Question: EU-kommissionen och Europaparlamentet är de två största EU-institutionerna. Vad finns det mer för arbetsplatser?

Grundkravet är att du är anställd på myndighet eller inom regeringskansliet. Du som är intresserad bör ta upp frågan med din arbetsgivare om möjligheterna att åka ut som nationell expert. De flesta av Sveriges nationella experter finns på EU-kommissionen eller EU:s utrikestjänst, EEAS.

Det är sant att det är de tre vanligaste utbildningsbakgrunderna. Men svaret är nej, det måste man inte. Du med annan bakgrund är också efterfrågad. EU:s institutioner behöver till exempel kommunikatörer, ingenjörer, arkivarier, översättare, tolkar, agronomer och kemister.

Förberedelse är verkligen nyckeln till att klara uttagningsproven. Processen sker i flera steg med flera olika delprov och vi rekommenderar att man drar nytta av all den information och de utbildningstillfällen som Universitets- och högskolerådet, UHR, erbjuder. Det finns såväl stora årliga rekryteringsprocesser inriktade på generalister som smalare rekrytering av experter. Det är European Personnel Selection Office, Epso, som sköter hela processen och du kan hitta mer information på deras webbplats.

Du som är studerande och EU-intresserad ska förstås dra nytta av de goda möjligheterna till praktik, att vara så kallad stagiaire. Här får du möjlighet att omsätta din utbildning i praktiken och arbeta på något av kommissionens många generaldirektorat. En stor del av praktikplatserna är dessutom betalda!

Att förbereda sig för rekryteringens olika steg är bra men undersök också gärna andra möjligheter till jobb med EU-anknytning i Bryssel eller Luxemburg. Många som lyckas bra i rekryteringsprocesserna har EU-erfarenhet sedan tidigare. Om du är statligt anställd finns det ett par olika möjligheter till korttidstjänstgöring på en EU-institution.

Nej, det är inte sant. Att vara bra på franska är en klar fördel men också andra EU-språk meriterar. Du som vill in på EU:s institutioner gör klokt i att förutom engelska se till att du ligger på en hyfsad nivå i minst ytterligare ett av EU:s officiella språk, i första hand franska. Har du dessutom goda kunskaper i tyska, spanska eller italienska så är sannolikheten stor att du har nytta av dem på ett EU-jobb.

Ja, det gör det. Här finns tjänstekategorier både med och utan krav på akademisk utbildning, samt tillsvidareanställningar och tidsbegränsade anställningar. Du kan till exempel vara chaufför, sjuksköterska, pedagog, utbildare och rådgivare såväl som handläggare, inspektör, förhandlare, projektledare och analytiker.

På EU-kommissionen och Europaparlamentet arbetar 550 respektive 200 svenskar. På ministerrådet och utrikestjänsten jobbar 70 respektive 90 svenskar. Men vi får inte glömma bort EU-domstolen, de olika kommittéerna och EU:s olika byråer som erbjuder intressanta uppdrag inom flera expertområden. Bland myndigheterna finns till exempel europeiska läkemedelsmyndigheten, europeiska försvarsbyrån och europeiska kemikaliemyndigheten.


Question: Är det sant att man måste prata flytande franska?

Grundkravet är att du är anställd på myndighet eller inom regeringskansliet. Du som är intresserad bör ta upp frågan med din arbetsgivare om möjligheterna att åka ut som nationell expert. De flesta av Sveriges nationella experter finns på EU-kommissionen eller EU:s utrikestjänst, EEAS.

Det är sant att det är de tre vanligaste utbildningsbakgrunderna. Men svaret är nej, det måste man inte. Du med annan bakgrund är också efterfrågad. EU:s institutioner behöver till exempel kommunikatörer, ingenjörer, arkivarier, översättare, tolkar, agronomer och kemister.

Förberedelse är verkligen nyckeln till att klara uttagningsproven. Processen sker i flera steg med flera olika delprov och vi rekommenderar att man drar nytta av all den information och de utbildningstillfällen som Universitets- och högskolerådet, UHR, erbjuder. Det finns såväl stora årliga rekryteringsprocesser inriktade på generalister som smalare rekrytering av experter. Det är European Personnel Selection Office, Epso, som sköter hela processen och du kan hitta mer information på deras webbplats.

