koonkern – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Koonkern Taranteln


(fe.) 1988 wiar det aacht-an-tachentigst juar faan det 20. juarhunert. At juar wiar en skregeljuar. 08. Mei: Lundaiswool uun Sleeswich-Holstian. 31. Mei: Björn Engholm wurd minister-president faan Sleeswich-Holstian. 08. Nofember: Presidentskapswool uun dön Ferianigt Stooten: wool faan George H.W. Bush tu a president. 09. Marts: Kurt Georg Kiesinger, tjiisk poliitiker, 1966–1969 bundeskansler faan't Bundesrepubliik Tjiisklun (* 1904) 14. Janewoore: Georgi Malenkow, sowjetisk poliitiker (* 1902)


1985 wiar det fiiw-an-tachentigst juar faan det 20. juarhunert. At juar begand mä’n Teisdai. 11. Marts: Michail Gorbatschow wurd generoolsekreteer faan det Komunistisk Partei faan det Sowjetunioon. 10. Marts: Konstantin Tschernjenko, generoolsekreteer faan det Komunistisk Partei faan det Sowjetunioon (* 1911) 11. April: Enver Hoxha, diktaatöör faan Albaanien (* 1908)


(fe.) 1984 wiar det fjauer-an-tachentigst juar faan det 20. juarhunert. At juar wiar en skregeljuar. 13. Febrewoore: Konstantin Tschernjenko wurd generoolsekreteer faan det Komunistisk Partei faan det Sowjetunioon. 26. Marts: Louis Lansana Beavogui wurd president faan Guinea. 03. April: Det wiar en putsch uun Guinea: Diarra Traoré, Lansana Conté an Sidya Touré störtet at regiaring faan Louis Lansana Beavogui. Lansana Conté wurd president faan Guinea. 26. Jüüle: David Lange wurd 32. premier-minister faan Nei-Sialun. 06. Nofember: Presidentskapswool uun dön Ferianigt Stooten: welerwool faan Ronald Reagan tu a president. 22. Deetsember: Basshunter, sweedsk musiiker, produsent än DJ. 09. Febrewoore: Juri Andropow, generoolsekreteer faan det Komunistisk Partei faan det Sowjetunioon (* 1914) 26. Marts: Ahmed Sékou Touré, iarst president faan Guinea (* 1922) Ünbekäänd Dootem Wilhelm Siemens, Söl'ring Dechter (* 1897)


1982 wiar det tau-an-tachentigst juar faan det 20. juarhunert. At juar begand mä’n Freidai uun de Gregoriaans kalender. 01. Oktuuber: Helmut Kohl wurd seekst bundeskansler faan at Bundesrepubliik Tjiisklun. 14. Oktuuber: Uwe Barschel wurd minister-president faan Sleeswich-Holstian. 12. Nofember: Juri Andropow wurd generoolsekreteer faan det Komunistisk Partei faan det Sowjetunioon. 11. September: Swjatlana Tsichanowskaja, witjrüs bürgerrochtler. 17. Febrewoore: Thelonious Monk, US-amerikoonsk jazz musiiker (* 1917) 18. Febrewoore: Ngaio Marsh, nei-sialuns skriiwer (* 1895) 10. Nofember: Leonid Breschnjew, generoolsekreteer faan det Komunistisk Partei faan det Sowjetunioon 1964-1982 (* 1906)


1977 wiar det sööwen-an-sööwentigst juar faan det 20. juarhunert. At juar begand mä’n Saninj uun de Gregoriaans kalender. 20. August: Det ameerikoons rümsond Voyager 2 wurd startet. 05. September: Det ameerikoons rümsond Voyager 1 wurd startet. 21. Deetsember: Emmanuel Macron, president faan Frankrik sant 2017. 05. Mei: Ludwig Erhard, naist bundeskansler faan det Bundesrepubliik Tjiisklun (* 1897) 02. Jüüle: Wladimir Nabokow, rüs skriiwer (* 1899) 04. August: Ernst Bloch, tjiisk filosoof (* 1885) 25. Deetsember: Charlie Chaplin, britisk schauspeler an regisöör (* 1889)


(fe.) 1976 wiar det seeks-an-sööwentigst juar faan det 20. juarhunert. At juar wiar en skregeljuar. 27. Febrewoore: Polisario ferklaaret at suwereniteet faan Waastsahaara. 01. April: Apple wurd faan Steve Jobs an Steve Wozniak grünjlaanjen. 05. April: James Callaghan wurd premierminister faan dön Ferianigt Köningrik. 29. Jüüne: A Seschelen wurd suwereen. 01. August: Trinidad an Tobago wurd en republiik. 25. August: Raymond Barre wurd premier-minister faan Frankrik. 26. Oktuuber: Transkei wurd suwereen. 02. Nofember: Presidentskapswool uun dön Ferianigt Stooten: wool faan Jimmy Carter tu a president. 12. Janewoore: Agatha Christie, ingels skriiwer (* 1890) 26. Mei: Martin Heidegger, tjiisk filosoof (* 1889) 07. Jüüle: Gustav Heinemann, tjiisk poliitiker an bundespresident (* 1899) 09. September: Mao Zedong, schineesk poliitiker (* 1893) 04. Deetsember: Benjamin Britten, ingels komponist (* 1913)


(fe.) 1972 wiar det tau-an-sööwentigst juar faan det 20. juarhunert. At juar wiar en skregeljuar. 14. Janewoore: Margrethe II wurd köningin faan Denemark. 07 Febrewoore: Jack Marshall wurd 28. premier-minister faan Nei-Sialun. 10. Marts: Lon Nol wurd president faan Kambodscha. 07. Nofember: Presidentskapswool uun dön Ferianigt Stooten: welerwool faan Richard Nixon tu a president. 08. Deetsember: Norman Kirk wurd 29. premier-minister faan Nei-Sialun. 14. Janewoore: Frederik IX., köning faan Denemark (* 1899) 20. Febrewoore: Maria Goeppert-Mayer, tjiisk-amerikoons füsikerin (* 1906) 22. Nofember: Malcolm Guthrie, linguist (* 1903)


(fe.) 1970 wiar det sööwentigst juar faan det 20. juarhunert. At juar begand mä’n Tüürsdai uun de Gregoriaans kalender. (mo.) 1970 wus dåt sööwentist iir foon dåt 20. iirhunert. (hf.) 1970 waos dat säämtist iir foon dat 20. iirhonert. 02. Marts: Rhodeesien wurd en republiik. 24. April: Gambia wurd en republiik. 04. Jüüne: Tonga wurd suwereen. 19. Jüüne: Edward Heath wurd premierminister faan det Ferianigt Köningrik. 09. Oktuuber: Kambodscha wurd en republiik. 10. Oktuuber: Fidschi wurd suwereen. 22. Oktuuber: Salvador Allende wurd president faan Chile. 20. Deetsember: Edward Gierek wurd parteiföörmaan faa det Poolnisk Ferianigt Werkerpartei. 02. Febrewoore: Bertrand Russell, britisk mathemaatiker an filosoof (* 1872) 21. Jüüne: Sukarno, indoneesisk poliitiker (* 1901) 09. Nofember: Charles de Gaulle, fraansöösk poliitiker (* 1890)


1964 wiar det fjauer-an-söstigst juar faan det 20. juarhunert. At juar wiar en skregeljuar an begand mä’n Weedensdai uun de Gregoriaans kalender. 10. Oktuuber-24. Oktuuber: Aagetanjst Olympisk Spalen faan’t naitidj wiar uun Tokjo. 16. Oktuuber: Harold Wilson wurd premierminister faan det Ferianigt Köningrik. 3. Nofember: Presidentskapswool uun dön Ferianigt Stooten: wool faan Lyndon B. Johnson tu a president. 17. Janewoore: Michelle Obama, afkoot an wüf faan Barack Obama. 06. April: David Woodard, US-amerikoonsk dirigent, komponist an skriiwer. 8. Janewoore: Julius Raab, uasterriks poliitiker (* 1891) 27. Mei: Jawaharlal Nehru, iarst indisk premierminister (* 1889) 20. Oktuuber:Herbert Hoover, 31. president faan dön Ferianigt Stooten (* 1874)


1958 wiar det aacht-an-föftigst juar faan det 20. juarhunert. At juar begand mä’n Weedensdai uun de Gregoriaans kalender. 27. Marts: Nikita Chruschtschow wurd Föörmaan faan a Ministerriad faan det Sowjetunioon. 28. September: Lundaiswool uun Sleeswich-Holstian. 02. Oktuuber: Ahmed Sékou Touré wurd president faan Guinea. 08. Oktuuber: Ursula von der Leyen, president faan det Europeeisk Komisioon sant 2019. 03. Nowember: Max Bossen, Söl'ring Snetker en Dechter (* 1888)


Jü Füsiik as jü liir foon da ünbelaawede sååge, jare apbag än jare bewääging, as uk foon jü strooling än da kraftfälje. Füsiik as en eksaakt waasenschap, wat da natörgesätse unerseecht än da en matematisch form jeeft. Jü eksperimentaalfüsiik stalt fersäke ap, for än liidj gesätse foon da meetwjarde ouf än bestääsi unti waderled teoriie än hüpoteese. Jü teoreetisch füsiik önjtwiklet teoriie än mååget forütseedinge, wat eksperimenteel oufpräiwed wårde koone. Meganiik Wårmdliire Optiik Eläktrisitäät Atoomfüsiik Astroofüsiik Geofüsiik Biofüsiik Füsikalische kemii Relatiwitäätsteorii Kwåntefüsiik Laingde Gewacht Wårmdkapasitäät


1957 wiar det sööwen-an-föftigst juar faan det 20. juarhunert. At juar begand mä’n Teisdai uun de Gregoriaans kalender. 10. Janewoore: Harold Macmillan wurd premier-minister faan det Ferianigt Köningrik. 25. Marts: Det Europeesk Wiartskapsgemianskap wurd grünlaanjen. 20. September: Keith Holyoake wurd 26. premier-minister faan Nei-Sialun. 12. Deetsember: Walter Nash wurd 27. premier-minister faan Nei-Sialun. 03. Detsember: Erika Botte, skuulmääster († 2023) 07. Janewoore: Franz Schensky, haligluns fotograaf (* 1871) 30. Jüüle: Hellmuth von Mücke, mariinofisiar an leeder pasifist (* 1881)


