Question: Varför hittar jag ingen eller bara delar av min journalinformation?

Om du inte förstår information i din journal ska du kontakta den vårdenhet, vårdcentral, mottagning eller det sjukhus som skrivit journalen så hjälper personalen dig.

Nej, vårdpersonalen kan inte se om du har läst din journal via nätet.

Ja, det är ingen skillnad om du befinner dig i Sverige eller utrikes.

När du förseglar din åtkomst till e-tjänsten Journalen stänger du av möjligheten för dig själv och dina eventuella ombud att läsa din journalinformation via nätet. När du spärrar din journal kan den inte läsas av personal utanför den enhet spärren avser utan ditt samtycke.

Tjänsten underlättar för dig om du vill ha en mer aktiv roll i frågor som rör din egen hälsa, vård och behandling. Du får en möjlighet att förbereda dig inför mötet med vårdpersonalen. Efter mötet kan du läsa dokumentationen i lugn och ro.

Nej. Möjligheten att utse ett ombud togs bort 7 juni 2018.

Ja, vänd dig till den vårdenhet du har besökt eller har haft kontakt med och begär ut din journal på papper.

Åldersgränsen för att läsa sin journal sänktes 1 november 2017 från 18 år till 16 år.  Du som är mellan 16-18 år kan läsa journalinformation som skrivits från och med 1 november 2017, men inte bakåt i tiden. Du kan alltid begära ut din journalinformation på papper.

Behöver du hjälp med tjänsten kan du kontakta supporten för 1177 Vårdguidens e-tjänster via ett formulär. Du kan också ringa supporten på telefon 08-123 135 00.

När vårdpersonal läser en journal registreras det och kan kontrolleras i efterhand. Du har rätt att veta om och när någon har läst din journal. Ring till telefonservice på telefonnummer 0774 – 44 10 10 för mer information, måndag-torsdag kl. 9-10. (Detta telefonnummer gäller endast för patienter inom Västra Götalandsregionen).

Har du frågor eller kommentarer om det som står, kontakta den vårdenhet du besökte. Det kan du göra via telefon eller brev. Du når journal via nätet genom 1177 Vårdguidens e-tjänster. Här kan du även kontakta vården.

Du kan välja att försegla din egen journal. Då stänger du av din möjlighet att nå journalen via nätet. Du kan antingen försegla via e-tjänsten eller be om hjälp med detta när du besöker hälso- och sjukvården. Tänk på att du efter försegling inte själv kan öppna upp din journal igen. Kontakta telefonservice på telefonnummer 0774–44 10 10 för mer information, måndag-torsdag kl. 9-10. (Detta telefonnummer gäller endast för patienter inom Västra Götalandsregionen).

Synskadade har ofta olika hjälpmedel för att kunna läsa text på en bildskärm. E-tjänsten ingår i ett system som har testats på synskadade. Med en kombination av automatisk textuppläsning och braille-kodsgivare vid tangentbordet, kan sådan text göras tillgänglig för en synskadad person.

Landstinget i Uppsala län var först i landet med att införa Journal via nätet 2012. Region Skåne följde efter 2014 och Region Jönköpings län 2015. Alla 21 landsting och regioner har anslutit sig till tjänsten och den har över 2 miljoner användare. (Källa: Inera.)

Det har visat sig att patienter ofta förstår sin journal lättare än väntat. Det beror på att de ofta har förkunskaper om sin sjukdom och behandling.

Du som vårdnadshavare har tillgång till ditt barns journalinformation från och med 1 november 2019.

Danmark har haft e-tjänsten sedan 2008. Det finns även i USA och i Holland.

Från den dag du fyller 16 år kan du läsa din journalinformation.  Bara du själv har åtkomst till din journalinformation. Du måste ha ett fullständigt personnummer och e-legitimation eller bank-ID.

Västra Götalandsregionen inför journal via nätet successivt. Alla vårdens journalsystem är inte med från början utan ansluts efter hand.  Det är inte säkert att du kan se informationen direkt efter ditt besök. Ibland dröjer det lite vilket beror på att journalanteckningen först ska skrivas in i journalsystemet. Om du efter en tid fortfarande saknar informationen, vänd dig till den vårdenhet du har besökt eller har haft kontakt med. Från och med 1 juni 2016 kan du endast läsa journalinformation från sjukhusen. Från och med 1 november visas journalinformation även från Närhälsan, Habilitering och hälsa och Hjälpmedelscentralen. Äldre journaler kan du som tidigare begära ut på papper. Du kan inte läsa all typ av information. Till exempel visas ännu inte röntgensvar eller barn- och ungdomspsykiatri.

För att läsa din journalinformation via nätet måste du logga in på 1177 Vårdguidens e-tjänster med e-legitimation. Säkerhetsnivån kan jämföras med den som används för bankernas internettjänster.


Question: Finns det en möjlighet att läsa journalinformation på papper?

Om du inte förstår information i din journal ska du kontakta den vårdenhet, vårdcentral, mottagning eller det sjukhus som skrivit journalen så hjälper personalen dig.

Nej, vårdpersonalen kan inte se om du har läst din journal via nätet.

Ja, det är ingen skillnad om du befinner dig i Sverige eller utrikes.

När du förseglar din åtkomst till e-tjänsten Journalen stänger du av möjligheten för dig själv och dina eventuella ombud att läsa din journalinformation via nätet. När du spärrar din journal kan den inte läsas av personal utanför den enhet spärren avser utan ditt samtycke.

Tjänsten underlättar för dig om du vill ha en mer aktiv roll i frågor som rör din egen hälsa, vård och behandling. Du får en möjlighet att förbereda dig inför mötet med vårdpersonalen. Efter mötet kan du läsa dokumentationen i lugn och ro.

Nej. Möjligheten att utse ett ombud togs bort 7 juni 2018.

Ja, vänd dig till den vårdenhet du har besökt eller har haft kontakt med och begär ut din journal på papper.

Åldersgränsen för att läsa sin journal sänktes 1 november 2017 från 18 år till 16 år.  Du som är mellan 16-18 år kan läsa journalinformation som skrivits från och med 1 november 2017, men inte bakåt i tiden. Du kan alltid begära ut din journalinformation på papper.

Behöver du hjälp med tjänsten kan du kontakta supporten för 1177 Vårdguidens e-tjänster via ett formulär. Du kan också ringa supporten på telefon 08-123 135 00.

När vårdpersonal läser en journal registreras det och kan kontrolleras i efterhand. Du har rätt att veta om och när någon har läst din journal. Ring till telefonservice på telefonnummer 0774 – 44 10 10 för mer information, måndag-torsdag kl. 9-10. (Detta telefonnummer gäller endast för patienter inom Västra Götalandsregionen).

Har du frågor eller kommentarer om det som står, kontakta den vårdenhet du besökte. Det kan du göra via telefon eller brev. Du når journal via nätet genom 1177 Vårdguidens e-tjänster. Här kan du även kontakta vården.

Du kan välja att försegla din egen journal. Då stänger du av din möjlighet att nå journalen via nätet. Du kan antingen försegla via e-tjänsten eller be om hjälp med detta när du besöker hälso- och sjukvården. Tänk på att du efter försegling inte själv kan öppna upp din journal igen. Kontakta telefonservice på telefonnummer 0774–44 10 10 för mer information, måndag-torsdag kl. 9-10. (Detta telefonnummer gäller endast för patienter inom Västra Götalandsregionen).

Synskadade har ofta olika hjälpmedel för att kunna läsa text på en bildskärm. E-tjänsten ingår i ett system som har testats på synskadade. Med en kombination av automatisk textuppläsning och braille-kodsgivare vid tangentbordet, kan sådan text göras tillgänglig för en synskadad person.

Landstinget i Uppsala län var först i landet med att införa Journal via nätet 2012. Region Skåne följde efter 2014 och Region Jönköpings län 2015. Alla 21 landsting och regioner har anslutit sig till tjänsten och den har över 2 miljoner användare. (Källa: Inera.)

Det har visat sig att patienter ofta förstår sin journal lättare än väntat. Det beror på att de ofta har förkunskaper om sin sjukdom och behandling.

Du som vårdnadshavare har tillgång till ditt barns journalinformation från och med 1 november 2019.

Danmark har haft e-tjänsten sedan 2008. Det finns även i USA och i Holland.

Från den dag du fyller 16 år kan du läsa din journalinformation.  Bara du själv har åtkomst till din journalinformation. Du måste ha ett fullständigt personnummer och e-legitimation eller bank-ID.

Västra Götalandsregionen inför journal via nätet successivt. Alla vårdens journalsystem är inte med från början utan ansluts efter hand.  Det är inte säkert att du kan se informationen direkt efter ditt besök. Ibland dröjer det lite vilket beror på att journalanteckningen först ska skrivas in i journalsystemet. Om du efter en tid fortfarande saknar informationen, vänd dig till den vårdenhet du har besökt eller har haft kontakt med. Från och med 1 juni 2016 kan du endast läsa journalinformation från sjukhusen. Från och med 1 november visas journalinformation även från Närhälsan, Habilitering och hälsa och Hjälpmedelscentralen. Äldre journaler kan du som tidigare begära ut på papper. Du kan inte läsa all typ av information. Till exempel visas ännu inte röntgensvar eller barn- och ungdomspsykiatri.

För att läsa din journalinformation via nätet måste du logga in på 1177 Vårdguidens e-tjänster med e-legitimation. Säkerhetsnivån kan jämföras med den som används för bankernas internettjänster.


Question: Kan jag ge någon annan person behörighet att läsa min journal?

Om du inte förstår information i din journal ska du kontakta den vårdenhet, vårdcentral, mottagning eller det sjukhus som skrivit journalen så hjälper personalen dig.

Nej, vårdpersonalen kan inte se om du har läst din journal via nätet.

Ja, det är ingen skillnad om du befinner dig i Sverige eller utrikes.

När du förseglar din åtkomst till e-tjänsten Journalen stänger du av möjligheten för dig själv och dina eventuella ombud att läsa din journalinformation via nätet. När du spärrar din journal kan den inte läsas av personal utanför den enhet spärren avser utan ditt samtycke.

Tjänsten underlättar för dig om du vill ha en mer aktiv roll i frågor som rör din egen hälsa, vård och behandling. Du får en möjlighet att förbereda dig inför mötet med vårdpersonalen. Efter mötet kan du läsa dokumentationen i lugn och ro.

Nej. Möjligheten att utse ett ombud togs bort 7 juni 2018.

Ja, vänd dig till den vårdenhet du har besökt eller har haft kontakt med och begär ut din journal på papper.

Åldersgränsen för att läsa sin journal sänktes 1 november 2017 från 18 år till 16 år.  Du som är mellan 16-18 år kan läsa journalinformation som skrivits från och med 1 november 2017, men inte bakåt i tiden. Du kan alltid begära ut din journalinformation på papper.

Behöver du hjälp med tjänsten kan du kontakta supporten för 1177 Vårdguidens e-tjänster via ett formulär. Du kan också ringa supporten på telefon 08-123 135 00.

När vårdpersonal läser en journal registreras det och kan kontrolleras i efterhand. Du har rätt att veta om och när någon har läst din journal. Ring till telefonservice på telefonnummer 0774 – 44 10 10 för mer information, måndag-torsdag kl. 9-10. (Detta telefonnummer gäller endast för patienter inom Västra Götalandsregionen).

Har du frågor eller kommentarer om det som står, kontakta den vårdenhet du besökte. Det kan du göra via telefon eller brev. Du når journal via nätet genom 1177 Vårdguidens e-tjänster. Här kan du även kontakta vården.

Du kan välja att försegla din egen journal. Då stänger du av din möjlighet att nå journalen via nätet. Du kan antingen försegla via e-tjänsten eller be om hjälp med detta när du besöker hälso- och sjukvården. Tänk på att du efter försegling inte själv kan öppna upp din journal igen. Kontakta telefonservice på telefonnummer 0774–44 10 10 för mer information, måndag-torsdag kl. 9-10. (Detta telefonnummer gäller endast för patienter inom Västra Götalandsregionen).

Synskadade har ofta olika hjälpmedel för att kunna läsa text på en bildskärm. E-tjänsten ingår i ett system som har testats på synskadade. Med en kombination av automatisk textuppläsning och braille-kodsgivare vid tangentbordet, kan sådan text göras tillgänglig för en synskadad person.

Landstinget i Uppsala län var först i landet med att införa Journal via nätet 2012. Region Skåne följde efter 2014 och Region Jönköpings län 2015. Alla 21 landsting och regioner har anslutit sig till tjänsten och den har över 2 miljoner användare. (Källa: Inera.)

Det har visat sig att patienter ofta förstår sin journal lättare än väntat. Det beror på att de ofta har förkunskaper om sin sjukdom och behandling.

Du som vårdnadshavare har tillgång till ditt barns journalinformation från och med 1 november 2019.

Danmark har haft e-tjänsten sedan 2008. Det finns även i USA och i Holland.