Du som är studerande och EU-intresserad ska förstås dra nytta av de goda möjligheterna till praktik, att vara så kallad stagiaire. Här får du möjlighet att omsätta din utbildning i praktiken och arbeta på något av kommissionens många generaldirektorat. En stor del av praktikplatserna är dessutom betalda!

Att förbereda sig för rekryteringens olika steg är bra men undersök också gärna andra möjligheter till jobb med EU-anknytning i Bryssel eller Luxemburg. Många som lyckas bra i rekryteringsprocesserna har EU-erfarenhet sedan tidigare. Om du är statligt anställd finns det ett par olika möjligheter till korttidstjänstgöring på en EU-institution.

Nej, det är inte sant. Att vara bra på franska är en klar fördel men också andra EU-språk meriterar. Du som vill in på EU:s institutioner gör klokt i att förutom engelska se till att du ligger på en hyfsad nivå i minst ytterligare ett av EU:s officiella språk, i första hand franska. Har du dessutom goda kunskaper i tyska, spanska eller italienska så är sannolikheten stor att du har nytta av dem på ett EU-jobb.

Ja, det gör det. Här finns tjänstekategorier både med och utan krav på akademisk utbildning, samt tillsvidareanställningar och tidsbegränsade anställningar. Du kan till exempel vara chaufför, sjuksköterska, pedagog, utbildare och rådgivare såväl som handläggare, inspektör, förhandlare, projektledare och analytiker.

På EU-kommissionen och Europaparlamentet arbetar 550 respektive 200 svenskar. På ministerrådet och utrikestjänsten jobbar 70 respektive 90 svenskar. Men vi får inte glömma bort EU-domstolen, de olika kommittéerna och EU:s olika byråer som erbjuder intressanta uppdrag inom flera expertområden. Bland myndigheterna finns till exempel europeiska läkemedelsmyndigheten, europeiska försvarsbyrån och europeiska kemikaliemyndigheten.


Question: Varför avskaffas automatiska förvärv av efternamn genom födelsen och adoption?

Alla förvärv, byten och ändringar av namn ska göras genom ansökan till Skatteverket. Skatteverket har i dag ingen e-tjänst för ansökan om namn, men det är möjligt att en sådan tas fram framöver.

I dag förvärvar barn som föds eller adopteras automatiskt föräldrarnas namn när föräldrarna har samma efternamn. Om föräldrarna har olika efternamn och barnet har ett äldre syskon, förvärvar barnet automatiskt det äldre syskonets namn. De automatiska namnförvärven kan t.ex. leda till problem när det äldre syskonet har fått ett namn med ändelsen -son eller -dotter. Om syskonet är en flicka som heter Olofsdotter i efternamn, kommer det nya barnet också få efternamnet Olofsdotter, oavsett om barnet är en pojke eller flicka och oavsett om föräldrarna hade föredragit att barnet i stället får efternamnet Olofsson.

Problemet är att det för många har varit svårt att förstå vad ett mellannamn är. Det är vanligt att mellannamnet uppfattas som ett efternamn, trots att det inte är det. Det har också funnits stark kritik mot att reglerna om mellannamn inte är tillräckligt tillåtande och att det är svårt att med hjälp av mellannamn få den namngemenskap inom familjen som man önskar. Mellannamnet kan exempelvis inte föras vidare till make eller barn. Mellannamn måste vidare alltid bäras närmast före efternamnet, vilket innebär att om Amina Mohamed och Lars Olsson gifter sig och vill ta varandras efternamn som mellannamn kommer de inte att få samma ordningsföljd på namnen. Amina kommer att heta Olsson Mohamed och Lars kommer att heta Mohamed Olsson.

Det är antalet personer som bär ett efternamn som avgör om namnet kommer att vara fritt att förvärva eller inte. Bara de efternamn som bärs av minst 2 000 personer kommer att kunna förvärvas av alla (ca 530 namn). Skatteverket kommer att få i uppdrag att årligen fastställa en lista på de namn som är fria att förvärva.

Föräldrar måste redan i dag ansöka om sitt barns förnamn. Det kommer alltså inte bli mer administration för föräldrarna när de i samband med att de ansöker om barnets förnamn också ansöker om det efternamn barnet ska ha.

Den nya lagen kommer att träda i kraft först nästa år och avgifterna för att byta namn är därför inte fastställda än. Regeringen kommer att återkomma med information om avgifterna till våren 2017.