1956 wiar det seeks-an-föftigst juar faan det 20. juarhunert. At juar wiar en skregeljuar an begand mä’n Söndai uun de Gregoriaans kalender. 6. Nofember: Presidentskapswool uun dön Ferianigt Stooten: welerwool faan Dwight Eisenhower tu a president. 22. Nofember-8. Deetsember: Seekstanjst Olympisk Spalen faan’t naitidj wiar uun Melbourne. 17. Febrewoore: Prof. Dr. Jarich Hoekstra, wedenskapsmaan uun a fresk filologii. 15. April: Ellin Nickelsen, fering skriiwer, skuulmääster an skuulriad. 28. Juuni: Maren Jessen, Fuarstand fan di Söl'ring Foriining. 18. Janewoore: Konstantin Päts, minister-president an president faan Eestlun (* 1874) 13. April: Emil Nolde, konstmooler (*1867)


1954 wiar det fjauer-an-föftigst juar faan det 20. juarhunert. At juar begand mä’n Freidai uun de Gregoriaans kalender. 12. September: Lundaiswool uun Sleeswich-Holstian. 11. Oktuuber: Kai-Uwe von Hassel wurd minister-president faan Sleeswich-Holstian. 13. Janewoore: Ilse Christiansen, nuurdfresk komunaalpolitikerin. 17. Jüüle: Angela Merkel, kansler faan Tjiisklun sant 2005. 13. Jüüle: Frida Kahlo, meksikoonsk konstler (* 1907) 03. Nofember: Henri Matisse, fransöösk konstler (* 1869) 12. Nofember: Dr. Carl Haeberlin, medesiiner (* 1870)


(fe.) 1952 wiar det tau-an-föftigst juar faan det 20. juarhunert. At juar wiar en skregeljuar an begand mä'n Teisdai uun de Gregoriaans kalender. (hf.) 1952 waos dat taue-än-fufti iir foon dat 20. iirhonert. (mo.) 1952 wus dåt tou-än-füftist iir foon dåt 20. iirhunert. 06. Febrewoore: Elizabeth II. wurd köningin faan det Ferianigt Köningrik. 19. Jüüle-3. August: Füftanjst Olympisk Spalen faan’t naitidj wiar uun Helsinki. 04. Nofember: Presidentskapswool uun dön Ferianigt Stooten: wool faan Dwight Eisenhower tu a president. 02. Febrewoore: Park Geun-Hye, president faan Süüdkorea 2013-2017. 04. Jüüne: Bronisław Komorowski, president faan Poolen 2010-2015. 18. Jüüne: Idriss Déby Itno, president faan Tschad sant 1990. 20. Jüüne: Vikram Seth, indisk skriiwer. 28. Jüüle: Vajiralongkorn, köning faan Thailun sant 2016. 17. Nofember: Cyril Ramaphosa, president faan Süüdaafrika sant 2018. 06. Febrewoore: Köning George VI. faan det Ferianigt Köningrik.


(fe.) 1950 wiar det föftigst juar faan det 20. juarhunert. At juar begand mä’n Söndai uun de Gregoriaans kalender. (mo.) 1950 wus dåt füftist iir foon dåt 20. iirhunert. (hf.) 1950 waos dat fuftist iir foon dat 20. iirhonert. 25. Jüüne: A began faan a Koreakrich. 28. Jüüne: A Nuurdkoreans armee naam Seoul. 09. Jüüle: Lundaiswool uun Sleeswich-Holstian. 05. September: Walter Bartram wurd minister-president faan Sleeswich-Holstian. 24. Janewoore: Detlef Petersen, musiiker an komponist 03. Janewoore: Emil Jannings, tjiisk schauspeler (* 1884) 05. Janewoore: John Rabe, tjiisk kuupmaan, diar 250.000 schiineesen boorig (* 1882) 21. Janewoore: George Orwell, britisk skriiwer (* 1903) 10. Febrewoore: Armen Tigranjan, armeens komponist (* 1879) 06. Marts: Albert Lebrun, fraansöösk poliitiker an letst president faan det Traad Republiik (* 1871) 11. Marts: Heinrich Mann, tjiisk skriiwer (* 1871) 30. Marts: Léon Blum, fraansöösk poliitiker (* 1872) 03. April: Kurt Weill, tjiisk an US-amerikoons komponist (* 1900) 01. Jüüle: Eliel Saarinen, fins architekt (* 1873) 22. Jüüle: William Lyon Mackenzie King, kanaadisk poliitiker (* 1874) 11. September: Jan Christiaan Smuts, süüdaafrikoons stootsmaan an generool (* 1870) 23. Oktuuber: Al Jolson, US-amerikoons schongster (* 1886) 29. Oktuuber: Gustav V., köning faan Sweeden (* 1858) 02. Nofember: George Bernard


(fe.) 1946 wiar det seeks-an-fiartigst juar faan det 20. juarhunert. At juar begand mä’n Teisdai uun de Gregoriaans kalender. 09. Jüüne: Bhumibol Adulyadej wurd köning faan Thailun. 01. Febrewoore: Trygve Lie wurd iarst generoolsekreteer faan dön Feriand Natschuunen. 23. August: Det sjiisk bundeslun Schleswig-Holstian woort grünjlaanj. Theodor Steltzer woort de iarst minister-president. 14. Jüüne: Donald Trump, US-ameerikoons kuupmaan an 45. president faan dön Ferianigt Stooten. 20. Marts: Henry Handel Richardson, austraalisk skriiwer (* 1870) 21. April: John Maynard Keynes, britisk ökonoom, poliitiker an matemaatiker (* 1883) 25. Jüüne: Gerhard Martens, matruus an konstmooler (* 1855)


1944 wiar det fjauer-an-fiartigst juar faan det 20. juarhunert. At juar wiar en skregeljuar an begand mä’n Saninj uun de Gregoriaans kalender. Glenn Seaborg fanjt det cheemisk element numer 96, an det woort efter Pierre an Marie Curie Kuurium näämd. 17. Jüüne: A Republiik faan Islun wurd ütjrepen. 7. Nofember: Presidentskapswool uun dön Ferianigt Stooten: welerwool faan Franklin Delano Roosevelt tu a president. 07. April: Gerhard Schröder, sööwenst bundeskansler faan det Bundesrepubliik Tjiisklun. 13. Jüüne: Ban Ki-moon, aachst generoolsekreteer faan dön Feriand Natschuunen. 18. Jüüle: Carsten Pörksen, sjiisk politiker. 23. Janewoore: Edvard Munch, noorsk konstmooler (* 1863) 26. Mei: Alexander Eckener, konstmooler (* 1870) 31. Jüüle: Antoine de Saint-Exupéry, fraansöösk piloot an skriiwer (* 1900) 23. August: Abdülmedschid II., letst osmaans kaliif (* 1868)


1943 wiar det trii-an-fiartigst juar faan det 20. juarhunert. At juar begand mä’n Freidai uun de Gregoriaans kalender. 02. Febrewoore: A slacht faan Stalingrad kaam tu aanj. Koord faan Euroopa a began faan juar 1943 22. Febrewoore: Horst Köhler, tjiisk poliitiker, ökonoom an 9. bundespresident faan at bundesrepubliik Tjiisklun. 02. April: Larry Coryell, jazzmusiiker († 2017) 07. Nofember: Stephen Greenblatt, US-ameerikoons literatüürwedenskapsmaan. 14. Febrewoore: David Hilbert, matemaatiker (* 1862) 23. Jüüne: Benedikt Momme Nissen, nuurdfresk konstmooler (* 1870) 28. August: Keiser Boris III. faan Bulgaarien (* 1894)


1942 wiar det tau-an-fiartigst juar faan det 20. juarhunert. At juar begand mä’n Tüürsdai uun de Gregoriaans kalender. 02. Janewoore: Jaapaans saldooten naam Manila. 15. Febrewoore: Jaapaans saldooten naam Singapuur. 19. Febrewoore: Iarst lochtuungrip üüb Darwin, Austraalien. 05. Marts: Jaapaans saldooten naam Batavia. 09. Jüüne : A Nazis auerfaal Lidice. Koord faan Euroopa a began faan juar 1942 Koord faan Euroopa at aanj faan juar 1942 01. Janewoore: Anne Duden, tjiisk dachter. 09. Janewoore: Otfried Schwarz, konstmooler († 2022) 24. August: José Eduardo dos Santos, 1979-2017 president faan Angoola († 2022) 21. Janewoore: Henryk Opieński, poolsken kompoonist (* 1870) 26. Janewoore: Felix Hausdorff, tjiisk mathemaatiker (* 1868) 28. Jüüne: Janka Kupala, witjrüs skriiwer (* 1882) 20. September: Kārlis Ulmanis, minister-president an president faan Letlun (* 1877)


1937 wiar det sööwen-an-dörtigst juar faan det 20. juarhunert. At juar begand mä’n Freidai uun de Gregoriaans kalender. 01. Janewoore: Anastasio Somoza García wurd president faan Nikaraagua. 26. April: Lochtuungrip üüb Gernika uun Spanje. 06. Mei: Dat lochtskap LZ 129 Hindenburg ging uun Lakehurst uun New Jersey mä 97 persuunen uun buurd uun't lunigin uun flamen ap. 36 mensken kaam diarbi am't leewent. At ünlok roong a aanj faan faan't ferkiarslochtskapfaart iin. 27. Mei: Arthur Neville Chamberlain wurd premierminister faan dön Ferianigt Stooten. 07. Jüüle: De Naist Jaapaans-Schinees Krich begand. 13. Febrewoore: Sigmund Jähn, iarst tjiisk uun a hemel. 21. Febrewoore: Harald V., köning faan Noorweegen. 08. Marts: Juvénal Habyarimana, president faan Ruanda († 1994) 28. April: Saddam Hussein, president faan Iraak († 2006) 20. Mei: Dr. Ommo Wilts, frisist († 2021) 01. Jüüne: Morgan Freeman, US-amerikoons schauspeler. 09. September: Uwe Herms, skriiwer († 2023) 12. September: Henri Lopes, kongoleesk skriiwer an poliitiker. 21. Nofember: Harmen Abma, waastfresk konstmooler († 2007) 17. Marts: Austen Chamberlain, britisk poliitiker (* 1863) 11. Jüüle: George Gershwin, US-amerikoons komponist (* 1898) 14. September: Tomáš Garrigue Masaryk, tschechisk stootsmaan (* 1850) 09. Nofember: Ramsay MacDonald, britisk poliitiker (* 1866)