Från den dag du fyller 16 år kan du läsa din journalinformation.  Bara du själv har åtkomst till din journalinformation. Du måste ha ett fullständigt personnummer och e-legitimation eller bank-ID.

Västra Götalandsregionen inför journal via nätet successivt. Alla vårdens journalsystem är inte med från början utan ansluts efter hand.  Det är inte säkert att du kan se informationen direkt efter ditt besök. Ibland dröjer det lite vilket beror på att journalanteckningen först ska skrivas in i journalsystemet. Om du efter en tid fortfarande saknar informationen, vänd dig till den vårdenhet du har besökt eller har haft kontakt med. Från och med 1 juni 2016 kan du endast läsa journalinformation från sjukhusen. Från och med 1 november visas journalinformation även från Närhälsan, Habilitering och hälsa och Hjälpmedelscentralen. Äldre journaler kan du som tidigare begära ut på papper. Du kan inte läsa all typ av information. Till exempel visas ännu inte röntgensvar eller barn- och ungdomspsykiatri.

För att läsa din journalinformation via nätet måste du logga in på 1177 Vårdguidens e-tjänster med e-legitimation. Säkerhetsnivån kan jämföras med den som används för bankernas internettjänster.


Question: Kan jag läsa mina barns journal via nätet?

Om du inte förstår information i din journal ska du kontakta den vårdenhet, vårdcentral, mottagning eller det sjukhus som skrivit journalen så hjälper personalen dig.

Nej, vårdpersonalen kan inte se om du har läst din journal via nätet.

Ja, det är ingen skillnad om du befinner dig i Sverige eller utrikes.

När du förseglar din åtkomst till e-tjänsten Journalen stänger du av möjligheten för dig själv och dina eventuella ombud att läsa din journalinformation via nätet. När du spärrar din journal kan den inte läsas av personal utanför den enhet spärren avser utan ditt samtycke.

Tjänsten underlättar för dig om du vill ha en mer aktiv roll i frågor som rör din egen hälsa, vård och behandling. Du får en möjlighet att förbereda dig inför mötet med vårdpersonalen. Efter mötet kan du läsa dokumentationen i lugn och ro.

Nej. Möjligheten att utse ett ombud togs bort 7 juni 2018.

Ja, vänd dig till den vårdenhet du har besökt eller har haft kontakt med och begär ut din journal på papper.

Åldersgränsen för att läsa sin journal sänktes 1 november 2017 från 18 år till 16 år.  Du som är mellan 16-18 år kan läsa journalinformation som skrivits från och med 1 november 2017, men inte bakåt i tiden. Du kan alltid begära ut din journalinformation på papper.

Behöver du hjälp med tjänsten kan du kontakta supporten för 1177 Vårdguidens e-tjänster via ett formulär. Du kan också ringa supporten på telefon 08-123 135 00.

När vårdpersonal läser en journal registreras det och kan kontrolleras i efterhand. Du har rätt att veta om och när någon har läst din journal. Ring till telefonservice på telefonnummer 0774 – 44 10 10 för mer information, måndag-torsdag kl. 9-10. (Detta telefonnummer gäller endast för patienter inom Västra Götalandsregionen).

Har du frågor eller kommentarer om det som står, kontakta den vårdenhet du besökte. Det kan du göra via telefon eller brev. Du når journal via nätet genom 1177 Vårdguidens e-tjänster. Här kan du även kontakta vården.

Du kan välja att försegla din egen journal. Då stänger du av din möjlighet att nå journalen via nätet. Du kan antingen försegla via e-tjänsten eller be om hjälp med detta när du besöker hälso- och sjukvården. Tänk på att du efter försegling inte själv kan öppna upp din journal igen. Kontakta telefonservice på telefonnummer 0774–44 10 10 för mer information, måndag-torsdag kl. 9-10. (Detta telefonnummer gäller endast för patienter inom Västra Götalandsregionen).

Synskadade har ofta olika hjälpmedel för att kunna läsa text på en bildskärm. E-tjänsten ingår i ett system som har testats på synskadade. Med en kombination av automatisk textuppläsning och braille-kodsgivare vid tangentbordet, kan sådan text göras tillgänglig för en synskadad person.

Landstinget i Uppsala län var först i landet med att införa Journal via nätet 2012. Region Skåne följde efter 2014 och Region Jönköpings län 2015. Alla 21 landsting och regioner har anslutit sig till tjänsten och den har över 2 miljoner användare. (Källa: Inera.)

Det har visat sig att patienter ofta förstår sin journal lättare än väntat. Det beror på att de ofta har förkunskaper om sin sjukdom och behandling.

Du som vårdnadshavare har tillgång till ditt barns journalinformation från och med 1 november 2019.

Danmark har haft e-tjänsten sedan 2008. Det finns även i USA och i Holland.

Från den dag du fyller 16 år kan du läsa din journalinformation.  Bara du själv har åtkomst till din journalinformation. Du måste ha ett fullständigt personnummer och e-legitimation eller bank-ID.

Västra Götalandsregionen inför journal via nätet successivt. Alla vårdens journalsystem är inte med från början utan ansluts efter hand.  Det är inte säkert att du kan se informationen direkt efter ditt besök. Ibland dröjer det lite vilket beror på att journalanteckningen först ska skrivas in i journalsystemet. Om du efter en tid fortfarande saknar informationen, vänd dig till den vårdenhet du har besökt eller har haft kontakt med. Från och med 1 juni 2016 kan du endast läsa journalinformation från sjukhusen. Från och med 1 november visas journalinformation även från Närhälsan, Habilitering och hälsa och Hjälpmedelscentralen. Äldre journaler kan du som tidigare begära ut på papper. Du kan inte läsa all typ av information. Till exempel visas ännu inte röntgensvar eller barn- och ungdomspsykiatri.

För att läsa din journalinformation via nätet måste du logga in på 1177 Vårdguidens e-tjänster med e-legitimation. Säkerhetsnivån kan jämföras med den som används för bankernas internettjänster.


Question: Vem kan läsa journalinformationen?

Om du inte förstår information i din journal ska du kontakta den vårdenhet, vårdcentral, mottagning eller det sjukhus som skrivit journalen så hjälper personalen dig.

Nej, vårdpersonalen kan inte se om du har läst din journal via nätet.

Ja, det är ingen skillnad om du befinner dig i Sverige eller utrikes.

När du förseglar din åtkomst till e-tjänsten Journalen stänger du av möjligheten för dig själv och dina eventuella ombud att läsa din journalinformation via nätet. När du spärrar din journal kan den inte läsas av personal utanför den enhet spärren avser utan ditt samtycke.

Tjänsten underlättar för dig om du vill ha en mer aktiv roll i frågor som rör din egen hälsa, vård och behandling. Du får en möjlighet att förbereda dig inför mötet med vårdpersonalen. Efter mötet kan du läsa dokumentationen i lugn och ro.

Nej. Möjligheten att utse ett ombud togs bort 7 juni 2018.

Ja, vänd dig till den vårdenhet du har besökt eller har haft kontakt med och begär ut din journal på papper.

Åldersgränsen för att läsa sin journal sänktes 1 november 2017 från 18 år till 16 år.  Du som är mellan 16-18 år kan läsa journalinformation som skrivits från och med 1 november 2017, men inte bakåt i tiden. Du kan alltid begära ut din journalinformation på papper.

Behöver du hjälp med tjänsten kan du kontakta supporten för 1177 Vårdguidens e-tjänster via ett formulär. Du kan också ringa supporten på telefon 08-123 135 00.

När vårdpersonal läser en journal registreras det och kan kontrolleras i efterhand. Du har rätt att veta om och när någon har läst din journal. Ring till telefonservice på telefonnummer 0774 – 44 10 10 för mer information, måndag-torsdag kl. 9-10. (Detta telefonnummer gäller endast för patienter inom Västra Götalandsregionen).

Har du frågor eller kommentarer om det som står, kontakta den vårdenhet du besökte. Det kan du göra via telefon eller brev. Du når journal via nätet genom 1177 Vårdguidens e-tjänster. Här kan du även kontakta vården.

Du kan välja att försegla din egen journal. Då stänger du av din möjlighet att nå journalen via nätet. Du kan antingen försegla via e-tjänsten eller be om hjälp med detta när du besöker hälso- och sjukvården. Tänk på att du efter försegling inte själv kan öppna upp din journal igen. Kontakta telefonservice på telefonnummer 0774–44 10 10 för mer information, måndag-torsdag kl. 9-10. (Detta telefonnummer gäller endast för patienter inom Västra Götalandsregionen).

Synskadade har ofta olika hjälpmedel för att kunna läsa text på en bildskärm. E-tjänsten ingår i ett system som har testats på synskadade. Med en kombination av automatisk textuppläsning och braille-kodsgivare vid tangentbordet, kan sådan text göras tillgänglig för en synskadad person.

Landstinget i Uppsala län var först i landet med att införa Journal via nätet 2012. Region Skåne följde efter 2014 och Region Jönköpings län 2015. Alla 21 landsting och regioner har anslutit sig till tjänsten och den har över 2 miljoner användare. (Källa: Inera.)

Det har visat sig att patienter ofta förstår sin journal lättare än väntat. Det beror på att de ofta har förkunskaper om sin sjukdom och behandling.

Du som vårdnadshavare har tillgång till ditt barns journalinformation från och med 1 november 2019.

Danmark har haft e-tjänsten sedan 2008. Det finns även i USA och i Holland.

Från den dag du fyller 16 år kan du läsa din journalinformation.  Bara du själv har åtkomst till din journalinformation. Du måste ha ett fullständigt personnummer och e-legitimation eller bank-ID.

Västra Götalandsregionen inför journal via nätet successivt. Alla vårdens journalsystem är inte med från början utan ansluts efter hand.  Det är inte säkert att du kan se informationen direkt efter ditt besök. Ibland dröjer det lite vilket beror på att journalanteckningen först ska skrivas in i journalsystemet. Om du efter en tid fortfarande saknar informationen, vänd dig till den vårdenhet du har besökt eller har haft kontakt med. Från och med 1 juni 2016 kan du endast läsa journalinformation från sjukhusen. Från och med 1 november visas journalinformation även från Närhälsan, Habilitering och hälsa och Hjälpmedelscentralen. Äldre journaler kan du som tidigare begära ut på papper. Du kan inte läsa all typ av information. Till exempel visas ännu inte röntgensvar eller barn- och ungdomspsykiatri.

För att läsa din journalinformation via nätet måste du logga in på 1177 Vårdguidens e-tjänster med e-legitimation. Säkerhetsnivån kan jämföras med den som används för bankernas internettjänster.


Question: Jag är 17 år och kan inte läsa vad som hände för ett år sedan när jag var på läkarbesök, varför?

Om du inte förstår information i din journal ska du kontakta den vårdenhet, vårdcentral, mottagning eller det sjukhus som skrivit journalen så hjälper personalen dig.

Nej, vårdpersonalen kan inte se om du har läst din journal via nätet.

Ja, det är ingen skillnad om du befinner dig i Sverige eller utrikes.

När du förseglar din åtkomst till e-tjänsten Journalen stänger du av möjligheten för dig själv och dina eventuella ombud att läsa din journalinformation via nätet. När du spärrar din journal kan den inte läsas av personal utanför den enhet spärren avser utan ditt samtycke.

Tjänsten underlättar för dig om du vill ha en mer aktiv roll i frågor som rör din egen hälsa, vård och behandling. Du får en möjlighet att förbereda dig inför mötet med vårdpersonalen. Efter mötet kan du läsa dokumentationen i lugn och ro.

Nej. Möjligheten att utse ett ombud togs bort 7 juni 2018.

Ja, vänd dig till den vårdenhet du har besökt eller har haft kontakt med och begär ut din journal på papper.

Åldersgränsen för att läsa sin journal sänktes 1 november 2017 från 18 år till 16 år.  Du som är mellan 16-18 år kan läsa journalinformation som skrivits från och med 1 november 2017, men inte bakåt i tiden. Du kan alltid begära ut din journalinformation på papper.

Behöver du hjälp med tjänsten kan du kontakta supporten för 1177 Vårdguidens e-tjänster via ett formulär. Du kan också ringa supporten på telefon 08-123 135 00.

När vårdpersonal läser en journal registreras det och kan kontrolleras i efterhand. Du har rätt att veta om och när någon har läst din journal. Ring till telefonservice på telefonnummer 0774 – 44 10 10 för mer information, måndag-torsdag kl. 9-10. (Detta telefonnummer gäller endast för patienter inom Västra Götalandsregionen).

Har du frågor eller kommentarer om det som står, kontakta den vårdenhet du besökte. Det kan du göra via telefon eller brev. Du når journal via nätet genom 1177 Vårdguidens e-tjänster. Här kan du även kontakta vården.