Ett dubbelt efternamn får inte bestå av fler än två skilda efternamn. Om två personer med var sitt dubbla efternamn får barn, måste de alltså välja vilken av delarna i deras dubbla efternamn som ska bilda barnets dubbla efternamn.

Automatiska förvärv av efternamn begränsar den enskildes valfrihet. Ibland vill föräldrarna att deras barn ska få ett annat efternamn än det som förvärvas automatiskt. Det är därför bättre att alla förvärv av efternamn sker efter ansökan.

Den nya lagen kommer att träda i kraft först nästa år och Skatteverket har därför ännu inte tagit ställning till vilka kontor som kommer att handlägga namnärenden.

Möjligheten att ta ett efternamn som är bildat av en förälders förnamn med tillägg av -son eller -dotter är inte beroende av könstillhörighet. Såväl män som kvinnor kan alltså bilda efternamn av en förälders förnamn med tillägg av -son eller -dotter.

Patent- och registreringsverkets hantering av namnärenden kommer att upphöra. I stället ska alla ansökningar om namn göras till Skatteverket.

Alla kommer att kunna förvärva ett namn som är bildat av en förälders förnamn med tillägget -son eller -dotter. Det kommer också att vara möjligt att förvärva ett efternamn som är bildat på jämförligt sätt, exempelvis Cecilia Dagmarsdottir eller Erik Filipsen.

Justitiedepartementet :: Frågor och svar om ny lag om personnamn


Question: För vem eller i vilka situationer är det bra att det avskaffas?

Alla förvärv, byten och ändringar av namn ska göras genom ansökan till Skatteverket. Skatteverket har i dag ingen e-tjänst för ansökan om namn, men det är möjligt att en sådan tas fram framöver.

I dag förvärvar barn som föds eller adopteras automatiskt föräldrarnas namn när föräldrarna har samma efternamn. Om föräldrarna har olika efternamn och barnet har ett äldre syskon, förvärvar barnet automatiskt det äldre syskonets namn. De automatiska namnförvärven kan t.ex. leda till problem när det äldre syskonet har fått ett namn med ändelsen -son eller -dotter. Om syskonet är en flicka som heter Olofsdotter i efternamn, kommer det nya barnet också få efternamnet Olofsdotter, oavsett om barnet är en pojke eller flicka och oavsett om föräldrarna hade föredragit att barnet i stället får efternamnet Olofsson.

Problemet är att det för många har varit svårt att förstå vad ett mellannamn är. Det är vanligt att mellannamnet uppfattas som ett efternamn, trots att det inte är det. Det har också funnits stark kritik mot att reglerna om mellannamn inte är tillräckligt tillåtande och att det är svårt att med hjälp av mellannamn få den namngemenskap inom familjen som man önskar. Mellannamnet kan exempelvis inte föras vidare till make eller barn. Mellannamn måste vidare alltid bäras närmast före efternamnet, vilket innebär att om Amina Mohamed och Lars Olsson gifter sig och vill ta varandras efternamn som mellannamn kommer de inte att få samma ordningsföljd på namnen. Amina kommer att heta Olsson Mohamed och Lars kommer att heta Mohamed Olsson.

Det är antalet personer som bär ett efternamn som avgör om namnet kommer att vara fritt att förvärva eller inte. Bara de efternamn som bärs av minst 2 000 personer kommer att kunna förvärvas av alla (ca 530 namn). Skatteverket kommer att få i uppdrag att årligen fastställa en lista på de namn som är fria att förvärva.

Föräldrar måste redan i dag ansöka om sitt barns förnamn. Det kommer alltså inte bli mer administration för föräldrarna när de i samband med att de ansöker om barnets förnamn också ansöker om det efternamn barnet ska ha.

Den nya lagen kommer att träda i kraft först nästa år och avgifterna för att byta namn är därför inte fastställda än. Regeringen kommer att återkomma med information om avgifterna till våren 2017.

Ett dubbelt efternamn får inte bestå av fler än två skilda efternamn. Om två personer med var sitt dubbla efternamn får barn, måste de alltså välja vilken av delarna i deras dubbla efternamn som ska bilda barnets dubbla efternamn.

Automatiska förvärv av efternamn begränsar den enskildes valfrihet. Ibland vill föräldrarna att deras barn ska få ett annat efternamn än det som förvärvas automatiskt. Det är därför bättre att alla förvärv av efternamn sker efter ansökan.