Kopenhuuwen as jü hoodstää foon Dånmark. Deer booge 1.320.629 manschne (2019), än jü as jü grutste stää önj Dånmark. Önjt stäägebiit booge 1.280.371 manschne (2016). Kopenhuuwen lait awt ailönj Siielönj än hiirt tu jü ferwåltingregion Hovedstaden. Jü Öresund bru ferbant Malmö ma Kopenhuuwen. Inboogertål 2009 – 518.574 1990 – 466.723 1950 – 768.105 1940 – 700.465 1901 – 400.575 1801 – 100.975 Sjiina Peking önj China Frankrik Marseille önj Frankrik Kopenhuuwen Komuun Hovedstadsområdet Amalienborg Sloot Denmark: Major Urban Settlements, citypopulation.de


(fe.) 1933 wiar det trii-an-dörtigst juar faan det 20. juarhunert. At juar begand mä’n Söndai uun de Gregoriaans kalender. 30. Janewoore: Adolf Hitler wurd kansler faan Tjiisklun. 25. Marts: Hinrich Lohse wurd boowerpresident faan det Sleeswich-Holstian Prowins. 4. Marts: Franklin Delano Roosevelt wurd tau-an-dörtigst president faan a Ferianigt Stooten. 23. Janewoore: Bill Hayden, austraalisk poliitiker. 18. Febrewoore: Yoko Ono, japoons-amerikoons konstler an schongster. 05. Janewoore: Calvin Coolidge, vise-president an 30. president faan dön Ferianigt Stooten (* 1872) 03. Janewoore: Wilhelm Cuno, tjiisk rikskansler (* 1876) 29. Jüüne: Olaf Bull, noorweegs dachter (* 1883) 07. September: Edward Grey, britisk poliitiker (* 1862) 04. Deetsember: Stefan George, tjiisk dachter an skriiwer (* 1868)


(fe.) 1930 wiar det dörtigst juar faan det 20. juarhunert. At juar begand mä’n Weedensdai uun de Gregoriaans kalender. (mo.) 1930 wus dåt dortist iir foon dåt 20. iirhunert. (hf.) 1930 waos dat dortist iir foon dat 20. iirhonert. 28. Mei: George Forbes wurd 22. premier-minister faan Nei-Sialun. 02. Nofember: Haile Selassie I. wurd keiser faan Ethioopien. 20. Janewoore: Buzz Aldrin, US-ameerikoons astronaut 17. Febrewoore: Ruth Rendell, britisk dachter († 2015) 03. Marts: Ion Iliescu, rumeens poliitiker 03. April: Helmut Kohl, seekst bundeskansler faan det Bundesrepubliik Tjiisklun († 2017) 15. Jüüle: Jacques Derrida, fraansöösk filosoof († 2004) 05. August: Neil Armstrong, US-ameerikoons astronaut († 2012) 25. August: Sean Connery, britisk schauspeler († 2020) 06. Oktuuber: Hafiz al-Assad, süürisk president († 2000) 15. Nofember: Chinua Achebe, nigeriaans skriiwer († 2013) 02. Marts: D. H. Lawrence, britisk dachter (* 1885) 08. Marts: William Howard Taft, 27. president faan dön Ferianigt Stooten (* 1857) 19. Marts: Arthur Balfour, britisk poliitiker (* 1848) 02. April: Zewditu, keiserin faan Ethioopien 1916-1930 (* 1876) 07. Jüüle: Arthur Conan Doyle, britisk dochter an dachter (* 1859) 16. September: Namine Witt, fering dachter (* 1843) 15. Nofember: Alfred Wegener, tjiisk meteorolooge an geowedenskapsmaan (* 1880)


(fe.) 1929 wiar det njüügen-an-twuntigst juar faan det 20. juarhunert. At juar begand mä’n Teisdai uun de Gregoriaans kalender. 11. Febrewoore : A Watikaan woort en suwereenen stoot. 04. Marts: Herbert Hoover wurd 31. president faan dön Ferianigt Stooten. 22. Oktuuber: James Scullin wurd de njüügenst premierminister faan Austraalien. 04. Janewoore: Günter Schabowski, tjiisk poliitiker († 2015) 15. Janewoore: Martin Luther King, US-ameerikoons bürgerrochtsmaan († 1968) 31. Janewoore: Rudolf Mößbauer, tjiisk füüsiker († 2011) 17. Febrewoore: Chaim Potok, amerikoons-jüüdsk skriiwer an Rabbi († 2002) 01. Marts: Georgi Markow, bulgaarisk skriiwer († 1978) 18. Marts: Christa Wolf, tjiisk skriiwer († 2011) 29. Marts: Lennart Meri, eestnisk poliitiker († 2006) 01. April: Milan Kundera, tschechisk skriiwer. 17. April: Mariama Bâ, senegaleesk skriiwer († 1981) 04. Mai: Audrey Hepburn, schauspeler faan britisk-holuns ufkemst († 1993) 12. Jüüne: Anne Frank, jüüdisk tjiisk foomen, bekäänd troch hör daibuk († 1945) 18. Jüüne: Jürgen Habermas, tjiisk sosioloog an filosoof. 09. Jüüle: Hassan II., köning faan Marokko faan 1961 tu 1999 († 1999) 15. Jüüle: Francis Bebey, kameruunisk skriiwer († 2001) 04. April: Carl Benz, tjiisk automobiilbauer (* 1844) 03. Oktuuber: Gustav Stresemann, tjiisk poliitiker (* 1878) 24. Nofember: Georges Clemenceau, fraansöösk jurnalist, poliitiker an stootsmaan (*


(fe.) 1928 wiar det aacht-an-twuntigst juar faan det 20. juarhunert. At juar wiar en skregeljuar an begand mä’n Söndai uun de Gregoriaans kalender. 28. Jüüle-12. August: Njüügenst Olympisk Spalen faan’t naitidj wiar uun Amsterdam. 01. September: Ahmet Zogu wurd köning faan Albaanien üüs Zog I. 06. Nofember: Presidentskapswool uun dön Ferianigt Stooten: wool faan Herbert Hoover tu a president. 18. September: Iarst flän faan't lochtskap a Graf Zeppelin. 10. Deetsember: Joseph Ward wurd weler premier-minister faan Nei-Sialun. 18. Janewoore: Tony Feitsma, waastfresk spriikwedenskapsmaan († 2009) 12. Marts: Edward Albee, US-ameerikoons dramaatiker († 2016) 02. April: Cheikh Hamidou Kane, senegaleesk skriiwer. 10. April: Seydou Badian Kouyaté, maalisk skriiwer († 2018) 06. August: Andy Warhol, US-amerikoonsk konstler an filmrejesöör († 1987) 29. August: Jakob Tholund, fering skuulmääster, regiunaalhistooriker an skriiwer. 16. September: Lamine Diakhate, senegaleesk skriiwer († 1987) 20. September: Olympe Bhêly-Quénum, beniinisk skriiwer. 14. Oktuuber: Brar C. Roeloffs († 2013) 07. Detsember: Noam Chomsky, US-amerikoonsk linguist 12. Deetsember: Tschingis Aitmatow, kirgiisisk skriiwer († 2008) 29. Deetsember: Swaantsje Monderman, waastfresk dachter († 2007) 11. Janewoore: Thomas Hardy, ingels skriiwer (* 1840) 04. Febrewoore: Hendrik Lorentz, holuns füüsiker (* 1853) 15. Febrewoore: H. H. Asquith, premier-minister faan det Ferianigt Köningrik (* 1852) 25.


(fe.) 1925 wiar det fiiw-an-twuntigst juar faan det 20. juarhunert. At juar begand mä’n Tüürsdai uun de Gregoriaans kalender. 01. Janewoore: det norsk hoodsteed Christiania feit weler san iar nööm Oslo. 14. Mei: Francis Bell wurd 20. premier-minister faan Nei-Sialun. 30. Mei: Gordon Coates wurd 21. premier-minister faan Nei-Sialun. 25. Jüüle: Det gemeen Noorsaarep üüb Oomram woort iinracht. 26. Janewoore: Paul Newman, US-ameerikoons schauspeler († 2008) 31. Janewoore: Marianne Kehlau, tjiisk schauspeler († 2002) 12. Jüüle: Reimer Kay Holander († 2013) 24. Jüüle: Ignacio Aldecoa, spaans skriiwer († 1969) 12. Marts: Sun Yat-sen, schiineesk president (* 1866) 28. Febrewoore: Friedrich Ebert, iarst president faan det Weimar Republiik (* 1871)


(fe.) 1922 wiar det tau-an-twuntigst juar faan det 20. juarhunert. At juar begand mä’n Söndai uun de Gregoriaans kalender an mä’n Saninj uun de Juliaans kalender. 28. Febrewoore: Egypten woort suwereen faan't Ferianagt Könangrik. 16. April: Ferdrach faan Rapallo 28. Oktuuber: Benito Mussolini san marsk üüb Room, wat ham 31. Oktuuber uk tu't meecht broocht. 01. Nofember: Sultaan Mehmed VI. faan det Osmaans Rik wurd faan det Grat Natschunaalfersaamling oner Mustafa Kemal Atatürk ufsaat. Det auer seekshunert juar ual rik kaam tu aanj an a Türkei wurd en republiik. 09. Deetsember: Gabriel Narutowicz wurd faan't natschunaalfersoomling tu de iarst president faan det Naist Republiik faan Poolen woolet. 16. Deetsember: A president faan Poolen, Gabriel Narutowicz, wurd uun en atentaat ambroocht. A marschal faan't natschunaalfersoomling, Maciej Rataj, wurd stelfertreeden president. 20. Deetsember: Stanisław Wojciechowski wurd faan't natschunaalfersoomling tu de naist president faan det Republiik faan Poolen woolet. 30. Deetsember: At Sowjetunioon wurd grünlaanjen. 09. Janewoore: Ahmed Sékou Touré, iarst president faan Guinea († 1984) 17. Febrewoore: Dr. Klaus Petersen, loonriad faan di ual kreis Südtondern an leeder di iarst loonriad faan a kreis Nuurdfresklun († 2013) 1. Marts: Yitzhak Rabin, premierminister faan Israel († 1995) 27. Mei: Christopher Lee, ingels schauspeler