Du kan välja att försegla din egen journal. Då stänger du av din möjlighet att nå journalen via nätet. Du kan antingen försegla via e-tjänsten eller be om hjälp med detta när du besöker hälso- och sjukvården. Tänk på att du efter försegling inte själv kan öppna upp din journal igen. Kontakta telefonservice på telefonnummer 0774–44 10 10 för mer information, måndag-torsdag kl. 9-10. (Detta telefonnummer gäller endast för patienter inom Västra Götalandsregionen).

Synskadade har ofta olika hjälpmedel för att kunna läsa text på en bildskärm. E-tjänsten ingår i ett system som har testats på synskadade. Med en kombination av automatisk textuppläsning och braille-kodsgivare vid tangentbordet, kan sådan text göras tillgänglig för en synskadad person.

Landstinget i Uppsala län var först i landet med att införa Journal via nätet 2012. Region Skåne följde efter 2014 och Region Jönköpings län 2015. Alla 21 landsting och regioner har anslutit sig till tjänsten och den har över 2 miljoner användare. (Källa: Inera.)

Det har visat sig att patienter ofta förstår sin journal lättare än väntat. Det beror på att de ofta har förkunskaper om sin sjukdom och behandling.

Du som vårdnadshavare har tillgång till ditt barns journalinformation från och med 1 november 2019.

Danmark har haft e-tjänsten sedan 2008. Det finns även i USA och i Holland.

Från den dag du fyller 16 år kan du läsa din journalinformation.  Bara du själv har åtkomst till din journalinformation. Du måste ha ett fullständigt personnummer och e-legitimation eller bank-ID.

Västra Götalandsregionen inför journal via nätet successivt. Alla vårdens journalsystem är inte med från början utan ansluts efter hand.  Det är inte säkert att du kan se informationen direkt efter ditt besök. Ibland dröjer det lite vilket beror på att journalanteckningen först ska skrivas in i journalsystemet. Om du efter en tid fortfarande saknar informationen, vänd dig till den vårdenhet du har besökt eller har haft kontakt med. Från och med 1 juni 2016 kan du endast läsa journalinformation från sjukhusen. Från och med 1 november visas journalinformation även från Närhälsan, Habilitering och hälsa och Hjälpmedelscentralen. Äldre journaler kan du som tidigare begära ut på papper. Du kan inte läsa all typ av information. Till exempel visas ännu inte röntgensvar eller barn- och ungdomspsykiatri.

För att läsa din journalinformation via nätet måste du logga in på 1177 Vårdguidens e-tjänster med e-legitimation. Säkerhetsnivån kan jämföras med den som används för bankernas internettjänster.


Question: Kan jag spärra min journalinformation så att den inte alls går att läsa via nätet?

Om du inte förstår information i din journal ska du kontakta den vårdenhet, vårdcentral, mottagning eller det sjukhus som skrivit journalen så hjälper personalen dig.

Nej, vårdpersonalen kan inte se om du har läst din journal via nätet.

Ja, det är ingen skillnad om du befinner dig i Sverige eller utrikes.

När du förseglar din åtkomst till e-tjänsten Journalen stänger du av möjligheten för dig själv och dina eventuella ombud att läsa din journalinformation via nätet. När du spärrar din journal kan den inte läsas av personal utanför den enhet spärren avser utan ditt samtycke.

Tjänsten underlättar för dig om du vill ha en mer aktiv roll i frågor som rör din egen hälsa, vård och behandling. Du får en möjlighet att förbereda dig inför mötet med vårdpersonalen. Efter mötet kan du läsa dokumentationen i lugn och ro.

Nej. Möjligheten att utse ett ombud togs bort 7 juni 2018.

Ja, vänd dig till den vårdenhet du har besökt eller har haft kontakt med och begär ut din journal på papper.

Åldersgränsen för att läsa sin journal sänktes 1 november 2017 från 18 år till 16 år.  Du som är mellan 16-18 år kan läsa journalinformation som skrivits från och med 1 november 2017, men inte bakåt i tiden. Du kan alltid begära ut din journalinformation på papper.

Behöver du hjälp med tjänsten kan du kontakta supporten för 1177 Vårdguidens e-tjänster via ett formulär. Du kan också ringa supporten på telefon 08-123 135 00.

När vårdpersonal läser en journal registreras det och kan kontrolleras i efterhand. Du har rätt att veta om och när någon har läst din journal. Ring till telefonservice på telefonnummer 0774 – 44 10 10 för mer information, måndag-torsdag kl. 9-10. (Detta telefonnummer gäller endast för patienter inom Västra Götalandsregionen).

Har du frågor eller kommentarer om det som står, kontakta den vårdenhet du besökte. Det kan du göra via telefon eller brev. Du når journal via nätet genom 1177 Vårdguidens e-tjänster. Här kan du även kontakta vården.

Du kan välja att försegla din egen journal. Då stänger du av din möjlighet att nå journalen via nätet. Du kan antingen försegla via e-tjänsten eller be om hjälp med detta när du besöker hälso- och sjukvården. Tänk på att du efter försegling inte själv kan öppna upp din journal igen. Kontakta telefonservice på telefonnummer 0774–44 10 10 för mer information, måndag-torsdag kl. 9-10. (Detta telefonnummer gäller endast för patienter inom Västra Götalandsregionen).

Synskadade har ofta olika hjälpmedel för att kunna läsa text på en bildskärm. E-tjänsten ingår i ett system som har testats på synskadade. Med en kombination av automatisk textuppläsning och braille-kodsgivare vid tangentbordet, kan sådan text göras tillgänglig för en synskadad person.

Landstinget i Uppsala län var först i landet med att införa Journal via nätet 2012. Region Skåne följde efter 2014 och Region Jönköpings län 2015. Alla 21 landsting och regioner har anslutit sig till tjänsten och den har över 2 miljoner användare. (Källa: Inera.)

Det har visat sig att patienter ofta förstår sin journal lättare än väntat. Det beror på att de ofta har förkunskaper om sin sjukdom och behandling.

Du som vårdnadshavare har tillgång till ditt barns journalinformation från och med 1 november 2019.

Danmark har haft e-tjänsten sedan 2008. Det finns även i USA och i Holland.

Från den dag du fyller 16 år kan du läsa din journalinformation.  Bara du själv har åtkomst till din journalinformation. Du måste ha ett fullständigt personnummer och e-legitimation eller bank-ID.

Västra Götalandsregionen inför journal via nätet successivt. Alla vårdens journalsystem är inte med från början utan ansluts efter hand.  Det är inte säkert att du kan se informationen direkt efter ditt besök. Ibland dröjer det lite vilket beror på att journalanteckningen först ska skrivas in i journalsystemet. Om du efter en tid fortfarande saknar informationen, vänd dig till den vårdenhet du har besökt eller har haft kontakt med. Från och med 1 juni 2016 kan du endast läsa journalinformation från sjukhusen. Från och med 1 november visas journalinformation även från Närhälsan, Habilitering och hälsa och Hjälpmedelscentralen. Äldre journaler kan du som tidigare begära ut på papper. Du kan inte läsa all typ av information. Till exempel visas ännu inte röntgensvar eller barn- och ungdomspsykiatri.

För att läsa din journalinformation via nätet måste du logga in på 1177 Vårdguidens e-tjänster med e-legitimation. Säkerhetsnivån kan jämföras med den som används för bankernas internettjänster.


Question: Vad är skillnaden mellan att försegla e-tjänsten Journalen och att spärra min journal?

Om du inte förstår information i din journal ska du kontakta den vårdenhet, vårdcentral, mottagning eller det sjukhus som skrivit journalen så hjälper personalen dig.

Nej, vårdpersonalen kan inte se om du har läst din journal via nätet.

Ja, det är ingen skillnad om du befinner dig i Sverige eller utrikes.

När du förseglar din åtkomst till e-tjänsten Journalen stänger du av möjligheten för dig själv och dina eventuella ombud att läsa din journalinformation via nätet. När du spärrar din journal kan den inte läsas av personal utanför den enhet spärren avser utan ditt samtycke.

Tjänsten underlättar för dig om du vill ha en mer aktiv roll i frågor som rör din egen hälsa, vård och behandling. Du får en möjlighet att förbereda dig inför mötet med vårdpersonalen. Efter mötet kan du läsa dokumentationen i lugn och ro.

Nej. Möjligheten att utse ett ombud togs bort 7 juni 2018.

Ja, vänd dig till den vårdenhet du har besökt eller har haft kontakt med och begär ut din journal på papper.

Åldersgränsen för att läsa sin journal sänktes 1 november 2017 från 18 år till 16 år.  Du som är mellan 16-18 år kan läsa journalinformation som skrivits från och med 1 november 2017, men inte bakåt i tiden. Du kan alltid begära ut din journalinformation på papper.

Behöver du hjälp med tjänsten kan du kontakta supporten för 1177 Vårdguidens e-tjänster via ett formulär. Du kan också ringa supporten på telefon 08-123 135 00.

När vårdpersonal läser en journal registreras det och kan kontrolleras i efterhand. Du har rätt att veta om och när någon har läst din journal. Ring till telefonservice på telefonnummer 0774 – 44 10 10 för mer information, måndag-torsdag kl. 9-10. (Detta telefonnummer gäller endast för patienter inom Västra Götalandsregionen).

Har du frågor eller kommentarer om det som står, kontakta den vårdenhet du besökte. Det kan du göra via telefon eller brev. Du når journal via nätet genom 1177 Vårdguidens e-tjänster. Här kan du även kontakta vården.

Du kan välja att försegla din egen journal. Då stänger du av din möjlighet att nå journalen via nätet. Du kan antingen försegla via e-tjänsten eller be om hjälp med detta när du besöker hälso- och sjukvården. Tänk på att du efter försegling inte själv kan öppna upp din journal igen. Kontakta telefonservice på telefonnummer 0774–44 10 10 för mer information, måndag-torsdag kl. 9-10. (Detta telefonnummer gäller endast för patienter inom Västra Götalandsregionen).

Synskadade har ofta olika hjälpmedel för att kunna läsa text på en bildskärm. E-tjänsten ingår i ett system som har testats på synskadade. Med en kombination av automatisk textuppläsning och braille-kodsgivare vid tangentbordet, kan sådan text göras tillgänglig för en synskadad person.

Landstinget i Uppsala län var först i landet med att införa Journal via nätet 2012. Region Skåne följde efter 2014 och Region Jönköpings län 2015. Alla 21 landsting och regioner har anslutit sig till tjänsten och den har över 2 miljoner användare. (Källa: Inera.)

Det har visat sig att patienter ofta förstår sin journal lättare än väntat. Det beror på att de ofta har förkunskaper om sin sjukdom och behandling.

Du som vårdnadshavare har tillgång till ditt barns journalinformation från och med 1 november 2019.

Danmark har haft e-tjänsten sedan 2008. Det finns även i USA och i Holland.

Från den dag du fyller 16 år kan du läsa din journalinformation.  Bara du själv har åtkomst till din journalinformation. Du måste ha ett fullständigt personnummer och e-legitimation eller bank-ID.

Västra Götalandsregionen inför journal via nätet successivt. Alla vårdens journalsystem är inte med från början utan ansluts efter hand.  Det är inte säkert att du kan se informationen direkt efter ditt besök. Ibland dröjer det lite vilket beror på att journalanteckningen först ska skrivas in i journalsystemet. Om du efter en tid fortfarande saknar informationen, vänd dig till den vårdenhet du har besökt eller har haft kontakt med. Från och med 1 juni 2016 kan du endast läsa journalinformation från sjukhusen. Från och med 1 november visas journalinformation även från Närhälsan, Habilitering och hälsa och Hjälpmedelscentralen. Äldre journaler kan du som tidigare begära ut på papper. Du kan inte läsa all typ av information. Till exempel visas ännu inte röntgensvar eller barn- och ungdomspsykiatri.

För att läsa din journalinformation via nätet måste du logga in på 1177 Vårdguidens e-tjänster med e-legitimation. Säkerhetsnivån kan jämföras med den som används för bankernas internettjänster.


Question: Kan jag ställa frågor till vården i Journal via nätet?

Om du inte förstår information i din journal ska du kontakta den vårdenhet, vårdcentral, mottagning eller det sjukhus som skrivit journalen så hjälper personalen dig.

Nej, vårdpersonalen kan inte se om du har läst din journal via nätet.

Ja, det är ingen skillnad om du befinner dig i Sverige eller utrikes.

När du förseglar din åtkomst till e-tjänsten Journalen stänger du av möjligheten för dig själv och dina eventuella ombud att läsa din journalinformation via nätet. När du spärrar din journal kan den inte läsas av personal utanför den enhet spärren avser utan ditt samtycke.

Tjänsten underlättar för dig om du vill ha en mer aktiv roll i frågor som rör din egen hälsa, vård och behandling. Du får en möjlighet att förbereda dig inför mötet med vårdpersonalen. Efter mötet kan du läsa dokumentationen i lugn och ro.

Nej. Möjligheten att utse ett ombud togs bort 7 juni 2018.