Den nya lagen kommer att träda i kraft först nästa år och Skatteverket har därför ännu inte tagit ställning till vilka kontor som kommer att handlägga namnärenden.

Möjligheten att ta ett efternamn som är bildat av en förälders förnamn med tillägg av -son eller -dotter är inte beroende av könstillhörighet. Såväl män som kvinnor kan alltså bilda efternamn av en förälders förnamn med tillägg av -son eller -dotter.

Patent- och registreringsverkets hantering av namnärenden kommer att upphöra. I stället ska alla ansökningar om namn göras till Skatteverket.

Alla kommer att kunna förvärva ett namn som är bildat av en förälders förnamn med tillägget -son eller -dotter. Det kommer också att vara möjligt att förvärva ett efternamn som är bildat på jämförligt sätt, exempelvis Cecilia Dagmarsdottir eller Erik Filipsen.


Question: Blir det inte mer administration för föräldrar som vid födelse eller adoption måste ansöka om efternamn till sitt barn?

Alla förvärv, byten och ändringar av namn ska göras genom ansökan till Skatteverket. Skatteverket har i dag ingen e-tjänst för ansökan om namn, men det är möjligt att en sådan tas fram framöver.

I dag förvärvar barn som föds eller adopteras automatiskt föräldrarnas namn när föräldrarna har samma efternamn. Om föräldrarna har olika efternamn och barnet har ett äldre syskon, förvärvar barnet automatiskt det äldre syskonets namn. De automatiska namnförvärven kan t.ex. leda till problem när det äldre syskonet har fått ett namn med ändelsen -son eller -dotter. Om syskonet är en flicka som heter Olofsdotter i efternamn, kommer det nya barnet också få efternamnet Olofsdotter, oavsett om barnet är en pojke eller flicka och oavsett om föräldrarna hade föredragit att barnet i stället får efternamnet Olofsson.

Problemet är att det för många har varit svårt att förstå vad ett mellannamn är. Det är vanligt att mellannamnet uppfattas som ett efternamn, trots att det inte är det. Det har också funnits stark kritik mot att reglerna om mellannamn inte är tillräckligt tillåtande och att det är svårt att med hjälp av mellannamn få den namngemenskap inom familjen som man önskar. Mellannamnet kan exempelvis inte föras vidare till make eller barn. Mellannamn måste vidare alltid bäras närmast före efternamnet, vilket innebär att om Amina Mohamed och Lars Olsson gifter sig och vill ta varandras efternamn som mellannamn kommer de inte att få samma ordningsföljd på namnen. Amina kommer att heta Olsson Mohamed och Lars kommer att heta Mohamed Olsson.

Det är antalet personer som bär ett efternamn som avgör om namnet kommer att vara fritt att förvärva eller inte. Bara de efternamn som bärs av minst 2 000 personer kommer att kunna förvärvas av alla (ca 530 namn). Skatteverket kommer att få i uppdrag att årligen fastställa en lista på de namn som är fria att förvärva.

Föräldrar måste redan i dag ansöka om sitt barns förnamn. Det kommer alltså inte bli mer administration för föräldrarna när de i samband med att de ansöker om barnets förnamn också ansöker om det efternamn barnet ska ha.

Den nya lagen kommer att träda i kraft först nästa år och avgifterna för att byta namn är därför inte fastställda än. Regeringen kommer att återkomma med information om avgifterna till våren 2017.

Ett dubbelt efternamn får inte bestå av fler än två skilda efternamn. Om två personer med var sitt dubbla efternamn får barn, måste de alltså välja vilken av delarna i deras dubbla efternamn som ska bilda barnets dubbla efternamn.

Automatiska förvärv av efternamn begränsar den enskildes valfrihet. Ibland vill föräldrarna att deras barn ska få ett annat efternamn än det som förvärvas automatiskt. Det är därför bättre att alla förvärv av efternamn sker efter ansökan.

Den nya lagen kommer att träda i kraft först nästa år och Skatteverket har därför ännu inte tagit ställning till vilka kontor som kommer att handlägga namnärenden.

Möjligheten att ta ett efternamn som är bildat av en förälders förnamn med tillägg av -son eller -dotter är inte beroende av könstillhörighet. Såväl män som kvinnor kan alltså bilda efternamn av en förälders förnamn med tillägg av -son eller -dotter.

Patent- och registreringsverkets hantering av namnärenden kommer att upphöra. I stället ska alla ansökningar om namn göras till Skatteverket.