(fe.) 1921 wiar det ian-an-twuntigst juar faan det 20. juarhunert. At juar begand mä’n Saninj uun de Gregoriaans kalender uun de Gregoriaans kalender an mä’n Freidai uun de Juliaans kalender. 25. Febrewoore: Sowjetrüslun besaat Georgien. 04. Marts: Warren G. Harding wurd president faan dön Ferianigt Stooten. 06. Deetsember: 26 faan dön 32 groofskapen üüb at eilun faan Irlun wurt üüs a Iirsk Freistoot faan 't Ferianigt Köningrik suwereen. 05. Janewoore: Friedrich Dürrenmatt, sweitsers dachter († 1990) 15. Febrewoore: Jan Pen, waastfresk ökonoom († 2010) 22. Mei: Sjoerd Andringa, waastfresk konstmooler († 2017) 01. Jüüle: Seretse Khama, iarst president faan Botsuana († 1980) 06. Jüüle: Nancy Reagan, ameerikoons presidentswüf († 2016) 01. Deetsember: Ruurd Klazes Bakker, waastfresk poliitiker († 2001) 2. August: Enrico Caruso, italjeens schongster (* 1873)


(fe.) 1915 wiar det füftanjst juar faan at 20. juarhunert. At juar begand mä’n Freidai uun de Gregoriaans kalender an mä’n Tüürsdai uun de Juliaans kalender. Det wiar det öler juar faan de Iarst Wäältkrich. (mo.) 1915 wus dåt füftäinst iir foon dåt 20. iirhunert. Et iir beganed ma’n Fraidi önj di Gregoriåånsch Kaläner 26. April: Uun a Kontrakt faan London treed Itaalien iin uun en allians mä Gratbritannien, Frankrik an Rüslun bi. 24. Jüüle: Tjiisk saldooten naam Pułtusk an Różan (Poolen) 05. August: Tjiisk trupen besaatet at poolsk hoodsteed Warschau. 17. August: Tjiisk saldooten naam Kowno. 25. August: Tjiisk saldooten naam Brest-Litowsk. 27. Oktuuber: Billy Hughes wurd de sööwenst premierminister faan Austraalien. 02. Janewoore: John Hope Franklin, US-amerikoonsken histooriker († 2009) 05. Janewoore: Humberto Teixeira, brasiilioonsken musiker an kompoonist († 1979) 09. Janewoore: Anita Louise, US-amerikoonsk teaaterspelerin († 1970) 11. Janewoore: Irmgard Först, uasterriks teaaterspelerin 15. Janewoore: Mikołaj Antonowicz, poolsken militeer († 2000) 24. Janewoore: Vítězslava Kaprálová, tschechisk kompoonistin († 1940) Robert Motherwell, US-amerikoonsken konstmooler († 1991) 27. Janewoore: Ernst Schröder, tjiisken teaaterspeler († 1994) 28. Janewoore: Elisabeth Frenzel, tjiisk literatüürwedenskapswüf († 2014) 04. April: Lars Ahlin, sweeds skriiwer († 1997) 15. Nofember: Dieter Aschenborn, naamiibisk konstmooler († 2002)


(fe.) 1913 wiar det tretanjst juar faan at 20. juarhunert. At juar begand mä’n Weedensdai uun de Gregoriaans kalender an mä’n Teisdai uun de Juliaans kalender. (mo.) 1913 wus dåt tratäinst iir foon dåt 20. iirhunert. Et iir beganed ma’n Weensdi önj di Gregoriåånsch Kaläner 20. Febrewoore: A bau faan't hoodsteed faan Austraalien, Canberra, begand. 04. Marts: Woodrow Wilson wurd 28. president faan dön Ferianigt Stooten. 30. Mei: De Iarst Balkaankrich kaam tu aanj. 24. Jüüne: Joseph Cook wurd de seekst premierminister faan Austraalien. 29. Jüüne: De Naist Balkaankrich begand. 10. August: De Naist Balkaankrich kaam tu aanj. 19. August: Adolphe Pégoud wurd di iarst maan, di det loket as, mä en faalskirem ütj en fliiger tu springen. 01. Oktuuber: Det Rendsborig Huuchbrag wurd eebenmaaget. 08. Januwaari: Berthold Bahnsen, friisk Politiker († 1971) 09. Janewoore: Richard Nixon, 37. president faan dön Ferianigt Stooten († 1994) 05. April: Nicolas Grunitzky, naist president faan Toogo († 1969) 14. Jüüle: Gerald Ford, 38. president faan dön Ferianigt Stooten († 2006) 01. August: Furusawa Taiho, jaapaans dachter († 2000) 16. August: Menachem Begin, israeelisk poliitiker († 1992) 22. Oktuuber: Bảo Đại, keiser faan Vietnam († 1997) 07. Nofember: Albert Camus, fraansöösk skriiwer († 1960)


(fe.) 1910 wiar det tjiinst juar faan at 20. juarhunert. At juar begand mä’n Saninj uun de Gregoriaans kalender an mä'n Freidai uun de Juliaans kalender. (mo.) 1910 wus dåt tiint iir foon dåt 20. iirhunert. Et iir beganed ma’n Saneene önj di Gregoriåånsch Kaläner än ma’n Fraidi önj di Juliåånsch Kaläner. 29. April: Andrew Fisher wurd weler premierminister faan Austraalien. 06. Mei: George V. wurd köning faan det Ferianigt Köningrik. 31. Mei: Louis Botha wurd premier-minister faan Süüdaafrika. 05. Oktuuber: at Portugiisisk Rewolutschoon faan 1910 begant. Köning Manuel II. toonket uf. ünbekäänd dootem A Wik fing a steedrochten. 23. Janewoore: Django Reinhardt, fransöösken jazz musiiker († 1953) 11. Jüüne: Jacques-Yves Cousteau, fraansöösken forsker faan a sia († 1997) 21. April: Mark Twain, US-ameerikoonsken dachter.


Galisch (dt. Gallisch) as en keltische spräke, jü bit süwåt 500 e. Chr. snååked wörd önj Galjen (Frånkrik än önjladende Gebiite bit tu di Rhin). Jü as for ålem bekånd üt hunerte foon Önjschrafte önj stiinj, önj keraamische pute än oudere räischape, än aw münte än oudere metalene diile (blii, än önj åån fål sink). Da jarste galische Önjschaifte datiire ål foon dåt süste iirhunert for Christi geburt än san önj Lepontisch (wåt wilems betråchtied wårt as en galisch dialäkt). Ja san fünen önj Gallia Cisalpina (dåt as Nord-Itaaljen) än wjarn schraawen önj en form foon dåt üülj-itaalische Alfabät. Önjschrafte önj griichisch bökstååwe foon dåt treed iirhunert f.Chr. san fünen bai da müninge foon e Rhone. Lääsere Önjschrafte eefter Chr. san mååst önj latinsch bökstååwe. Önj jü tid wus Galjen ål foon da röömische beseet än wörd di spräke diiljs foon dåt Latinsch ferkrångd. Lååser as da Franke kömen, ferswün jü gåns. Gregor foon Tours schriif önj dåt süste iirhunert, dåt hu manschne önj sin gebiit nuch Galisch snååke köön. Ouerdåt da Önjschrifte mååst en maagisch karakter heewe (dåt san goue unti hiinje wansche), as oofding ai lächt tu ferstönjen, wåt miinjd as. Deeram leet di galische spräke har mån


(fe.) 1906 wiar det seekst juar faan at 20. juarhunert. At juar begand mä’n Mundai uun de Gregoriaans kalender an mä'n Söndai uun de Juliaans kalender. (mo.) 1906 wus dåt seekst iir foon dåt 20. iirhunert. Et iir beganed ma’n Moundi önj di Gregoriåånsch Kaläner än ma’n Sandi önj di Juliåånsch Kaläner. 29. Janewoore: Frederik VIII. wurd köning faan Denemark. ünbekäänd dootem Thusnelda Kuehl skraft det buk Harro Harring, der Friese 13. April: Samuel Beckett, irsk skriiwer († 1989) 28. Jüüne: Maria Goeppert-Mayer, tjiisk-amerikoons füsikerin († 1972) 21. August: Gunnar Adolfsson, sweeds skriiwer († 1983) 14. Oktuuber: Hannah Arendt, tjiisk-us-ameerikoons filosoof († 1975) 11. Deetsember: Birago Diop senegaleesk skriiwer († 1989) 19. Deetsember: Leonid Breschnjew, sowjetisk poliitiker († 1982) 29. Janewoore: Christian IX., köning faan Denemark (* 1818) 23. Mei: Henrik Ibsen, noorweegs skriiwer an dramaatiker (* 1828)


(fe.) 1902 wiar det öler juar faan at 20. juarhunert. At juar begand mä’n Teisdai uun de Gregoriaans kalender an mä'n Weedensdai uun de Juliaans kalender. (mo.) 1902 wus dåt ouder iir foon dåt 20. iirhunert. Et iir beganed ma’n Täisdi önj di Gregoriåånsch Kaläner än ma’n Weensdi önj di Juliåånsch Kaläner. 31. Mei: Mä a Frees faan Vereeniging kaam de Naist Buurenkrich kaam tu aanj. 08. Janewoore: Georgi Malenkow, sowjetisk poliitiker († 1988) 27. Febrewoore: John Steinbeck, US-amerikoons skriiwer († 1968) 23. April: Halldór Laxness, isluns skriiwer († 1998) 24. August: Fernand Braudel, fraansöösk histooriker († 1985) 16. Deetsember: Rafael Alberti, spaans skriiwer († 1999) 29. September: Émile Zola, fraansöösk skriiwer an jurnalist (* 1840) 29. Detsember: Moritz Momme Nissen, nuurdfresken köster, skuulmääster an wedenskapsmaan am't fresk spriak (* 1822)


(fe.) 1901 wiar det iarst juar faan at 20. juarhunert. At juar begand mä’n Teisdai uun de Gregoriaans kalender an mä'n Mundai uun de Juliaans kalender. (mo.) 1901 wus dåt jarst iir foon dåt 20. iirhunert. Et iir beganed ma’n Täisdi önj di Gregoriåånsch kaläner än ma’n Moundi önj di Juliåånsch kaläner. 01. Janewoore: New South Wales, Victoria, Queensland, South Australia, Western Australia an Tasmaanien slood jo tu Commonwealth faan Austraalien tup. Edmund Barton wurd de iarst premierminister faan Austraalien. 22. Janewoore: Eduard VII. wurd köning faan det Ferianigt Köningrik. 06. September: De anarchist Leon Czolgosz ferööwet en atentaat üüb de president faan dön Ferianigt Stooten William McKinley. Theodore Roosevelt wurd president. 17. Oktuuber: Bernhard von Bülow wurd kansler faan Tjiisklun. 1900 Ünbekäänd Dootem Kurt von Wilmowsky wurd boowerpresident faan det Sleeswich-Holstian Prowins. 01. Febrewoore: Clark Gable, US-amerikoons schauspeler († 1960) 29. April: Hirohito, keiser faan Jaapaan († 1989) 06. Jüüne: Sukarno, indoneesk poliitiker († 1970) 04. August: Louis Armstrong, jazz musiiker, († 1971) 25. August: Kjeld Abell, deensk dramaatiker († 1961) 03. Nofember: Leopold III., köning faan dön belgiern († 1983) 10. Nowember: Hermann Schmidt, Skuulmaister, Dechter en Spraakenpleeger fan Söl († 1979) 05. Detsember: Walt Disney, US-amerikoonsk filmkonstler