Ja, vänd dig till den vårdenhet du har besökt eller har haft kontakt med och begär ut din journal på papper.

Åldersgränsen för att läsa sin journal sänktes 1 november 2017 från 18 år till 16 år.  Du som är mellan 16-18 år kan läsa journalinformation som skrivits från och med 1 november 2017, men inte bakåt i tiden. Du kan alltid begära ut din journalinformation på papper.

Behöver du hjälp med tjänsten kan du kontakta supporten för 1177 Vårdguidens e-tjänster via ett formulär. Du kan också ringa supporten på telefon 08-123 135 00.

När vårdpersonal läser en journal registreras det och kan kontrolleras i efterhand. Du har rätt att veta om och när någon har läst din journal. Ring till telefonservice på telefonnummer 0774 – 44 10 10 för mer information, måndag-torsdag kl. 9-10. (Detta telefonnummer gäller endast för patienter inom Västra Götalandsregionen).

Har du frågor eller kommentarer om det som står, kontakta den vårdenhet du besökte. Det kan du göra via telefon eller brev. Du når journal via nätet genom 1177 Vårdguidens e-tjänster. Här kan du även kontakta vården.

Du kan välja att försegla din egen journal. Då stänger du av din möjlighet att nå journalen via nätet. Du kan antingen försegla via e-tjänsten eller be om hjälp med detta när du besöker hälso- och sjukvården. Tänk på att du efter försegling inte själv kan öppna upp din journal igen. Kontakta telefonservice på telefonnummer 0774–44 10 10 för mer information, måndag-torsdag kl. 9-10. (Detta telefonnummer gäller endast för patienter inom Västra Götalandsregionen).

Synskadade har ofta olika hjälpmedel för att kunna läsa text på en bildskärm. E-tjänsten ingår i ett system som har testats på synskadade. Med en kombination av automatisk textuppläsning och braille-kodsgivare vid tangentbordet, kan sådan text göras tillgänglig för en synskadad person.

Landstinget i Uppsala län var först i landet med att införa Journal via nätet 2012. Region Skåne följde efter 2014 och Region Jönköpings län 2015. Alla 21 landsting och regioner har anslutit sig till tjänsten och den har över 2 miljoner användare. (Källa: Inera.)

Det har visat sig att patienter ofta förstår sin journal lättare än väntat. Det beror på att de ofta har förkunskaper om sin sjukdom och behandling.

Du som vårdnadshavare har tillgång till ditt barns journalinformation från och med 1 november 2019.

Danmark har haft e-tjänsten sedan 2008. Det finns även i USA och i Holland.

Från den dag du fyller 16 år kan du läsa din journalinformation.  Bara du själv har åtkomst till din journalinformation. Du måste ha ett fullständigt personnummer och e-legitimation eller bank-ID.

Västra Götalandsregionen inför journal via nätet successivt. Alla vårdens journalsystem är inte med från början utan ansluts efter hand.  Det är inte säkert att du kan se informationen direkt efter ditt besök. Ibland dröjer det lite vilket beror på att journalanteckningen först ska skrivas in i journalsystemet. Om du efter en tid fortfarande saknar informationen, vänd dig till den vårdenhet du har besökt eller har haft kontakt med. Från och med 1 juni 2016 kan du endast läsa journalinformation från sjukhusen. Från och med 1 november visas journalinformation även från Närhälsan, Habilitering och hälsa och Hjälpmedelscentralen. Äldre journaler kan du som tidigare begära ut på papper. Du kan inte läsa all typ av information. Till exempel visas ännu inte röntgensvar eller barn- och ungdomspsykiatri.

För att läsa din journalinformation via nätet måste du logga in på 1177 Vårdguidens e-tjänster med e-legitimation. Säkerhetsnivån kan jämföras med den som används för bankernas internettjänster.


Question: Hur kan jag som synskadad ta del av informationen?

Om du inte förstår information i din journal ska du kontakta den vårdenhet, vårdcentral, mottagning eller det sjukhus som skrivit journalen så hjälper personalen dig.

Nej, vårdpersonalen kan inte se om du har läst din journal via nätet.

Ja, det är ingen skillnad om du befinner dig i Sverige eller utrikes.

När du förseglar din åtkomst till e-tjänsten Journalen stänger du av möjligheten för dig själv och dina eventuella ombud att läsa din journalinformation via nätet. När du spärrar din journal kan den inte läsas av personal utanför den enhet spärren avser utan ditt samtycke.

Tjänsten underlättar för dig om du vill ha en mer aktiv roll i frågor som rör din egen hälsa, vård och behandling. Du får en möjlighet att förbereda dig inför mötet med vårdpersonalen. Efter mötet kan du läsa dokumentationen i lugn och ro.

Nej. Möjligheten att utse ett ombud togs bort 7 juni 2018.

Ja, vänd dig till den vårdenhet du har besökt eller har haft kontakt med och begär ut din journal på papper.

Åldersgränsen för att läsa sin journal sänktes 1 november 2017 från 18 år till 16 år.  Du som är mellan 16-18 år kan läsa journalinformation som skrivits från och med 1 november 2017, men inte bakåt i tiden. Du kan alltid begära ut din journalinformation på papper.

Behöver du hjälp med tjänsten kan du kontakta supporten för 1177 Vårdguidens e-tjänster via ett formulär. Du kan också ringa supporten på telefon 08-123 135 00.

När vårdpersonal läser en journal registreras det och kan kontrolleras i efterhand. Du har rätt att veta om och när någon har läst din journal. Ring till telefonservice på telefonnummer 0774 – 44 10 10 för mer information, måndag-torsdag kl. 9-10. (Detta telefonnummer gäller endast för patienter inom Västra Götalandsregionen).

Har du frågor eller kommentarer om det som står, kontakta den vårdenhet du besökte. Det kan du göra via telefon eller brev. Du når journal via nätet genom 1177 Vårdguidens e-tjänster. Här kan du även kontakta vården.

Du kan välja att försegla din egen journal. Då stänger du av din möjlighet att nå journalen via nätet. Du kan antingen försegla via e-tjänsten eller be om hjälp med detta när du besöker hälso- och sjukvården. Tänk på att du efter försegling inte själv kan öppna upp din journal igen. Kontakta telefonservice på telefonnummer 0774–44 10 10 för mer information, måndag-torsdag kl. 9-10. (Detta telefonnummer gäller endast för patienter inom Västra Götalandsregionen).

Synskadade har ofta olika hjälpmedel för att kunna läsa text på en bildskärm. E-tjänsten ingår i ett system som har testats på synskadade. Med en kombination av automatisk textuppläsning och braille-kodsgivare vid tangentbordet, kan sådan text göras tillgänglig för en synskadad person.

Landstinget i Uppsala län var först i landet med att införa Journal via nätet 2012. Region Skåne följde efter 2014 och Region Jönköpings län 2015. Alla 21 landsting och regioner har anslutit sig till tjänsten och den har över 2 miljoner användare. (Källa: Inera.)

Det har visat sig att patienter ofta förstår sin journal lättare än väntat. Det beror på att de ofta har förkunskaper om sin sjukdom och behandling.

Du som vårdnadshavare har tillgång till ditt barns journalinformation från och med 1 november 2019.

Danmark har haft e-tjänsten sedan 2008. Det finns även i USA och i Holland.

Från den dag du fyller 16 år kan du läsa din journalinformation.  Bara du själv har åtkomst till din journalinformation. Du måste ha ett fullständigt personnummer och e-legitimation eller bank-ID.

Västra Götalandsregionen inför journal via nätet successivt. Alla vårdens journalsystem är inte med från början utan ansluts efter hand.  Det är inte säkert att du kan se informationen direkt efter ditt besök. Ibland dröjer det lite vilket beror på att journalanteckningen först ska skrivas in i journalsystemet. Om du efter en tid fortfarande saknar informationen, vänd dig till den vårdenhet du har besökt eller har haft kontakt med. Från och med 1 juni 2016 kan du endast läsa journalinformation från sjukhusen. Från och med 1 november visas journalinformation även från Närhälsan, Habilitering och hälsa och Hjälpmedelscentralen. Äldre journaler kan du som tidigare begära ut på papper. Du kan inte läsa all typ av information. Till exempel visas ännu inte röntgensvar eller barn- och ungdomspsykiatri.

För att läsa din journalinformation via nätet måste du logga in på 1177 Vårdguidens e-tjänster med e-legitimation. Säkerhetsnivån kan jämföras med den som används för bankernas internettjänster.


Question: Kan man komma åt sin journal även när man är utomlands?

Om du inte förstår information i din journal ska du kontakta den vårdenhet, vårdcentral, mottagning eller det sjukhus som skrivit journalen så hjälper personalen dig.

Nej, vårdpersonalen kan inte se om du har läst din journal via nätet.

Ja, det är ingen skillnad om du befinner dig i Sverige eller utrikes.

När du förseglar din åtkomst till e-tjänsten Journalen stänger du av möjligheten för dig själv och dina eventuella ombud att läsa din journalinformation via nätet. När du spärrar din journal kan den inte läsas av personal utanför den enhet spärren avser utan ditt samtycke.

Tjänsten underlättar för dig om du vill ha en mer aktiv roll i frågor som rör din egen hälsa, vård och behandling. Du får en möjlighet att förbereda dig inför mötet med vårdpersonalen. Efter mötet kan du läsa dokumentationen i lugn och ro.

Nej. Möjligheten att utse ett ombud togs bort 7 juni 2018.

Ja, vänd dig till den vårdenhet du har besökt eller har haft kontakt med och begär ut din journal på papper.

Åldersgränsen för att läsa sin journal sänktes 1 november 2017 från 18 år till 16 år.  Du som är mellan 16-18 år kan läsa journalinformation som skrivits från och med 1 november 2017, men inte bakåt i tiden. Du kan alltid begära ut din journalinformation på papper.

Behöver du hjälp med tjänsten kan du kontakta supporten för 1177 Vårdguidens e-tjänster via ett formulär. Du kan också ringa supporten på telefon 08-123 135 00.

När vårdpersonal läser en journal registreras det och kan kontrolleras i efterhand. Du har rätt att veta om och när någon har läst din journal. Ring till telefonservice på telefonnummer 0774 – 44 10 10 för mer information, måndag-torsdag kl. 9-10. (Detta telefonnummer gäller endast för patienter inom Västra Götalandsregionen).

Har du frågor eller kommentarer om det som står, kontakta den vårdenhet du besökte. Det kan du göra via telefon eller brev. Du når journal via nätet genom 1177 Vårdguidens e-tjänster. Här kan du även kontakta vården.

Du kan välja att försegla din egen journal. Då stänger du av din möjlighet att nå journalen via nätet. Du kan antingen försegla via e-tjänsten eller be om hjälp med detta när du besöker hälso- och sjukvården. Tänk på att du efter försegling inte själv kan öppna upp din journal igen. Kontakta telefonservice på telefonnummer 0774–44 10 10 för mer information, måndag-torsdag kl. 9-10. (Detta telefonnummer gäller endast för patienter inom Västra Götalandsregionen).

Synskadade har ofta olika hjälpmedel för att kunna läsa text på en bildskärm. E-tjänsten ingår i ett system som har testats på synskadade. Med en kombination av automatisk textuppläsning och braille-kodsgivare vid tangentbordet, kan sådan text göras tillgänglig för en synskadad person.

Landstinget i Uppsala län var först i landet med att införa Journal via nätet 2012. Region Skåne följde efter 2014 och Region Jönköpings län 2015. Alla 21 landsting och regioner har anslutit sig till tjänsten och den har över 2 miljoner användare. (Källa: Inera.)

Det har visat sig att patienter ofta förstår sin journal lättare än väntat. Det beror på att de ofta har förkunskaper om sin sjukdom och behandling.

Du som vårdnadshavare har tillgång till ditt barns journalinformation från och med 1 november 2019.

Danmark har haft e-tjänsten sedan 2008. Det finns även i USA och i Holland.

Från den dag du fyller 16 år kan du läsa din journalinformation.  Bara du själv har åtkomst till din journalinformation. Du måste ha ett fullständigt personnummer och e-legitimation eller bank-ID.

Västra Götalandsregionen inför journal via nätet successivt. Alla vårdens journalsystem är inte med från början utan ansluts efter hand.  Det är inte säkert att du kan se informationen direkt efter ditt besök. Ibland dröjer det lite vilket beror på att journalanteckningen först ska skrivas in i journalsystemet. Om du efter en tid fortfarande saknar informationen, vänd dig till den vårdenhet du har besökt eller har haft kontakt med. Från och med 1 juni 2016 kan du endast läsa journalinformation från sjukhusen. Från och med 1 november visas journalinformation även från Närhälsan, Habilitering och hälsa och Hjälpmedelscentralen. Äldre journaler kan du som tidigare begära ut på papper. Du kan inte läsa all typ av information. Till exempel visas ännu inte röntgensvar eller barn- och ungdomspsykiatri.

För att läsa din journalinformation via nätet måste du logga in på 1177 Vårdguidens e-tjänster med e-legitimation. Säkerhetsnivån kan jämföras med den som används för bankernas internettjänster.


Question: Vilka andra länder har Journal via nätet?

Om du inte förstår information i din journal ska du kontakta den vårdenhet, vårdcentral, mottagning eller det sjukhus som skrivit journalen så hjälper personalen dig.

Nej, vårdpersonalen kan inte se om du har läst din journal via nätet.

Ja, det är ingen skillnad om du befinner dig i Sverige eller utrikes.

När du förseglar din åtkomst till e-tjänsten Journalen stänger du av möjligheten för dig själv och dina eventuella ombud att läsa din journalinformation via nätet. När du spärrar din journal kan den inte läsas av personal utanför den enhet spärren avser utan ditt samtycke.

Tjänsten underlättar för dig om du vill ha en mer aktiv roll i frågor som rör din egen hälsa, vård och behandling. Du får en möjlighet att förbereda dig inför mötet med vårdpersonalen. Efter mötet kan du läsa dokumentationen i lugn och ro.

Nej. Möjligheten att utse ett ombud togs bort 7 juni 2018.

Ja, vänd dig till den vårdenhet du har besökt eller har haft kontakt med och begär ut din journal på papper.

Åldersgränsen för att läsa sin journal sänktes 1 november 2017 från 18 år till 16 år.  Du som är mellan 16-18 år kan läsa journalinformation som skrivits från och med 1 november 2017, men inte bakåt i tiden. Du kan alltid begära ut din journalinformation på papper.

Behöver du hjälp med tjänsten kan du kontakta supporten för 1177 Vårdguidens e-tjänster via ett formulär. Du kan också ringa supporten på telefon 08-123 135 00.

När vårdpersonal läser en journal registreras det och kan kontrolleras i efterhand. Du har rätt att veta om och när någon har läst din journal. Ring till telefonservice på telefonnummer 0774 – 44 10 10 för mer information, måndag-torsdag kl. 9-10. (Detta telefonnummer gäller endast för patienter inom Västra Götalandsregionen).

Har du frågor eller kommentarer om det som står, kontakta den vårdenhet du besökte. Det kan du göra via telefon eller brev. Du når journal via nätet genom 1177 Vårdguidens e-tjänster. Här kan du även kontakta vården.

Du kan välja att försegla din egen journal. Då stänger du av din möjlighet att nå journalen via nätet. Du kan antingen försegla via e-tjänsten eller be om hjälp med detta när du besöker hälso- och sjukvården. Tänk på att du efter försegling inte själv kan öppna upp din journal igen. Kontakta telefonservice på telefonnummer 0774–44 10 10 för mer information, måndag-torsdag kl. 9-10. (Detta telefonnummer gäller endast för patienter inom Västra Götalandsregionen).

Synskadade har ofta olika hjälpmedel för att kunna läsa text på en bildskärm. E-tjänsten ingår i ett system som har testats på synskadade. Med en kombination av automatisk textuppläsning och braille-kodsgivare vid tangentbordet, kan sådan text göras tillgänglig för en synskadad person.

Landstinget i Uppsala län var först i landet med att införa Journal via nätet 2012. Region Skåne följde efter 2014 och Region Jönköpings län 2015. Alla 21 landsting och regioner har anslutit sig till tjänsten och den har över 2 miljoner användare. (Källa: Inera.)

Det har visat sig att patienter ofta förstår sin journal lättare än väntat. Det beror på att de ofta har förkunskaper om sin sjukdom och behandling.

Du som vårdnadshavare har tillgång till ditt barns journalinformation från och med 1 november 2019.

Danmark har haft e-tjänsten sedan 2008. Det finns även i USA och i Holland.

Från den dag du fyller 16 år kan du läsa din journalinformation.  Bara du själv har åtkomst till din journalinformation. Du måste ha ett fullständigt personnummer och e-legitimation eller bank-ID.

Västra Götalandsregionen inför journal via nätet successivt. Alla vårdens journalsystem är inte med från början utan ansluts efter hand.  Det är inte säkert att du kan se informationen direkt efter ditt besök. Ibland dröjer det lite vilket beror på att journalanteckningen först ska skrivas in i journalsystemet. Om du efter en tid fortfarande saknar informationen, vänd dig till den vårdenhet du har besökt eller har haft kontakt med. Från och med 1 juni 2016 kan du endast läsa journalinformation från sjukhusen. Från och med 1 november visas journalinformation även från Närhälsan, Habilitering och hälsa och Hjälpmedelscentralen. Äldre journaler kan du som tidigare begära ut på papper. Du kan inte läsa all typ av information. Till exempel visas ännu inte röntgensvar eller barn- och ungdomspsykiatri.

För att läsa din journalinformation via nätet måste du logga in på 1177 Vårdguidens e-tjänster med e-legitimation. Säkerhetsnivån kan jämföras med den som används för bankernas internettjänster.


Question: Kan jag få veta vilka som läst i min journal?

Om du inte förstår information i din journal ska du kontakta den vårdenhet, vårdcentral, mottagning eller det sjukhus som skrivit journalen så hjälper personalen dig.

Nej, vårdpersonalen kan inte se om du har läst din journal via nätet.

Ja, det är ingen skillnad om du befinner dig i Sverige eller utrikes.

När du förseglar din åtkomst till e-tjänsten Journalen stänger du av möjligheten för dig själv och dina eventuella ombud att läsa din journalinformation via nätet. När du spärrar din journal kan den inte läsas av personal utanför den enhet spärren avser utan ditt samtycke.

Tjänsten underlättar för dig om du vill ha en mer aktiv roll i frågor som rör din egen hälsa, vård och behandling. Du får en möjlighet att förbereda dig inför mötet med vårdpersonalen. Efter mötet kan du läsa dokumentationen i lugn och ro.

Nej. Möjligheten att utse ett ombud togs bort 7 juni 2018.

Ja, vänd dig till den vårdenhet du har besökt eller har haft kontakt med och begär ut din journal på papper.

Åldersgränsen för att läsa sin journal sänktes 1 november 2017 från 18 år till 16 år.  Du som är mellan 16-18 år kan läsa journalinformation som skrivits från och med 1 november 2017, men inte bakåt i tiden. Du kan alltid begära ut din journalinformation på papper.

Behöver du hjälp med tjänsten kan du kontakta supporten för 1177 Vårdguidens e-tjänster via ett formulär. Du kan också ringa supporten på telefon 08-123 135 00.

När vårdpersonal läser en journal registreras det och kan kontrolleras i efterhand. Du har rätt att veta om och när någon har läst din journal. Ring till telefonservice på telefonnummer 0774 – 44 10 10 för mer information, måndag-torsdag kl. 9-10. (Detta telefonnummer gäller endast för patienter inom Västra Götalandsregionen).

Har du frågor eller kommentarer om det som står, kontakta den vårdenhet du besökte. Det kan du göra via telefon eller brev. Du når journal via nätet genom 1177 Vårdguidens e-tjänster. Här kan du även kontakta vården.

Du kan välja att försegla din egen journal. Då stänger du av din möjlighet att nå journalen via nätet. Du kan antingen försegla via e-tjänsten eller be om hjälp med detta när du besöker hälso- och sjukvården. Tänk på att du efter försegling inte själv kan öppna upp din journal igen. Kontakta telefonservice på telefonnummer 0774–44 10 10 för mer information, måndag-torsdag kl. 9-10. (Detta telefonnummer gäller endast för patienter inom Västra Götalandsregionen).

Synskadade har ofta olika hjälpmedel för att kunna läsa text på en bildskärm. E-tjänsten ingår i ett system som har testats på synskadade. Med en kombination av automatisk textuppläsning och braille-kodsgivare vid tangentbordet, kan sådan text göras tillgänglig för en synskadad person.

Landstinget i Uppsala län var först i landet med att införa Journal via nätet 2012. Region Skåne följde efter 2014 och Region Jönköpings län 2015. Alla 21 landsting och regioner har anslutit sig till tjänsten och den har över 2 miljoner användare. (Källa: Inera.)

Det har visat sig att patienter ofta förstår sin journal lättare än väntat. Det beror på att de ofta har förkunskaper om sin sjukdom och behandling.

Du som vårdnadshavare har tillgång till ditt barns journalinformation från och med 1 november 2019.

Danmark har haft e-tjänsten sedan 2008. Det finns även i USA och i Holland.

Från den dag du fyller 16 år kan du läsa din journalinformation.  Bara du själv har åtkomst till din journalinformation. Du måste ha ett fullständigt personnummer och e-legitimation eller bank-ID.

Västra Götalandsregionen inför journal via nätet successivt. Alla vårdens journalsystem är inte med från början utan ansluts efter hand.  Det är inte säkert att du kan se informationen direkt efter ditt besök. Ibland dröjer det lite vilket beror på att journalanteckningen först ska skrivas in i journalsystemet. Om du efter en tid fortfarande saknar informationen, vänd dig till den vårdenhet du har besökt eller har haft kontakt med. Från och med 1 juni 2016 kan du endast läsa journalinformation från sjukhusen. Från och med 1 november visas journalinformation även från Närhälsan, Habilitering och hälsa och Hjälpmedelscentralen. Äldre journaler kan du som tidigare begära ut på papper. Du kan inte läsa all typ av information. Till exempel visas ännu inte röntgensvar eller barn- och ungdomspsykiatri.

För att läsa din journalinformation via nätet måste du logga in på 1177 Vårdguidens e-tjänster med e-legitimation. Säkerhetsnivån kan jämföras med den som används för bankernas internettjänster.


Question: Kan vårdpersonal se att jag har läst i min journal?

Om du inte förstår information i din journal ska du kontakta den vårdenhet, vårdcentral, mottagning eller det sjukhus som skrivit journalen så hjälper personalen dig.

Nej, vårdpersonalen kan inte se om du har läst din journal via nätet.

Ja, det är ingen skillnad om du befinner dig i Sverige eller utrikes.

När du förseglar din åtkomst till e-tjänsten Journalen stänger du av möjligheten för dig själv och dina eventuella ombud att läsa din journalinformation via nätet. När du spärrar din journal kan den inte läsas av personal utanför den enhet spärren avser utan ditt samtycke.

Tjänsten underlättar för dig om du vill ha en mer aktiv roll i frågor som rör din egen hälsa, vård och behandling. Du får en möjlighet att förbereda dig inför mötet med vårdpersonalen. Efter mötet kan du läsa dokumentationen i lugn och ro.

Nej. Möjligheten att utse ett ombud togs bort 7 juni 2018.

Ja, vänd dig till den vårdenhet du har besökt eller har haft kontakt med och begär ut din journal på papper.

Åldersgränsen för att läsa sin journal sänktes 1 november 2017 från 18 år till 16 år.  Du som är mellan 16-18 år kan läsa journalinformation som skrivits från och med 1 november 2017, men inte bakåt i tiden. Du kan alltid begära ut din journalinformation på papper.

Behöver du hjälp med tjänsten kan du kontakta supporten för 1177 Vårdguidens e-tjänster via ett formulär. Du kan också ringa supporten på telefon 08-123 135 00.

När vårdpersonal läser en journal registreras det och kan kontrolleras i efterhand. Du har rätt att veta om och när någon har läst din journal. Ring till telefonservice på telefonnummer 0774 – 44 10 10 för mer information, måndag-torsdag kl. 9-10. (Detta telefonnummer gäller endast för patienter inom Västra Götalandsregionen).

Har du frågor eller kommentarer om det som står, kontakta den vårdenhet du besökte. Det kan du göra via telefon eller brev. Du når journal via nätet genom 1177 Vårdguidens e-tjänster. Här kan du även kontakta vården.

Du kan välja att försegla din egen journal. Då stänger du av din möjlighet att nå journalen via nätet. Du kan antingen försegla via e-tjänsten eller be om hjälp med detta när du besöker hälso- och sjukvården. Tänk på att du efter försegling inte själv kan öppna upp din journal igen. Kontakta telefonservice på telefonnummer 0774–44 10 10 för mer information, måndag-torsdag kl. 9-10. (Detta telefonnummer gäller endast för patienter inom Västra Götalandsregionen).

Synskadade har ofta olika hjälpmedel för att kunna läsa text på en bildskärm. E-tjänsten ingår i ett system som har testats på synskadade. Med en kombination av automatisk textuppläsning och braille-kodsgivare vid tangentbordet, kan sådan text göras tillgänglig för en synskadad person.

Landstinget i Uppsala län var först i landet med att införa Journal via nätet 2012. Region Skåne följde efter 2014 och Region Jönköpings län 2015. Alla 21 landsting och regioner har anslutit sig till tjänsten och den har över 2 miljoner användare. (Källa: Inera.)

Det har visat sig att patienter ofta förstår sin journal lättare än väntat. Det beror på att de ofta har förkunskaper om sin sjukdom och behandling.