(fe.) 1900 wiar det letst juar faan at 19. juarhunert. At juar wiar en skregeljuar an begand mä’n Mundai. (mo.) 1900 wus dåt leest iir foon dåt 19. iirhunert. Et iir beganed ma’n Moundi önj di Gregoriåånsch Kaläner. 14. Mei-28. Oktuuber: Öler Olympisk Somerspalen wiar uun Pariis. 06. Nofember: Presidentskapswool uun dön Ferianigt Stooten: welerwool faan William McKinley tu a president. 01. Janewoore: Chiune Sugihara, japaans diplomaat († 1986). 02. Janewoore: Gustav Fuchs, tjiisk poliitiker († 1969) 08. Janewoore: Antonia Dietrich, tjiisk schauspeler († 1975) 09. Janewoore: Rudolf Hindemith, tjiisk komponist an dirigent († 1974) 15. Janewoore: William Heinesen, fääröisk dachter († 1991) 11. Febrewoore: Hans-Georg Gadamer, tjiisk filosoof († 2002) 02. Marts: Kurt Weill, tjiisk an US-amerikoons komponist († 1950) 03. Marts: Anne Jousma, waastfresk skriiwer († 1981) 23. Marts: Erich Fromm, tjiisk-US-ameerikoons psüchoanalüütiker, filosoof an sosiaalpsücholoog († 1980) 29. Jüüne: Antoine de Saint-Exupéry, fraansöösk piloot an dachter († 1944) 03. August: Duy Tân, keiser faan Annam uun Vietnam († 1945) 25. August: Friedrich Nietzsche, tjiisk filosoof an dachter (* 1844) 30 Nofember: Oscar Wilde, irsk dachter (* 1854)


(fe.) 2013 wiar det tretanjst juar faan at 21. juarhunert. At juar begand mä’n Teisdai. (mo.) 2013 wus dåt tratäinst iir foon dåt 21. iirhunert. Et iir beganed ma’n Täisdi. (sö.) 2013 wiar dit trötainst Jaar fan dit 21. Jaarhön’ert. Dit Jaar bigent me en Tiisdai. 20. Janewoore: Lundaiswoolen uun Niidersaksen. 13. Marts: Jorge Mario Bergoglio wurd üüs Fransiskus poop faan det Rööms-Katuulsk Sark. 30. April: Köningin Beatrix faan Holun uftoonket an hör dring Willem-Alexander wurd köning. 03. Jüüle: At regiaring faan president Mohammed Mursi wurd üüb en putsch faan Generool Abd al-Fattah as-Sisi uun Egypten amstörtet. 21. Jüüle: Philipp wurd Köning faan a Belgiern. 22. September: Bundesdaiswoolen uun Tjiisklun. 22. Maarts † Brar C. Roeloffs (* 1928) 24. September † Reimer Kay Holander (* 1925) 05. Detsember: Nelson Mandela, president faan Süüdafrikoo (* 1918) 22. Detsember † Dr. Klaus Petersen (* 1922) 10. Janewoore: 10.000 sidjen üüb't Nuurdfresk Wikipedia. 14. Janewoore: 3.000 artiikler üüb't Nuurdfresk Wikipedia. 28. Febrewoore: Nei Tams Jörgensen prisapgoow faan't NFI ütjlööwet. 10. April: Ilse Christiansen as det nei hood faan a Fresk Riad. 24. - 26. Mei: Interfresk draapen faan a Fresk Riad üüb Halaglun. 12. Jüüne: Di pangram-wäädstridj faan't NFI as lepen. 15. Jüüle:


(fe.) 2014 wiar det fjauertanjst juar faan at 21. juarhunert. At juar begand mä’n Weedensdai. (mo.) 2014 wus dåt fjouertäinst iir foon dåt 21. iirhunert. Et iir beganed ma’n Weensdi. (sö.) 2014 wiar dit fjuurtainst Jaar fan dit 21. Jaarhön’ert. Dit Jaar bigent me en Winjsdai. 01. Janewoore: Letlun treed üüs 18. lun faan’t Eurosoone bi. 22. Mei: At regiaring faan premier-minister Yingluck Shinawatra wurd üüb en putsch faan det Köningelk Thai Armee amstörtet. 19. Jüüne: Juan Carlos I. uftoonket an san dring Felipe VI. wurd köning faan Spanje. 02. September: Det iarst .frl-TLD gongt online. 18. September: Referendum auer't suwereniteet faan Skotlun. 17. April: Gabriel García Márquez, kolumbiaans skriiwer (* 1927) 13. Januwaari: Maike Ossenbrüggen, Fuarseter fan di Söl'ring Foriining (* 1939) 21. Oktuuber: Gough Whitlam, 21. premierminister faan Austraalien (* 1916) 06. Janewoore: Minderheiten in Deutschland (DLF) 17. Janewoore: Dialekte gut für das Erlernen von Sprachen (MDR Info) 31. Janewoore: Friesenverein hält Traditionen aufrecht (sh:z) 23. Febrewoore: "Kalüün" stelt hör iarst CD föör (sh:z) 24. Febrewoore: Biike-Empfang 2014 (sh:z) 26. Febrewoore: Nolde-Retrospektive im Städel (FAZ) 14. Maarts: Stäljmoon 2014 (sh:z) 18. Maarts: Reinhard Jannen bewerket det Archiif faan't Amt Fer-Oomram. (sh:z) 19. Maarts: Bund überdenkt Förderpolitik (sh:z) 02.


(fe.) 2015 wiar det füftanjst juar faan at 21. juarhunert. At juar begand mä’n Tüürsdai. (mo.) 2015 wus dåt füftäinst iir foon dåt 21. iirhunert. Et iir beganed ma’n Törsdi. (sö.) 2015 wiar dit fiftainst Jaar fan dit 21. Jaarhön’ert. Dit Jaar bigent me en Türsdai. 03. Febrewoore: Sergio Mattarella wurd president faan Itaalien. 20. Marts : Sanjonken üüb a nuurdelk eerdheleft. 21. Marts: Hage Geingob wurd president faan Namiibia. 28. Jüüne: Lars Løkke Rasmussen wurd weler premierminister faan Denemark. 17. Oktuuber: Presidentskapswool uun Guinea: welerwool faan Alpha Condé tu a president. 29. Oktuuber: Bidhya Devi Bhandari wurd iarst presidentin faan Nepaal. 08. Januwaari † Willy Schröder (* 1919) 10. Nofember: Helmut Schmidt, füft bundeskansler faan det Bundesrepubliik Tjiisklun (* 1918) 29. Detsember: "Käseschieber" (n|dr.de) -> Söl 22. Detsember: Smart Region (bundesregierung.de) -> Pelwerem 21. Detsember: Ansgar-Krüs för Gudrun Fuchs (sh:z) 21. Detsember: Dorfgeschichte (n|dr) -> Söleraanj 18. Detsember: Oktuuberfest uun Fering (sh:z) 15. Detsember: Sturem üüb Oomram (sh:z) -> Düner + (amrum-news.de) 04. Detsember: Wi san rik foon mångfåldihäid (Deutschlandradio Kultur) 30. Nofember: Vom „Brunottenkoog“ bis zum E-Book (sh:z) 28. Nofember: Haimat ach wie bisch du scheen (wochenspiegellive.de) -> Carsten Pörksen 20. Nofember: Einmal Hallig und zurück (ndr.de) ->


(fe.) 2016 wiar det seekstanjst juar faan at 21. juarhunert. At juar wiar en skregeljuar an begand mä’n Freidai. (mo.) 2016 wus dåt seekstäinst iir foon dåt 21. iirhunert. Et iir beganed ma’n Fraidi. (sö.) 2016 wiar dit sokstainst Jaar fan dit 21. Jaarhön’ert. Dit Jaar bigent me en Friidai. 09. Marts: Marcelo Rebelo de Sousa wurd president faan Portugal. 23. Jüüne: Referendum auer at ferbliiwen faan det Ferianigt Köningrik uun det EU. 2. Jüüle: Parlamentswool uun Australien. 30. Jüüle: Theresa May wurd premierminister faan dön Ferianigt Köningrik. 5.-21. August: Ian-an-twuntigst Olympisk Somerspalen wiar uun Rio de Janeiro. 24. August: Eerdbeewrin uun Itaalien. 1. September: Sanjonken uun Aafrika. 16. September: Muunjonken uun Nuurd- an Süüdameerika. 3. Oktuuber: Yoshinori Ōsumi, jaapaans sellbiolooge, wurd a Noobelpris för Meedisiin tukäänd. 4. Oktuuber: David Thouless, skots füsiker, Duncan Haldane, ingels füsiker, an Michael Kosterlitz, skots füsiker, wurd a Noobelpris för Füsiik tukäänd. 5. Oktuuber: Jean-Pierre Sauvage, fransöösk chemiker, Fraser Stoddart, skots chemiker an Bernard Feringa, holuns chemiker wurd a Noobelpris för Chemii tukäänd. 7. Oktuuber: Juan Manuel Santos, president faan Kolumbien, wurd a Noobelpris för Frees tukäänd. 9. Oktuuber: Parlamentswool uun Georgien: en wanst för at koalitschoon Georgisk Druum. Iarst woolgung uun at parlamentswool