Du som vårdnadshavare har tillgång till ditt barns journalinformation från och med 1 november 2019.

Danmark har haft e-tjänsten sedan 2008. Det finns även i USA och i Holland.

Från den dag du fyller 16 år kan du läsa din journalinformation.  Bara du själv har åtkomst till din journalinformation. Du måste ha ett fullständigt personnummer och e-legitimation eller bank-ID.

Västra Götalandsregionen inför journal via nätet successivt. Alla vårdens journalsystem är inte med från början utan ansluts efter hand.  Det är inte säkert att du kan se informationen direkt efter ditt besök. Ibland dröjer det lite vilket beror på att journalanteckningen först ska skrivas in i journalsystemet. Om du efter en tid fortfarande saknar informationen, vänd dig till den vårdenhet du har besökt eller har haft kontakt med. Från och med 1 juni 2016 kan du endast läsa journalinformation från sjukhusen. Från och med 1 november visas journalinformation även från Närhälsan, Habilitering och hälsa och Hjälpmedelscentralen. Äldre journaler kan du som tidigare begära ut på papper. Du kan inte läsa all typ av information. Till exempel visas ännu inte röntgensvar eller barn- och ungdomspsykiatri.

För att läsa din journalinformation via nätet måste du logga in på 1177 Vårdguidens e-tjänster med e-legitimation. Säkerhetsnivån kan jämföras med den som används för bankernas internettjänster.


Question: Dom kör för fort på min gata, vad kan man göra?

Nej. I många kommuner är det vanligt att man uppmuntrar privatpersoner att ställa ut blomlådor på mindre lokalgator. Härryda kommun anser att ansvar för trafiksäkerhetshöjande åtgärder på kommunala gator inte bör ligga på privatpersoner.

Härryda kommun har sedan 2004 arbetat aktivt med att hastighetssäkra bostadsområden genom att skylta dessa med rekommenderad (blå) 30-skyltning och i samband med detta genomföra fysiska åtgärder i form av till exempel farthinder.Gupp är en effektiv åtgärd för hastighetsdämpning om det är rätt utformat. Forskning har visat att det krävs utbyggnad av väggupp ungefär var 70:e meter för att åstadkomma en jämn och låg hastighet i ett bostadsområde. Gupp är vanligt förekommande i våra bostadsområden men i dagsläget är kommunen mycket restriktiv att anlägga nya väggupp. Gupp gör det svårt för viktiga transporter, utryckningstrafik samt färdtjänst och det blir svårare att underhålla vägen. Gupp kan medföra risk för vibration i omkringliggande fastigheter och bidra till ökad bullernivå, vilket bör tas i beaktning innan de anläggs. Det är alltid kommunens trafikingenjörer som bedömer behovet av farthinder.

Kommunen får ofta in förfrågningar om åtgärder för att sänka hastigheterna på vägar och gator. Det är inte möjligt att bygga bort alla hastighetsöverträdelser. Det är förarens ansvar att framföra sitt fordon på ett trafiksäkert sätt och polisens uppgift att övervaka gällande lagar och regler. I villakvarter är det till stor del de boende själva som kör. Frågan kan hanteras genom dialog i exempelvis villaföreningen eller samfälligheten, med andra ord att ni grannar är överens om att hålla hastighetsbegränsningen.

Kommunen sätter inte upp lekandebarnskyltar, men det är tillåtet att sätta upp en sådan skylt på den egna tomten så att den syns ut mot gatan inne i ett bostadsområde.


Question: Vi vill ha farthinder, vart vänder man sig?

Nej. I många kommuner är det vanligt att man uppmuntrar privatpersoner att ställa ut blomlådor på mindre lokalgator. Härryda kommun anser att ansvar för trafiksäkerhetshöjande åtgärder på kommunala gator inte bör ligga på privatpersoner.

Härryda kommun har sedan 2004 arbetat aktivt med att hastighetssäkra bostadsområden genom att skylta dessa med rekommenderad (blå) 30-skyltning och i samband med detta genomföra fysiska åtgärder i form av till exempel farthinder.Gupp är en effektiv åtgärd för hastighetsdämpning om det är rätt utformat. Forskning har visat att det krävs utbyggnad av väggupp ungefär var 70:e meter för att åstadkomma en jämn och låg hastighet i ett bostadsområde. Gupp är vanligt förekommande i våra bostadsområden men i dagsläget är kommunen mycket restriktiv att anlägga nya väggupp. Gupp gör det svårt för viktiga transporter, utryckningstrafik samt färdtjänst och det blir svårare att underhålla vägen. Gupp kan medföra risk för vibration i omkringliggande fastigheter och bidra till ökad bullernivå, vilket bör tas i beaktning innan de anläggs. Det är alltid kommunens trafikingenjörer som bedömer behovet av farthinder.

Kommunen får ofta in förfrågningar om åtgärder för att sänka hastigheterna på vägar och gator. Det är inte möjligt att bygga bort alla hastighetsöverträdelser. Det är förarens ansvar att framföra sitt fordon på ett trafiksäkert sätt och polisens uppgift att övervaka gällande lagar och regler. I villakvarter är det till stor del de boende själva som kör. Frågan kan hanteras genom dialog i exempelvis villaföreningen eller samfälligheten, med andra ord att ni grannar är överens om att hålla hastighetsbegränsningen.

Kommunen sätter inte upp lekandebarnskyltar, men det är tillåtet att sätta upp en sådan skylt på den egna tomten så att den syns ut mot gatan inne i ett bostadsområde.


Question: Får vi sätta upp egna farthinder?

Nej. I många kommuner är det vanligt att man uppmuntrar privatpersoner att ställa ut blomlådor på mindre lokalgator. Härryda kommun anser att ansvar för trafiksäkerhetshöjande åtgärder på kommunala gator inte bör ligga på privatpersoner.

Härryda kommun har sedan 2004 arbetat aktivt med att hastighetssäkra bostadsområden genom att skylta dessa med rekommenderad (blå) 30-skyltning och i samband med detta genomföra fysiska åtgärder i form av till exempel farthinder.Gupp är en effektiv åtgärd för hastighetsdämpning om det är rätt utformat. Forskning har visat att det krävs utbyggnad av väggupp ungefär var 70:e meter för att åstadkomma en jämn och låg hastighet i ett bostadsområde. Gupp är vanligt förekommande i våra bostadsområden men i dagsläget är kommunen mycket restriktiv att anlägga nya väggupp. Gupp gör det svårt för viktiga transporter, utryckningstrafik samt färdtjänst och det blir svårare att underhålla vägen. Gupp kan medföra risk för vibration i omkringliggande fastigheter och bidra till ökad bullernivå, vilket bör tas i beaktning innan de anläggs. Det är alltid kommunens trafikingenjörer som bedömer behovet av farthinder.

Kommunen får ofta in förfrågningar om åtgärder för att sänka hastigheterna på vägar och gator. Det är inte möjligt att bygga bort alla hastighetsöverträdelser. Det är förarens ansvar att framföra sitt fordon på ett trafiksäkert sätt och polisens uppgift att övervaka gällande lagar och regler. I villakvarter är det till stor del de boende själva som kör. Frågan kan hanteras genom dialog i exempelvis villaföreningen eller samfälligheten, med andra ord att ni grannar är överens om att hålla hastighetsbegränsningen.

Kommunen sätter inte upp lekandebarnskyltar, men det är tillåtet att sätta upp en sådan skylt på den egna tomten så att den syns ut mot gatan inne i ett bostadsområde.


Question: Kan vi få sätta upp en lekandebarnskylt på gatan?

Nej. I många kommuner är det vanligt att man uppmuntrar privatpersoner att ställa ut blomlådor på mindre lokalgator. Härryda kommun anser att ansvar för trafiksäkerhetshöjande åtgärder på kommunala gator inte bör ligga på privatpersoner.

Härryda kommun har sedan 2004 arbetat aktivt med att hastighetssäkra bostadsområden genom att skylta dessa med rekommenderad (blå) 30-skyltning och i samband med detta genomföra fysiska åtgärder i form av till exempel farthinder.Gupp är en effektiv åtgärd för hastighetsdämpning om det är rätt utformat. Forskning har visat att det krävs utbyggnad av väggupp ungefär var 70:e meter för att åstadkomma en jämn och låg hastighet i ett bostadsområde. Gupp är vanligt förekommande i våra bostadsområden men i dagsläget är kommunen mycket restriktiv att anlägga nya väggupp. Gupp gör det svårt för viktiga transporter, utryckningstrafik samt färdtjänst och det blir svårare att underhålla vägen. Gupp kan medföra risk för vibration i omkringliggande fastigheter och bidra till ökad bullernivå, vilket bör tas i beaktning innan de anläggs. Det är alltid kommunens trafikingenjörer som bedömer behovet av farthinder.

Kommunen får ofta in förfrågningar om åtgärder för att sänka hastigheterna på vägar och gator. Det är inte möjligt att bygga bort alla hastighetsöverträdelser. Det är förarens ansvar att framföra sitt fordon på ett trafiksäkert sätt och polisens uppgift att övervaka gällande lagar och regler. I villakvarter är det till stor del de boende själva som kör. Frågan kan hanteras genom dialog i exempelvis villaföreningen eller samfälligheten, med andra ord att ni grannar är överens om att hålla hastighetsbegränsningen.

Kommunen sätter inte upp lekandebarnskyltar, men det är tillåtet att sätta upp en sådan skylt på den egna tomten så att den syns ut mot gatan inne i ett bostadsområde.


Question: Vi har transporterat hem möbler och utrustning till anställda. Om någon i vår personal orsakar en skada i en anställds hem, vad gäller då?

Nej. Det är viktigt att både arbetsgivare och de anställda är medvetna om vilket ansvar som de båda har och vilket försäkringsskydd som finns. Kammarkollegiet får bara försäkra statens egendom. Det är därför också viktigt att den anställde har en egen hemförsäkring som omfattar skador som kan inträffa i hemmet vid hemarbete. Om myndigheten har en egendomsförsäkring gäller den oavsett var i Sverige egendomen befinner sig. Myndighetens självrisk är som lägst 1 prisbasbelopp (47 600 kr år 2021). En del myndigheter har valt att ha en högre självrisk. Skadekostnader som understiger självrisken får myndigheten själv hantera utanför försäkringssystemet.

Grundprincipen är att den som har fått en skada på sin egendom ska få sin skada reglerad via sin egen egendomsförsäkring, till exempel hemförsäkringen om det gäller skada på en arbetstagares privata egendom. Om arbetstagaren som drabbats av skadan anser att skadan har orsakats av myndigheten som arbetsgivare, kan arbetstagaren rikta sitt krav direkt mot myndigheten. Myndigheten kan då anmäla det inträffade som en ansvarsskada till sin försäkringsgivare Kammarkollegiet. En skadeståndsbedömning kan ta tid, varför det oftast är mer fördelaktigt att få sin skada reglerad via sin egen hemförsäkring. Om hemförsäkringsbolaget sedan anser att myndigheten ansvarar för skadan på skadeståndsrättslig grund, tar bolaget hand om återkravet/regressen och kontaktar då arbetsgivaren eller Kammarkollegiet. Regleringen av eventuella krav sköts då mellan hemförsäkringsbolaget och Kammarkollegiet. För att man ska kunna vara skadeståndsskyldig så är grundprincipen att skadan ska ha orsakats avsiktligen (uppsåt) eller genom oaktsamhet eller vårdslöshet. Skador som avsiktligen orsakas någon annan omfattas inte av någon ansvarsförsäkring.

Om försäkring saknas och myndighetens egendom skadas så får myndigheten stå för eventuell skadekostnad själv.

Myndighetens ansvarsförsäkring omfattar myndighetens ansvar för skador som anställda orsakar någon annan genom att vara oaktsamma eller vårdslösa i sitt arbete. Det är dock viktigt att man som myndighet arbetar med sin riskhantering och sitt skadeförebyggande arbete för att minska risken för att en skada inträffar, särskilt när anställda utför andra eller nya arbetsuppgifter.

Frågor och svar om verksamhetsförsäkringar och distansarbete - hemarbete


Question: Kan en arbetsgivare försäkra den anställdes arbetsplats om arbetsplatsen är i hemmet?

Nej. Det är viktigt att både arbetsgivare och de anställda är medvetna om vilket ansvar som de båda har och vilket försäkringsskydd som finns. Kammarkollegiet får bara försäkra statens egendom. Det är därför också viktigt att den anställde har en egen hemförsäkring som omfattar skador som kan inträffa i hemmet vid hemarbete. Om myndigheten har en egendomsförsäkring gäller den oavsett var i Sverige egendomen befinner sig. Myndighetens självrisk är som lägst 1 prisbasbelopp (47 600 kr år 2021). En del myndigheter har valt att ha en högre självrisk. Skadekostnader som understiger självrisken får myndigheten själv hantera utanför försäkringssystemet.