(fe.) 2017 wiar det sööwentanjst juar faan at 21. juarhunert. At juar begand mä’n Söndai an kaam uk mä'n Söndai tu aanj. (mo.) 2017 wus dåt soowentäinst iir foon dåt 21. iirhunert. Et iir beganed ma’n Sandi än köm uk ma'n Sandi tu iinje. (sö.) 2017 wiar dit soowentainst Jaar fan dit 21. Jaarhön’ert. Dit Jaar bigent me en Sendai. 01. Janewoore: António Guterres wurd generaalsekreteer faan dön Feriand Naschuunen. 20. Janewoore: Donald Trump wurd de 45. president faan dön Ferianigt Stooten. 26. Janewoore: Alexander Van der Bellen wurd president faan Uasterrik. 10. Marts: President Park Geun-Hye faan Süüdkorea wurd troch at ferfaadingsgericht faan hör amt entheewen. 11. Marts: Parlamentswool uun Western Australia. 15. Marts: Parlamentswool uun Holun. 19. Marts: Frank-Walter Steinmeier wurd president faan Tjiisklun. 23. April: Presidentskapswool uun Frankrik. 07. Mei: Lundaiswool uun Sleeswich-Holstian. 14. Mei: Emmanuel Macron wurd president faan Frankrik. 28. Jüüne: Daniel Günther wurd minister-president faan Sleeswich-Holstian. 24. September: Bundesdaiswool 2017 för di 19. Schiisk Bundesdai. 26. September: João Lourenço wurd president faan Angoola. 07. Janewoore: Mário Soares, portugiisisk poliitiker an stootspresident (* 1924) 10. Janewoore: Roman Herzog, tjiisk jurist, poliitiker an bundespresident (* 1934) 27. Janewoore: John Hurt, britisk schauspeler (* 1940) 13. Febrewoore:


(fe.) 2018 wiar det aagetanjst juar faan det 21. juarhunert. At juar begand mä'n Mundai an kaam uk mä'n Mundai tu aanj. (mo.) 2018 wus dåt oochtäint iir foon dåt 21. iirhunert. Et iir beganed ma'n Moundi än köm uk ma'n Moundi tu iinje. (sö.) 2018 wiar dit achtainst Jaar fan dit 21. Jaarhön’ert. Dit Jaar bigent me en Mondai. 28. Janewoore: Presidentskapswool uun Finlun: welerwool faan Sauli Niinistö tu a president. 15. Febrewoore: Cyril Ramaphosa wurd president faan Süüdaafrika. 04. Marts: Parlamentswoolen uun Itaalien. 18. Marts: Presidentskapswool uun Rüslun: welerwool faan Wladimir Putin tu a president. 01. Jüüne: Giuseppe Conte wurd minister-president faan Itaalien. 24. August: Scott Morrison wurd premier-minister faan Austraalien. 28. Oktuuber: Presidentskapswool uun Brasiilien: wool faan Jair Bolsonaro tu a president. 27. Januwaari: Erk-Uwe Schrahé me 86 Jaaren stürewen (* 1931) 18. August: Kofi Annan, sööwenst generoolsekreteer faan dön Feriand Natschuunen (* 1938) 30. Detsember: Sylvester auf den Inseln (n|dr.de) -> Hulkin 30. Nofember - 02. Detsember: Konferenz: Heimat der Friesen -> Frasche Rädj 15. - 17. Nofember: 7. European Minority Film Festival -> Manertaal, Film 13. Nofember: 100 Jahre Frauenwahlrecht (sh:z) 06. Nofember: Rote Fahnen in Nordfriesland (sh:z) 06. Nofember: Mittagstunde (www.augsburger-allgemeine.de) -> Dörte Hansen


At Ialgus (Phalacrocorax carbo) as en fögel uun det famile Phalacrocoracidae. At Ialgus drüget hör jügen efter't düken. Ialgus-kolonii Aier faan Phalacrocorax carbo - MHNT Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Ialges Wikispecies hää en artiikel tu: Ialges


(fe.) 2019 as det njüügentanjst juar faan det 21. juarhunert. At juar begand mä’n Teisdai. (mo.) 2019 as dåt nüügentäinst iir foon dåt 21. iirhunert. Et iir beganed ma’n Täisdi. 18. Janewoore: Brian Stowell, manks skriiwer (* 1936) 26. Janewoore: Michel Legrand, fransöösk komponist (* 1932) 20. Jüüle: Margaretha Grosser, saaterfresk skriiwer (* 1934) 18. Detsember: Marron Fort, saaterfresk spriakwedenskapsmaan (* 1938) 20. Detsember: M/S Rungholt (amrum-news.de) -> Rungholt (Skep, 1992) 23. Oktuuber: Klimawandel (RP-Online.de) -> Kliima 21. Oktuuber: M/S Rungholt verkauft (amrum-news.de) -> W.D.R. 10. Oktuuber: Sturmflut 1634 (n-tv.de) -> Sturemflud 23. Jüüle: Bunker-as-a-Service (funkschau.de) -> Ding-Sönj 20. Jüüle: Die Watt-WG (deutschlandfunk.de) -> Söderuug 17. Jüüle: Bordelum stellt auf Selbstversorgung um (energate-messenger.de) -> Boorlem 11. Jüüle: 'Pella' strandet im Rütergatt (amrum-news.de) -> Rütjergat 08. Jüüle: Telemedizin (welt.de) ->A Halgen 02. Jüüle: 25 Jahre Öömrang Hüs (amrum-news.de) -> Öömrang Ferian 01. Jüüle: Rheingau Literaturpreis (buerstaedter-zeitung.de) -> Dörte Hansen 18. Jüüne: Telekom auf Stelzen (golem.de) -> A Huug 22. Mei: Wer darf Loren fahren (sh:z) -> A Halgen 22. Mei: Neuer Insel-Katamaran (bild.de) -> Adler-Schiffe 08. Mei: Spielmanns- und Jugendmusikzüge (sh:z) 05. Mei: Friesentag (sh:z) -> Frasche Loosche 01. Mei: Nordfriesische Häfen (sh:z) 21. April: Zwischen Giebeln und Grachten (morgenweb.de) ->


(fe.) 2020 as det twuntigst juar faan at 21. juarhunert. (mo.) 2020 as dåt twuntist iir foon dåt 21. iirhunert. (hf.) 2020 is dat twontist iir foon dat 21. iirhonert. 31. Janewoore: Det Ferianigt Köningrik treed ütj det Europeeisk Unioon ütj. At Corona-sjocht bräächt ütj. 09. August: Presidentskapswool uun Witjruslun. 18. August: Putsch uun Maali. 31. Oktuuber: Parlamentswool uun Georgien. 03. Nofember: Presidentskapswool uun dön Ferianigt Stooten: Wool faan Joe Biden tu a president. 10. Janewoore: Qaabuus ibn Sa'iid Aal Sa'iid, sultaan faan Omaan (* 1940) 30. Jüüle: Lee Teng-hui, taiwaans poliitiker an president faan't lun (* 1923) 31. Oktuuber: Sean Connery, britisk schauspeler (* 1930) 02. Detsember: Valéry Giscard d'Estaing, fransöösk politiker (*1926) 25. Nofember: Ferteel iinjsen 2020 (NDR) 05. Nofember: Fögelpest üüb Ualun (spiegel.de) 05. Nofember: Kniip üüb Oomram (amrum-news.de) 20. September: Großprojekt (nordschleswiger.dk) -> A Nääs 20. September: Sky Power 100 (cleanthinking.de) -> Klasbel 18. September: Weinanbau auf Sylt (stuttgarter-zeitung.de) -> Win , Sal 06. September: Algen im Rechenzentrum (it-markt.ch) -> Bramstedtlund 19. August: Nuurdfresk Wikipedia woort 10 juar ual. 06. Mei: Weederstoofmobiliteet (solarserver.de) -> Weederstoof 21. April: Corona üüb Oomram (spiegel.de) -> Oomram 19. Febrewoore: Feuerzeichen (spiegel.de) -> Biakin , Pelwerem 16. Janewoore: Marie Tångeberg as


Tineke Postma (* 31. August 1978 uun Heerenveen) as en waastfresk saksofoonspeler. Postma begand mä elwen juar mä't saksofoon spelin. Al 1992 hää't mä Candy Dulfer spelet, leeder mä't Big Band Friesland. Faan 1996 bit 2003 hää Postma bi't Conservatorium van Amsterdam an at Manhattan School of Music uun New York studiaret, uk bi David Liebman, Dick Oatts an Chris Potter. Wayne Shorter, Cannonball Adderley an John Coltrane san hör föörbilen. 2003 hää Postma üüb't Mary Lou Williams Jazz Festival uun Washington spelet, an leeder üüb't North Sea Jazz Festival, det jazzfestival uun Vienne an det Umbria Jazz-festival uun Perugia. 2003 - First Avenue 2005 - For the Rhythm feat. Terri Lyne Carrington 2005 - DVD Live in Amsterdam 2007 - A Journey That Matters feat. Terri Lyne Carrington 2009 - The Traveller 2011 - The Dawn of Light 2014 - Sonic Halo, mä Greg Osby 2020 - Freya, Edition Records Boy-Edgar-Pris (2015) TinekePostma.com Commonskategorii: Tineke Postma – Saamlang faan bilen of filmer


Geest (gååst(mo.)) as en loonskap uun Nuurdsjiisklun, a Neederlunen an Denemark Ööders üs a maask as a geest uun a istidj entstenen. Istonger haa stianer an sun tuuppuid, an sodenang san huuger apwoksen. En huuch geesthuug uun Nuurdfresklun as a Stolberag. A nuurdfresk eilunen Oomram, Fer an Sal bestun tun graten dial ütj geestlun, jo ööder eilunen an halgen ütj rian maasklun. En ütjnoom as Halaglun, det as en fels ütj sunstian. Geestlun as ei altu früchtboor. Hat as fööraal mä sjüüren bewoksen. Huar a buumer ufslaanj wurden san, koon am mä irpler büüre. Wan a plaanten faan sjep kurt häälen wurd, koon a hias ham briad maage. Üüb a geest fanjst dü föl letj waaler, am a winj tu breegen. Jo san miast mä wilger bewoksen. Ööders weit det betj gud eerd wech. A wilger hää am iar brükt för staachen an üs braanholt. Huar a geest bit tu a küst lääpt, sjochst dü en klaf, so üs uun Muasem üüb Sal. Uun Nuurdsjiisklun haa üüb a geest al loong minsken wenet, auer am diar ei baang föör sturemfluden wees sost. Det koon am bi a greew ütj a stiantidj sä. A maask as iarst mä a Fresken besiidelt


Perugia as det hoodstääd faan't itajeensk Prowins Perugia, an uk faan't Regiuun Umbrien. Diar wene 166.969 minsken (Stant: 31. Detsember 2019). Statistiche demografiche ISTAT. Iinwenertaalen faan't Istituto Nazionale di Statistica, Stant 31. Detsember 2019. Commonskategorii: Perugia – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Perugia (sjiisk) Umbria Jazz