Grundprincipen är att den som har fått en skada på sin egendom ska få sin skada reglerad via sin egen egendomsförsäkring, till exempel hemförsäkringen om det gäller skada på en arbetstagares privata egendom. Om arbetstagaren som drabbats av skadan anser att skadan har orsakats av myndigheten som arbetsgivare, kan arbetstagaren rikta sitt krav direkt mot myndigheten. Myndigheten kan då anmäla det inträffade som en ansvarsskada till sin försäkringsgivare Kammarkollegiet. En skadeståndsbedömning kan ta tid, varför det oftast är mer fördelaktigt att få sin skada reglerad via sin egen hemförsäkring. Om hemförsäkringsbolaget sedan anser att myndigheten ansvarar för skadan på skadeståndsrättslig grund, tar bolaget hand om återkravet/regressen och kontaktar då arbetsgivaren eller Kammarkollegiet. Regleringen av eventuella krav sköts då mellan hemförsäkringsbolaget och Kammarkollegiet. För att man ska kunna vara skadeståndsskyldig så är grundprincipen att skadan ska ha orsakats avsiktligen (uppsåt) eller genom oaktsamhet eller vårdslöshet. Skador som avsiktligen orsakas någon annan omfattas inte av någon ansvarsförsäkring.

Om försäkring saknas och myndighetens egendom skadas så får myndigheten stå för eventuell skadekostnad själv.

Myndighetens ansvarsförsäkring omfattar myndighetens ansvar för skador som anställda orsakar någon annan genom att vara oaktsamma eller vårdslösa i sitt arbete. Det är dock viktigt att man som myndighet arbetar med sin riskhantering och sitt skadeförebyggande arbete för att minska risken för att en skada inträffar, särskilt när anställda utför andra eller nya arbetsuppgifter.


Question: Hur gör man som arbetsgivare om man inte har en försäkring hos Kammarkollegiet och den anställdes hemförsäkring inte täcker arbetsgivarens utrustning?

Nej. Det är viktigt att både arbetsgivare och de anställda är medvetna om vilket ansvar som de båda har och vilket försäkringsskydd som finns. Kammarkollegiet får bara försäkra statens egendom. Det är därför också viktigt att den anställde har en egen hemförsäkring som omfattar skador som kan inträffa i hemmet vid hemarbete. Om myndigheten har en egendomsförsäkring gäller den oavsett var i Sverige egendomen befinner sig. Myndighetens självrisk är som lägst 1 prisbasbelopp (47 600 kr år 2021). En del myndigheter har valt att ha en högre självrisk. Skadekostnader som understiger självrisken får myndigheten själv hantera utanför försäkringssystemet.

Grundprincipen är att den som har fått en skada på sin egendom ska få sin skada reglerad via sin egen egendomsförsäkring, till exempel hemförsäkringen om det gäller skada på en arbetstagares privata egendom. Om arbetstagaren som drabbats av skadan anser att skadan har orsakats av myndigheten som arbetsgivare, kan arbetstagaren rikta sitt krav direkt mot myndigheten. Myndigheten kan då anmäla det inträffade som en ansvarsskada till sin försäkringsgivare Kammarkollegiet. En skadeståndsbedömning kan ta tid, varför det oftast är mer fördelaktigt att få sin skada reglerad via sin egen hemförsäkring. Om hemförsäkringsbolaget sedan anser att myndigheten ansvarar för skadan på skadeståndsrättslig grund, tar bolaget hand om återkravet/regressen och kontaktar då arbetsgivaren eller Kammarkollegiet. Regleringen av eventuella krav sköts då mellan hemförsäkringsbolaget och Kammarkollegiet. För att man ska kunna vara skadeståndsskyldig så är grundprincipen att skadan ska ha orsakats avsiktligen (uppsåt) eller genom oaktsamhet eller vårdslöshet. Skador som avsiktligen orsakas någon annan omfattas inte av någon ansvarsförsäkring.

Om försäkring saknas och myndighetens egendom skadas så får myndigheten stå för eventuell skadekostnad själv.

Myndighetens ansvarsförsäkring omfattar myndighetens ansvar för skador som anställda orsakar någon annan genom att vara oaktsamma eller vårdslösa i sitt arbete. Det är dock viktigt att man som myndighet arbetar med sin riskhantering och sitt skadeförebyggande arbete för att minska risken för att en skada inträffar, särskilt när anställda utför andra eller nya arbetsuppgifter.


Question: Hur regleras en myndighets skadeståndsskyldighet i förhållande till en arbetstagares egen försäkring?

Nej. Det är viktigt att både arbetsgivare och de anställda är medvetna om vilket ansvar som de båda har och vilket försäkringsskydd som finns. Kammarkollegiet får bara försäkra statens egendom. Det är därför också viktigt att den anställde har en egen hemförsäkring som omfattar skador som kan inträffa i hemmet vid hemarbete. Om myndigheten har en egendomsförsäkring gäller den oavsett var i Sverige egendomen befinner sig. Myndighetens självrisk är som lägst 1 prisbasbelopp (47 600 kr år 2021). En del myndigheter har valt att ha en högre självrisk. Skadekostnader som understiger självrisken får myndigheten själv hantera utanför försäkringssystemet.

Grundprincipen är att den som har fått en skada på sin egendom ska få sin skada reglerad via sin egen egendomsförsäkring, till exempel hemförsäkringen om det gäller skada på en arbetstagares privata egendom. Om arbetstagaren som drabbats av skadan anser att skadan har orsakats av myndigheten som arbetsgivare, kan arbetstagaren rikta sitt krav direkt mot myndigheten. Myndigheten kan då anmäla det inträffade som en ansvarsskada till sin försäkringsgivare Kammarkollegiet. En skadeståndsbedömning kan ta tid, varför det oftast är mer fördelaktigt att få sin skada reglerad via sin egen hemförsäkring. Om hemförsäkringsbolaget sedan anser att myndigheten ansvarar för skadan på skadeståndsrättslig grund, tar bolaget hand om återkravet/regressen och kontaktar då arbetsgivaren eller Kammarkollegiet. Regleringen av eventuella krav sköts då mellan hemförsäkringsbolaget och Kammarkollegiet. För att man ska kunna vara skadeståndsskyldig så är grundprincipen att skadan ska ha orsakats avsiktligen (uppsåt) eller genom oaktsamhet eller vårdslöshet. Skador som avsiktligen orsakas någon annan omfattas inte av någon ansvarsförsäkring.

Om försäkring saknas och myndighetens egendom skadas så får myndigheten stå för eventuell skadekostnad själv.

Myndighetens ansvarsförsäkring omfattar myndighetens ansvar för skador som anställda orsakar någon annan genom att vara oaktsamma eller vårdslösa i sitt arbete. Det är dock viktigt att man som myndighet arbetar med sin riskhantering och sitt skadeförebyggande arbete för att minska risken för att en skada inträffar, särskilt när anställda utför andra eller nya arbetsuppgifter.


Question: Hur betalar jag min skuld?

Om du inte betalar en skuld på förfallodagen tillkommer oftast dröjsmålsränta enligt räntelagen. Om fordringsägaren skickar en påminnelse kostar det 60 kr extra. För ett inkassobrev tillkommer 180 kr. Om vi måste ansöka om betalningsföreläggande tillkommer ytterligare 680 kr och för Kronofogdemyndighetens åtgärder för utmätning 600 kr per år. Alla kostnader utgår med stöd av lag eller förordning.

Din betalning är gjord när pengarna har bokförts på vårt plusgiro- eller bankgirokonto. Normalt ser vi din betalning först nästa vardag.

Använd OCR-numret (betalningsreferensen) som anges i kravbrevet. Då hamnar din betalning på rätt ärende. Kammarkollegiets OCR-nummer inleds alltid med 55, 98 eller 99 och består av tretton siffror. Ibland utgår dröjsmålsränta på en skuld. I våra kravbrev är ränta beräknad till och med den dag då kravbrevet är daterat. Du måste därför själv lägga till din skuldränta fram till och med den dag då din betalning är bokförd på vårt bank- eller plusgirokonto.

Ja, ofta går det att dela upp betalningen. Avbetalningsplanen kostar 170 kr att lägga upp och vid varje betalningstillfälle tillkommer en aviserings- och bokföringsavgift på 60 kr. Om du missar en betalning och vi skickar en påminnelse tillkommer en avgift på 60 kr. Om planen är längre än tolv månader får du redogöra för dina inkomster och utgifter.

Betala genast hela skulden. Så snart vi har fått full betalning återkallar vi ansökan. Om Kronofogdemyndigheten meddelar utslag kommer du att få en betalningsanmärkning i kreditupplysningsregistren.


Question: Hur vet jag att betalningen är gjord?

Om du inte betalar en skuld på förfallodagen tillkommer oftast dröjsmålsränta enligt räntelagen. Om fordringsägaren skickar en påminnelse kostar det 60 kr extra. För ett inkassobrev tillkommer 180 kr. Om vi måste ansöka om betalningsföreläggande tillkommer ytterligare 680 kr och för Kronofogdemyndighetens åtgärder för utmätning 600 kr per år. Alla kostnader utgår med stöd av lag eller förordning.

Din betalning är gjord när pengarna har bokförts på vårt plusgiro- eller bankgirokonto. Normalt ser vi din betalning först nästa vardag.

Använd OCR-numret (betalningsreferensen) som anges i kravbrevet. Då hamnar din betalning på rätt ärende. Kammarkollegiets OCR-nummer inleds alltid med 55, 98 eller 99 och består av tretton siffror. Ibland utgår dröjsmålsränta på en skuld. I våra kravbrev är ränta beräknad till och med den dag då kravbrevet är daterat. Du måste därför själv lägga till din skuldränta fram till och med den dag då din betalning är bokförd på vårt bank- eller plusgirokonto.

Ja, ofta går det att dela upp betalningen. Avbetalningsplanen kostar 170 kr att lägga upp och vid varje betalningstillfälle tillkommer en aviserings- och bokföringsavgift på 60 kr. Om du missar en betalning och vi skickar en påminnelse tillkommer en avgift på 60 kr. Om planen är längre än tolv månader får du redogöra för dina inkomster och utgifter.

Betala genast hela skulden. Så snart vi har fått full betalning återkallar vi ansökan. Om Kronofogdemyndigheten meddelar utslag kommer du att få en betalningsanmärkning i kreditupplysningsregistren.


Question: Kan jag få en avbetalningsplan?

Om du inte betalar en skuld på förfallodagen tillkommer oftast dröjsmålsränta enligt räntelagen. Om fordringsägaren skickar en påminnelse kostar det 60 kr extra. För ett inkassobrev tillkommer 180 kr. Om vi måste ansöka om betalningsföreläggande tillkommer ytterligare 680 kr och för Kronofogdemyndighetens åtgärder för utmätning 600 kr per år. Alla kostnader utgår med stöd av lag eller förordning.

Din betalning är gjord när pengarna har bokförts på vårt plusgiro- eller bankgirokonto. Normalt ser vi din betalning först nästa vardag.

Använd OCR-numret (betalningsreferensen) som anges i kravbrevet. Då hamnar din betalning på rätt ärende. Kammarkollegiets OCR-nummer inleds alltid med 55, 98 eller 99 och består av tretton siffror. Ibland utgår dröjsmålsränta på en skuld. I våra kravbrev är ränta beräknad till och med den dag då kravbrevet är daterat. Du måste därför själv lägga till din skuldränta fram till och med den dag då din betalning är bokförd på vårt bank- eller plusgirokonto.

Ja, ofta går det att dela upp betalningen. Avbetalningsplanen kostar 170 kr att lägga upp och vid varje betalningstillfälle tillkommer en aviserings- och bokföringsavgift på 60 kr. Om du missar en betalning och vi skickar en påminnelse tillkommer en avgift på 60 kr. Om planen är längre än tolv månader får du redogöra för dina inkomster och utgifter.

Betala genast hela skulden. Så snart vi har fått full betalning återkallar vi ansökan. Om Kronofogdemyndigheten meddelar utslag kommer du att få en betalningsanmärkning i kreditupplysningsregistren.


Question: Varför har min skuld ökat?

Om du inte betalar en skuld på förfallodagen tillkommer oftast dröjsmålsränta enligt räntelagen. Om fordringsägaren skickar en påminnelse kostar det 60 kr extra. För ett inkassobrev tillkommer 180 kr. Om vi måste ansöka om betalningsföreläggande tillkommer ytterligare 680 kr och för Kronofogdemyndighetens åtgärder för utmätning 600 kr per år. Alla kostnader utgår med stöd av lag eller förordning.

Din betalning är gjord när pengarna har bokförts på vårt plusgiro- eller bankgirokonto. Normalt ser vi din betalning först nästa vardag.

Använd OCR-numret (betalningsreferensen) som anges i kravbrevet. Då hamnar din betalning på rätt ärende. Kammarkollegiets OCR-nummer inleds alltid med 55, 98 eller 99 och består av tretton siffror. Ibland utgår dröjsmålsränta på en skuld. I våra kravbrev är ränta beräknad till och med den dag då kravbrevet är daterat. Du måste därför själv lägga till din skuldränta fram till och med den dag då din betalning är bokförd på vårt bank- eller plusgirokonto.

Ja, ofta går det att dela upp betalningen. Avbetalningsplanen kostar 170 kr att lägga upp och vid varje betalningstillfälle tillkommer en aviserings- och bokföringsavgift på 60 kr. Om du missar en betalning och vi skickar en påminnelse tillkommer en avgift på 60 kr. Om planen är längre än tolv månader får du redogöra för dina inkomster och utgifter.

Betala genast hela skulden. Så snart vi har fått full betalning återkallar vi ansökan. Om Kronofogdemyndigheten meddelar utslag kommer du att få en betalningsanmärkning i kreditupplysningsregistren.


Question: Vad gör jag när jag fått ett betalningsföreläggande från Kronofogdemyndigheten?

Om du inte betalar en skuld på förfallodagen tillkommer oftast dröjsmålsränta enligt räntelagen. Om fordringsägaren skickar en påminnelse kostar det 60 kr extra. För ett inkassobrev tillkommer 180 kr. Om vi måste ansöka om betalningsföreläggande tillkommer ytterligare 680 kr och för Kronofogdemyndighetens åtgärder för utmätning 600 kr per år. Alla kostnader utgår med stöd av lag eller förordning.

Din betalning är gjord när pengarna har bokförts på vårt plusgiro- eller bankgirokonto. Normalt ser vi din betalning först nästa vardag.

Använd OCR-numret (betalningsreferensen) som anges i kravbrevet. Då hamnar din betalning på rätt ärende. Kammarkollegiets OCR-nummer inleds alltid med 55, 98 eller 99 och består av tretton siffror. Ibland utgår dröjsmålsränta på en skuld. I våra kravbrev är ränta beräknad till och med den dag då kravbrevet är daterat. Du måste därför själv lägga till din skuldränta fram till och med den dag då din betalning är bokförd på vårt bank- eller plusgirokonto.

Ja, ofta går det att dela upp betalningen. Avbetalningsplanen kostar 170 kr att lägga upp och vid varje betalningstillfälle tillkommer en aviserings- och bokföringsavgift på 60 kr. Om du missar en betalning och vi skickar en påminnelse tillkommer en avgift på 60 kr. Om planen är längre än tolv månader får du redogöra för dina inkomster och utgifter.

Betala genast hela skulden. Så snart vi har fått full betalning återkallar vi ansökan. Om Kronofogdemyndigheten meddelar utslag kommer du att få en betalningsanmärkning i kreditupplysningsregistren.


Question: När ska jag vända mig till er på Kammarkollegiet och när ska jag vända mig till Konsumentverket?

Nej, resegarantin gäller inte för presentkort. Tänk dig för innan du tar emot ett presentkort eftersom det kan bli värdelöst om reseaktören skulle gå i konkurs. Du hittar mer information om vad som gäller för presentkort hos Hallå konsument.

Vi arbetar så snabbt vi kan med att handlägga alla ärenden som kommer in. Handläggare hör av sig om det behövs kompletteringar. När vi har handlagt ditt ärende skickar vi ett beslut per post till den adress som du uppgett i ansökan.

Kammarkollegiet och Konsumentverket ansvarar för två olika lagar. Kammarkollegiet ansvarar för resegarantilagen och Konsumentverket för paketreselagen. Du är välkommen att vända dig till oss på Kammarkollegiet om din resa ställs in eller avbryts på grund av att reseaktören blivit insolvent eller gått i konkurs. Om du har frågor som handlar om en resa som ställts in på grund av coronapandemin eller myndighetsbeslut eller rekommendationer så ska du vända dig till Konsumentverket.

Ansökningsblankett och information om vad som gäller när din resa blivit inställd hittar du på den här webbsidan

Du ska vända dig till reseföretaget för att kräva återbetalning. I det här fallet är det paketreselagen som gäller. Konsumentverket ansvarar för den lagen och på deras webbplats hittar du information om dina rättigheterLänk till annan webbplats, öppnas i nytt fönster. Hos Hallå konsument kan du få rådgivning. Om det blir en tvist mellan dig och reseföretaget kan du vända dig till Allmänna Reklamationsnämnden. Har du betalat din resa med kreditkort kan du också undersöka möjligheten att få tillbaka pengarna från ditt kreditkortsföretag.

Du kan inte få ersättning från resegarantin om du själv avbokar din resa. Vid avbokning gäller paketreselagens bestämmelser om återbetalning. Konsumentverket ansvarar för den lagen och på deras webbplats hittar du information om dina rättigheterLänk till annan webbplats, öppnas i nytt fönster.

Frågor och svar om ersättning ur resegarantin


Question: Jag ska ansöka om ersättning. Var hittar jag ansökningsblanketten?

Nej, resegarantin gäller inte för presentkort. Tänk dig för innan du tar emot ett presentkort eftersom det kan bli värdelöst om reseaktören skulle gå i konkurs. Du hittar mer information om vad som gäller för presentkort hos Hallå konsument.

Vi arbetar så snabbt vi kan med att handlägga alla ärenden som kommer in. Handläggare hör av sig om det behövs kompletteringar. När vi har handlagt ditt ärende skickar vi ett beslut per post till den adress som du uppgett i ansökan.

Kammarkollegiet och Konsumentverket ansvarar för två olika lagar. Kammarkollegiet ansvarar för resegarantilagen och Konsumentverket för paketreselagen. Du är välkommen att vända dig till oss på Kammarkollegiet om din resa ställs in eller avbryts på grund av att reseaktören blivit insolvent eller gått i konkurs. Om du har frågor som handlar om en resa som ställts in på grund av coronapandemin eller myndighetsbeslut eller rekommendationer så ska du vända dig till Konsumentverket.

Ansökningsblankett och information om vad som gäller när din resa blivit inställd hittar du på den här webbsidan

Du ska vända dig till reseföretaget för att kräva återbetalning. I det här fallet är det paketreselagen som gäller. Konsumentverket ansvarar för den lagen och på deras webbplats hittar du information om dina rättigheterLänk till annan webbplats, öppnas i nytt fönster. Hos Hallå konsument kan du få rådgivning. Om det blir en tvist mellan dig och reseföretaget kan du vända dig till Allmänna Reklamationsnämnden. Har du betalat din resa med kreditkort kan du också undersöka möjligheten att få tillbaka pengarna från ditt kreditkortsföretag.

Du kan inte få ersättning från resegarantin om du själv avbokar din resa. Vid avbokning gäller paketreselagens bestämmelser om återbetalning. Konsumentverket ansvarar för den lagen och på deras webbplats hittar du information om dina rättigheterLänk till annan webbplats, öppnas i nytt fönster.


Question: Jag har lämnat in en ansökan till Kammarkollegiet. Vad är status i mitt ärende?

Nej, resegarantin gäller inte för presentkort. Tänk dig för innan du tar emot ett presentkort eftersom det kan bli värdelöst om reseaktören skulle gå i konkurs. Du hittar mer information om vad som gäller för presentkort hos Hallå konsument.

Vi arbetar så snabbt vi kan med att handlägga alla ärenden som kommer in. Handläggare hör av sig om det behövs kompletteringar. När vi har handlagt ditt ärende skickar vi ett beslut per post till den adress som du uppgett i ansökan.

Kammarkollegiet och Konsumentverket ansvarar för två olika lagar. Kammarkollegiet ansvarar för resegarantilagen och Konsumentverket för paketreselagen. Du är välkommen att vända dig till oss på Kammarkollegiet om din resa ställs in eller avbryts på grund av att reseaktören blivit insolvent eller gått i konkurs. Om du har frågor som handlar om en resa som ställts in på grund av coronapandemin eller myndighetsbeslut eller rekommendationer så ska du vända dig till Konsumentverket.

Ansökningsblankett och information om vad som gäller när din resa blivit inställd hittar du på den här webbsidan

Du ska vända dig till reseföretaget för att kräva återbetalning. I det här fallet är det paketreselagen som gäller. Konsumentverket ansvarar för den lagen och på deras webbplats hittar du information om dina rättigheterLänk till annan webbplats, öppnas i nytt fönster. Hos Hallå konsument kan du få rådgivning. Om det blir en tvist mellan dig och reseföretaget kan du vända dig till Allmänna Reklamationsnämnden. Har du betalat din resa med kreditkort kan du också undersöka möjligheten att få tillbaka pengarna från ditt kreditkortsföretag.

Du kan inte få ersättning från resegarantin om du själv avbokar din resa. Vid avbokning gäller paketreselagens bestämmelser om återbetalning. Konsumentverket ansvarar för den lagen och på deras webbplats hittar du information om dina rättigheterLänk till annan webbplats, öppnas i nytt fönster.


Question: Min resa har ställts in på grund av coronapandemin eller myndighetsbeslut och rekommendationer, vart ska jag vända mig?

Nej, resegarantin gäller inte för presentkort. Tänk dig för innan du tar emot ett presentkort eftersom det kan bli värdelöst om reseaktören skulle gå i konkurs. Du hittar mer information om vad som gäller för presentkort hos Hallå konsument.

Vi arbetar så snabbt vi kan med att handlägga alla ärenden som kommer in. Handläggare hör av sig om det behövs kompletteringar. När vi har handlagt ditt ärende skickar vi ett beslut per post till den adress som du uppgett i ansökan.

Kammarkollegiet och Konsumentverket ansvarar för två olika lagar. Kammarkollegiet ansvarar för resegarantilagen och Konsumentverket för paketreselagen. Du är välkommen att vända dig till oss på Kammarkollegiet om din resa ställs in eller avbryts på grund av att reseaktören blivit insolvent eller gått i konkurs. Om du har frågor som handlar om en resa som ställts in på grund av coronapandemin eller myndighetsbeslut eller rekommendationer så ska du vända dig till Konsumentverket.

Ansökningsblankett och information om vad som gäller när din resa blivit inställd hittar du på den här webbsidan

Du ska vända dig till reseföretaget för att kräva återbetalning. I det här fallet är det paketreselagen som gäller. Konsumentverket ansvarar för den lagen och på deras webbplats hittar du information om dina rättigheterLänk till annan webbplats, öppnas i nytt fönster. Hos Hallå konsument kan du få rådgivning. Om det blir en tvist mellan dig och reseföretaget kan du vända dig till Allmänna Reklamationsnämnden. Har du betalat din resa med kreditkort kan du också undersöka möjligheten att få tillbaka pengarna från ditt kreditkortsföretag.

Du kan inte få ersättning från resegarantin om du själv avbokar din resa. Vid avbokning gäller paketreselagens bestämmelser om återbetalning. Konsumentverket ansvarar för den lagen och på deras webbplats hittar du information om dina rättigheterLänk till annan webbplats, öppnas i nytt fönster.


Question: Vad gäller när resenären själv har avbokat sin resa?

Nej, resegarantin gäller inte för presentkort. Tänk dig för innan du tar emot ett presentkort eftersom det kan bli värdelöst om reseaktören skulle gå i konkurs. Du hittar mer information om vad som gäller för presentkort hos Hallå konsument.

Vi arbetar så snabbt vi kan med att handlägga alla ärenden som kommer in. Handläggare hör av sig om det behövs kompletteringar. När vi har handlagt ditt ärende skickar vi ett beslut per post till den adress som du uppgett i ansökan.

Kammarkollegiet och Konsumentverket ansvarar för två olika lagar. Kammarkollegiet ansvarar för resegarantilagen och Konsumentverket för paketreselagen. Du är välkommen att vända dig till oss på Kammarkollegiet om din resa ställs in eller avbryts på grund av att reseaktören blivit insolvent eller gått i konkurs. Om du har frågor som handlar om en resa som ställts in på grund av coronapandemin eller myndighetsbeslut eller rekommendationer så ska du vända dig till Konsumentverket.

Ansökningsblankett och information om vad som gäller när din resa blivit inställd hittar du på den här webbsidan

Du ska vända dig till reseföretaget för att kräva återbetalning. I det här fallet är det paketreselagen som gäller. Konsumentverket ansvarar för den lagen och på deras webbplats hittar du information om dina rättigheterLänk till annan webbplats, öppnas i nytt fönster. Hos Hallå konsument kan du få rådgivning. Om det blir en tvist mellan dig och reseföretaget kan du vända dig till Allmänna Reklamationsnämnden. Har du betalat din resa med kreditkort kan du också undersöka möjligheten att få tillbaka pengarna från ditt kreditkortsföretag.

Du kan inte få ersättning från resegarantin om du själv avbokar din resa. Vid avbokning gäller paketreselagens bestämmelser om återbetalning. Konsumentverket ansvarar för den lagen och på deras webbplats hittar du information om dina rättigheterLänk till annan webbplats, öppnas i nytt fönster.