At list faan ISO 3166-2-Codes för Itaalien wiset di code för 20 italjeensk regiuunen an 110 prowinsen. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Itaalien IT), di ööder as di code för a italjeensk regiuunen an prowinsen. Di code as mä di Newsletter II-2 faan a 30. Jüüne 2010 (PDF) feranert wurden. Das sind zweistellige Zahlen für die Regionen und je zwei Buchstaben für die Provinzen. Im ersten Newsletter (ISO 3166-2:2000-06-21) wurden Schreibfehler in den Namen der Provinzen Massa-Carrara und Pesaro und Urbino korrigiert. Im achten Newsletter (ISO 3166-2:2007-04-17) wurden vier neu gegründete Provinzen in Sardinien nachgetragen. Im Newsletter II-1 (ISO 3166-2:2010-02-03) wurden drei weitere neu gegründete Provinzen nachgetragen und der Name und Code der Provinz Forlì-Cesena korrigiert. Im Newsletter II-2 (ISO 3166-2:2010-06-30) wurden die Codes dreier Provinzen korrigiert; seitdem stimmen wieder alle Provinzcodes mit den Kfz-Kennzeichen überein. Für die Provinz Rom sind als Kfz-Kennzeichen ROMA oder, wenn aus Platzgründen nur zwei Zeichen möglich sind, RM in Gebrauch. In ISO 3166-2 ist nur RM gültig. Eine Provinz Aosta, deren Gebiet neben der heutigen Region Aostatal auch Teile der Provinz Turin umfasste, bestand nur von 1927


Dåt kornische (Kernowek, dt. Kornisch) as en keltische spräke, di bit süwat 1800 snåkd wörd önj Cornwall (Kernow), di söödweestlike punkt foon Änglönj. Di wårschiinjlik leeste mansche jü di spräke snååkede, wus Dorothy Pentreath, jü 1778 störwen as. Am 1900 önjtwiklede di liirde Henry Jenner dåt “iinjhäids-kornische”, dåt ham basiirt aw hu madålerli teooterstöögne än weeraw Robert Morton Nance dan 1958 en liirbök Cornish for All schriif. Nü diling jeeft dåt süwat 3500 manschne da kornisch snååke koone än hu jungere san sügoor deerönj aptäägen. Kornisk wårt brükt önj dåt råådio, bleese än sügoor önj hu filme. 2002 heet jü europäische unjoon dåt kornische as offisjälen manerhäidsspräke gödjkånd. Dåt ålens wårt wälj kritisiird, ouerdåt di spräke flicht tu e haleft üttoocht as. Natörlik moost for åle naie sååge naie uurde fünen wårde (spräkütbäg), ouers uk linge da üülje kwäle ai, am jü gåns spräkeliir tu rekonstruiiren. Ma’n gath en-dadn an carr ‘Jü kåt as uner e woin’. Aw walisisch schölj dåt hiitje: Mae’r gath o dan yr car ..än aw bretonisch: Emañ ar c'hazh dindan ar c'harr Dåt as ålsü niinj gåns grut ferschääl. Wikipedia aw Kornisch Agan Tavas = "uus Sproake", en organisasjoon tu jü widerbelaawing foon dåt kornische.


New York [nuːˈjɔːɹk] (gans akeroot City of New York) as en gratstääd bi a uastküst faan a Ferianagt Stooten faan Ameerikoo. Hat hiart tu a bundesstoot New York an as mä aacht miljuun iinwenern at gratst stääd faan a USA. WMO: World Weather Information Service Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: New York City Commonskategorii: New York City – Saamlang faan bilen of filmer Wääblink-kataloog tu New York uun't Curlie Project (iar:DMOZ, üüb huuchsjiisk)


New York County as en county uun a US-amerikoonsk bundesstoot New York, an en borough faan New York City (NYC). Hat as beeder bekäänd üs Manhattan. So het eegentelk oober det eilun, huar't üüb leit. US Census Bureau A East River as eegentelk nään struum, hi as en siaengde tesken Manhattan an a Bronx üüb ään ääg an Queens an Brooklyn üüb a ööder ääg. Commonskategorii: Manhattan – Saamlang faan bilen of filmer Wikivoyage Raisfeerer: Manhattan (sjiisk) 40.766666666667-73.983333333333Koordinaaten: 40° 46′ 0″ N, 73° 59′ 0″ W


Košice as e hoodstää foon e Regjoon Košice önj jü Slowakäi. Deer booge 229.040 manschne (2021). Dåt gebiit foon Košice as 242,77 km². Jü inboogertächte as 962 manschne pro km². Jü pustliidjtål as 040 00, di forwoolnumer as 421-55 än dåt kfz-kåntiiken as KE. Slovakia: Košický kraj, citypopulation.de


Ünbekäänd Dootem New York City wurd üüs Nei Amsterdam üüb Manhattan Eilun grünjlaanjen.


Gelsenkirchen as en krisfri stää önj dåt tjüsch bundeslönj Nordrhin-Weestfåålen, önj di Münster Regiiringsdistrikt. Jü stää heet 259.645 inboogere (2019). Germany: Nordrhein-Westfalen, citypopulation.de


Kraaben (Crustacea) san en onerstam faan diarten. Föl slacher lewe uun't weeder, oober uk a müürswin, diar uun ääg lewe, hiar tu a kraaben. Branchiopoda Auerordern: Calmanostraca - Cladocera - Conchostraca - Sarsostraca Cephalocarida Order: Brachypoda Hexanauplia Onerklasen: Copepoda – Tantulocarida – Thecostraca Ichthyostraca Onerklasen: Branchiura – Pentastomida Malacostraca – Gratkraaben Onerklasen: Eumalacostraca – Hoplocarida – Phyllocarida Maxillopoda Onerklasen: Branchiura – Copepoda – Mystacocarida – Pentastomida – Tantulocarida – Thecostraca Ostracoda Onerklasen: Myodocopa – Podocopa Remipedia Order: Nectiopoda Order ( ...da) Famile ( ...dae) Skööl Slach uun't klas Malacostraca (Gratkraaben): Noopkraaben (Amphipoda) Talitridae Talitrus Strunhoper (Talitrus saltator) Tjiinbiankraaben (Decapoda) Cancridae Cancer Naaper (Cancer pagurus) Garneelen (Crangonidae) Crangon Por (Crangon crangon) Grapsidae Grapsus Uastelk Ruad Klafkraab (Grapsus adscensionis) Ruad Klafkraab (Grapsus grapsus) Inachidae Macrocheira Japoonsk Riisenkraab (Macrocheira kaempferi) Troolkraaben (Lithodidae) Paralithodes Könangkraab (Paralithodes camtschaticus) Homeroortagen (Nephropidae) Homarus Europeesk Homer (Homarus gammarus) Amerikoonsk Homer (Homarus americanus) Nephrops Keisergranaat (Nephrops norvegicus) Paguridae Pagurus Eremiitkraab (Pagurus bernhardus) Langosten (Palinuridae) "Gambas" (Penaeidae) Swäämkraaben (Portunidae) Carcinus Strunkraab (Carcinus maenas) Liocarcinus Swäämkraab (Liocarcinus holsatus) Varunidae Eriocheir Sjineesk Olhunkraab (Eriocheir sinensis) Müürswin (Isopoda) Porcellionidae Porcellio Müürswin (Porcellio scaber) Commonskategorii: Kraaben – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Kraaben


At Kraanek (Grus grus) as en fögel uun't famile faan a Kraaneken (Gruidae). Huar Kraaneken bräät an huar's auerwontre. Ai faan Grus grus Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Kraaneken Wikispecies hää en artiikel tu: Kraaneken


A Kraansfögel of Salwerkramper, (mo.) kramsföögel (Turdus pilaris) as en Sjongfögel (Passeriformes) uun't Trooselfamile (Turdidae). Kraansfögel Turdus pilaris - MHNT Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Kraansfögler Wikispecies hää en artiikel tu: Kraansfögler


A Kramper, (fe.) Tjok, (mo.) oosel, kråmper, suurt troosel (Turdus merula) as en fögel uun't Trooselfamile Turdidae. Nääst mä jöönkin Aier faan Turdus merula merula Turdus merula azorensis - MHNT Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Krampern Wikispecies hää en artiikel tu: Krampern


Krefeld as en krisfri stää önj dåt tjüsch bundeslönj Nordrhin-Weestfåålen, önj di Düsseldorf Regiiringsdistrikt. Jü stää heet 227.417 inboogere (2019). Germany: Nordrhein-Westfalen, citypopulation.de


At Kriak, (fe.) Kriik, (mo.) krååge, (sö.) Kreek (Corvus corone) as en fögel uun't famile faana a Raawenfögler (Corvidae). Grä Kriak (C. c. cornix) Suart Kriak (C. c. corone) Huar kriaken föörkem. Aier faan Corvus corone corone - (MHNT) Aier faan Corvus corone cornix - (MHNT) Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Kriaken Wikispecies hää en artiikel tu: Kriaken


A Kuben, (mo.) hiiföögle, mööwen, meewen (Laridae) san en Fögelfamile an hiar mä Bakern (Sternidae) an ööder fögelfamilin tu at order faan a Kuben an Waadfögler (Charadriiformes). Larinae Chroicocephalus – Creagrus – Hydrocoloeus – Ichthyaetus – Larus – Leucophaeus – Pagophila – Rhodostethia – Rissa – Xema Rynchopinae Rynchops Sterninae* Chlidonias – Gelochelidon – Hydroprogne – Larosterna – Onychoprion – Phaetusa – Sterna – Sternula – Thalasseus ünseeker onerfamile: Anous – Gygis * A Sterninae wurd heer üs aanj famile uunsen: -> Sternidae (Bakern) Larus Grä Kub (Larus argentatus) Hääfkub (Larus marinus) Hiarangskub (Larus fuscus) Ismeew (Larus hyperboreus) Meew (Larus canus) Suarthoodet Kub (Larus ridibundus) Rissa Triituankub (Rissa tridactyla) Kuben san ei baang för minsken. Suarthoodet Kub Grä Kub Föör ual-, bääft jongfögel Jong Triituankub uun a iarst wonter Commonskategorii: Kuben – Saamlang faan bilen of filmer Wikispecies hää en artiikel tu: Kuben


At Kukütj, (mo.) kuukuuk (Cuculus canorus) as en fögel uun't famile faan a Kukütjen (Cuculidae). Kukütjen warep hör aier iin uun frääm nees. C. c. bakeri – C. c. bangsi – C. c. canorus – C. c. subtelephonus En mantje uun a loft. Kukütjaier faan C. c. canorus mad aier faan Acrocephalus arundinaceus - MHNT Kukütjai faan C. c. bangsi mad aier faan Phoenicurus moussieri - MHNT Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Kukütjen Wikispecies hää en artiikel tu: Kukütjen


(mo.) Kultuur as en rüm begrip for åles wat foon da mansche mååged as. Tum biispel waanihäide, toochten, kunst, waasenschap, religjoon, fiilosofii än sport. Mååstens hiirt en kultuur bai en bestamd följk, sü as di nordfrasche spräke en fraschen spräke foon da nordfrasche as. Kultuur as oofting wichti, wilt et am tradisjoon ën waanihäide gungt, huk wichti san for dåt miinschapsgefäil än identitäät. (sö.) "Kultuur" es en Sameluurt fuar alis, wat di Mensken sa maaki. Dit ken wiis: Frinjskep, Taachten, Kunst, Weetenskep, Religioon, Filosofii, Musik of uk Sport en Foriiningen. Aaftinoch uur di Kultuurbigrep fan en bistemet Folk of Lir, wat töhop kum, nemen, sa üs di Nuurdfriisk Spraak me di Lir tö dön heer, wat ön Nuurdfriislön uuni. Kultuur es wichtig, wan't aur Traditsjoon en Frinlighair giar, wat gur es fuar en Identiteet ön di Regioon. Di forskelig Lir ken en skel hol jaar ain Uurter Instrumente of Teken finj, diartö wat bitödraii. Kenkenbuum - Jöölboom Biakin


A Kurnfink, (mo.) kornfink (Prunella modularis) as en Sjongfögel (Passeri) uun't Kurnfinkenfamile (Prunellidae). Prunella modularis Kurnfink Kukütjai faan Cuculus canorus canorus mad aier faan Prunella modularis - MHNT Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Kurnfinken Wikispecies hää en artiikel tu: Kurnfinken


Liibyen [ˈliːbʏ̯ən/ˈliːbɪ̯ən/ˈlyːbɪ̯ən] (araabisk ليبيا Lībiyā [ˈliːbijaˑ] ütjspriak?/i; uun berberspriak ⵍⵉⴱⵢⴰ) as en stoot uun Nuurdafrikoo. Hi leit bi't Madlunsia, uun't uasten lei Egypten an Sudaan, uun't süüden Niiger an Tschad an uun't waasten Tuneesien an Algeerien. Liibyen hää di huuchst HDI-indeks faan Afrikoo. Dön tjiin gratst stääden uun't lun san: Liibyen efter a Ööder Weltkriich (1943/47-1951). Trii gouvernements uun Liibyen (1951-1963). Iindialang daalang: (22 schaʿbiyyat; sant 2007). ISO 3166-2:LY Commonskategorii: Liibyen – Saamlang faan bilen of filmer Wikimedia Atlas: Liibyen – Geograafisk an histoorisk koorden Monetary Fund, World Economic Outlook Database, April 2008 Human Development Statistical Tables. (XLS) Uun: human development report 2011. United Nations Development Programme, S. 1, ufrepen di 25. Marts 2012 (englisch, 857 KB, 3 S.). Gustav Muthmann, Doppelformen der deutschen Sprache der Gegenwart. Studie zu den Varianten in Aussprache, Schreibung, Wortbildung und Flexion, ütjkimen üs Nr. 145 faan't Reihe Germanistische Linguistik, Tübingen 1994, p. 80. Libya, citypopulation.de https://web.archive.org/web/20110224023241/http://www.gai.gov.ly/shabiat 26.0518.2Koordinaaten: 26° N, 18° O


At list faan ISO 3166-2-Codes för Libyen wiset di code för 22 Munizipien seit 2007. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Libyen LY), di ööder as di code för das Munizip (Shabiyah). Di code as mä di Newsletter II-2 faan a 30. Jüüne 2010 (PDF) feranert wurden. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk) Siehe auch: ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden. Verwaltungsgliederung Libyen


A Kurnsparag, (fe.) Seesche ??, (mo.) abc-föögel, korntiijer, (ha.) tjuk diirt) (Emberiza calandra, uk Miliaria calandra) liket en Sparag, hiart oober tu det fögelfamile faan a Fialsparger (Emberizidae). So sjongt a Kurnsparag.?/i Kurnsparag Aier faan Emberiza calandra Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Kurnsparag Wikispecies hää en artiikel tu: Kurnsparag


32.88333333333313.166666666667Koordinaaten: 32° 53′ N, 13° 10′ O Tripolis (araabisk طرابلس, DMG Ṭarābulus, iar Oea, italjeensk/ingelsk Tripoli faan gr. Τρίπολη ‚trii stääden‘) as det hoodstääd faan Liibyen an hää sowat 1.780.000 iinwenern (stant Oktuuber 2007). Egypten Kairo Algeerien Algier Liibanon Beirut Serbien Belgrad Brasiilien Belo Horizonte (sant 2003) Turkei Izmir Spoonien Madrid Bosnien an Hertsegowina Sarajevo (sant 1976) Commonskategorii: Tripolis – Saamlang faan bilen of filmer


Araab(i)sk (aanj nööm اللغة العربية, DMG al-luġa al-ʿarabiyya, ‚at araabisk spriak‘, kurt العربية, DMG al-ʿarabiyya, ‚at araabisk‘, ütjspriak?/i) as det miast snaaket spriak faan a semiitisk twiig faan a Afro-asiaatisk spriaken. An hör standard wariant الفصحى / Fuṣḥā as ian faan a sääks amtsspriaken faan a Feriand Natsioonen. Araabisk skraft


At araabisk alfabeet (araabisk الأبجدية العربية, al-abdschadiyya al-ʿarabiyya) as det alfabeet faan't araabisk spriak an hää 28 buksteewen. Wurden wurd faan rochts tu lachts (RTL) skrewen. Miast wurd indisk of persisk (farsi) taalen brükt. Jo wurd ööders üs a wurden faan lachts tu rochts skrewen. Uun Euroopa snaake wi miast faan araabisk taalen, hör furem haa jo oober iarst leeder uun Euroopa füngen. ٠١٢٣٤٥٦٧٨٩ ۰۱۲۳۴۵۶۷۸۹ Araabisk spriak


Köln as en krisfri stää önj dåt tjüsch bundeslönj Nordrhin-Weestfåålen, önj di Köln Regiiringsdistrikt. Deer booge 1.087.863 manschne (2019). Germany: Nordrhein-Westfalen, citypopulation.de


The World Factbook, iar uk CIA World Factbook näämd, woort faan't CIA ütjden. Det as fol mä statistisk dooten auer aal a lunen üüb a welt. Fööraal gongt det diar am demografii, wiartskap, infrastruktuur, politiik an't militeer. An do san diar noch en hiale rä listen mä ufkörtangen, natjunaalflagen an muar. Tuiarst kaam det factbook 1962 üs gehiam informatjuun ütj, sant 1971 uk üs öfentelk tugengelk werjuun. Sant 1994 stäänt det factbook uun't näät, an woort arke weg apwerket. A ütjgoowen sant 2000 kön deellooset wurd. Commonskategorii: The World Factbook – Saamlang faan bilen of filmer Wääbsteed faan't World Factbook


Laasken, (mo.) loosche, (sö.) lörken (Alaudidae) san en fögelfamile an hiar tu at order faan a Sjongfögler (Passeriformes). Alaemon – Alauda – Ammomanes – Calandrella – Calendulauda – Certhilauda – Chersomanes – Chersophilus – Eremalauda – Eremophila – Eremopterix – Galerida – Heteromirafra – Lullula – Melanocorypha – Mirafra – Pinarocorys – Ramphocoris – Spizocorys Uun üüs breetjin käänt am jodiar slacher: Fiallaask (Alauda arvensis) Hiaslaask (Lullula arborea) Toopet Laask (Galerida cristata) Wikimedia Commons hää bilen of filmer tu: Laasken Wikispecies hää en artiikel tu: Laasken Frasche Loosche


Da Lakadive, ofisjäl Lakshadweep (Malayalam: ലക്ഷദ്വീപ്) nååmd, as en unjoontäritoorium foon Indien. Dåt san 36 koralenailönje ma en fläche foon 32 km² önj dåt Araabisch Heef. Da lade twasche 200 bit 300 km üt e küste foon Kerala. Da wichtiste ailönje san Kavaratti (uk jü hoodstää foon da Lakadive), Agatti, Minicoy un Amini. Da tiin beboogede ailönje heewe 60.650 inboogere eefter e följksteeling foon 2001. Agatti heet en fliiplås. Di noome Lakshadweep bedjüset bökstääwlik hunertduusend ailönje (laksha = hunertduusend, dweep= ailönj). Bit 1973 hiit jü ailönjegrupe ofisjäl da Lakadive (tu fergliken ma da sööderliker ladene Maledive). Da manschne foon da ailönje snååke en dialäkt foon dåt Malayalam än san bål åle moslem. Di ofisjäle spräke ap da Lakadive as uk dåt Malayalam. Dåt as en följksouertjööging, dåt ja eefterkaamen san foon hoonelsmoons, da wilt en ordi swåår ünwääder aw da ailönje önjswumd san. Commons: Lakadive – Soomling foon bile än filme Lakshadweep, ofisiel sid (änglisch) Internet-fertiiknis tu Lakadive önjt Curlie Project (wus:DMOZ, aw tjüsch) (änglisch)


At list faan ISO 3166-2-Codes för Ägypten wiset di code för Gouvernements in Ägypten. A codes bestun ütj tau dialen mä en streg diarmad. Di iarst dial as di code för't lun efter ISO 3166-1 (för Ägypten EG), di ööder as di code för die Gouvernements. Di code as mä di Newsletter II-2 faan a 30. Jüüne 2010 (PDF) feranert wurden. Für Ägypten bestehen die Codes für die Gouvernements aus ein bis drei Buchstaben. Am 15. April 2011 wurden zwei Gouvernements aufgelöst und den Gouvernements al-Dschiza bzw. al-Qahira zugeschlagen. Feranrangen bi a ISO-Codes (ingelsk) Egypt State Information Service (englisch) Siehe auch: ISO 3166-2, Referenztabelle der Ländercodes. ISO 3166-1, Referenztabelle der Ländercodes, wie sie in Domainnamen verwendet werden.