Alla kommer att kunna förvärva ett namn som är bildat av en förälders förnamn med tillägget -son eller -dotter. Det kommer också att vara möjligt att förvärva ett efternamn som är bildat på jämförligt sätt, exempelvis Cecilia Dagmarsdottir eller Erik Filipsen.


Question: Kommer alla att kunna ta en av sina föräldrars förnamn med tillägget -dotter eller -son som efternamn? Exempelvis Miriam Davidsdotter, Cecilia Dagmarsdotter, Erik Filipsson, Josef Mariasson.

Alla förvärv, byten och ändringar av namn ska göras genom ansökan till Skatteverket. Skatteverket har i dag ingen e-tjänst för ansökan om namn, men det är möjligt att en sådan tas fram framöver.

I dag förvärvar barn som föds eller adopteras automatiskt föräldrarnas namn när föräldrarna har samma efternamn. Om föräldrarna har olika efternamn och barnet har ett äldre syskon, förvärvar barnet automatiskt det äldre syskonets namn. De automatiska namnförvärven kan t.ex. leda till problem när det äldre syskonet har fått ett namn med ändelsen -son eller -dotter. Om syskonet är en flicka som heter Olofsdotter i efternamn, kommer det nya barnet också få efternamnet Olofsdotter, oavsett om barnet är en pojke eller flicka och oavsett om föräldrarna hade föredragit att barnet i stället får efternamnet Olofsson.

Problemet är att det för många har varit svårt att förstå vad ett mellannamn är. Det är vanligt att mellannamnet uppfattas som ett efternamn, trots att det inte är det. Det har också funnits stark kritik mot att reglerna om mellannamn inte är tillräckligt tillåtande och att det är svårt att med hjälp av mellannamn få den namngemenskap inom familjen som man önskar. Mellannamnet kan exempelvis inte föras vidare till make eller barn. Mellannamn måste vidare alltid bäras närmast före efternamnet, vilket innebär att om Amina Mohamed och Lars Olsson gifter sig och vill ta varandras efternamn som mellannamn kommer de inte att få samma ordningsföljd på namnen. Amina kommer att heta Olsson Mohamed och Lars kommer att heta Mohamed Olsson.

Det är antalet personer som bär ett efternamn som avgör om namnet kommer att vara fritt att förvärva eller inte. Bara de efternamn som bärs av minst 2 000 personer kommer att kunna förvärvas av alla (ca 530 namn). Skatteverket kommer att få i uppdrag att årligen fastställa en lista på de namn som är fria att förvärva.

Föräldrar måste redan i dag ansöka om sitt barns förnamn. Det kommer alltså inte bli mer administration för föräldrarna när de i samband med att de ansöker om barnets förnamn också ansöker om det efternamn barnet ska ha.

Den nya lagen kommer att träda i kraft först nästa år och avgifterna för att byta namn är därför inte fastställda än. Regeringen kommer att återkomma med information om avgifterna till våren 2017.

Ett dubbelt efternamn får inte bestå av fler än två skilda efternamn. Om två personer med var sitt dubbla efternamn får barn, måste de alltså välja vilken av delarna i deras dubbla efternamn som ska bilda barnets dubbla efternamn.

Automatiska förvärv av efternamn begränsar den enskildes valfrihet. Ibland vill föräldrarna att deras barn ska få ett annat efternamn än det som förvärvas automatiskt. Det är därför bättre att alla förvärv av efternamn sker efter ansökan.

Den nya lagen kommer att träda i kraft först nästa år och Skatteverket har därför ännu inte tagit ställning till vilka kontor som kommer att handlägga namnärenden.

Möjligheten att ta ett efternamn som är bildat av en förälders förnamn med tillägg av -son eller -dotter är inte beroende av könstillhörighet. Såväl män som kvinnor kan alltså bilda efternamn av en förälders förnamn med tillägg av -son eller -dotter.

Patent- och registreringsverkets hantering av namnärenden kommer att upphöra. I stället ska alla ansökningar om namn göras till Skatteverket.

Alla kommer att kunna förvärva ett namn som är bildat av en förälders förnamn med tillägget -son eller -dotter. Det kommer också att vara möjligt att förvärva ett efternamn som är bildat på jämförligt sätt, exempelvis Cecilia Dagmarsdottir eller Erik Filipsen.


Question: I dag kan kvinnor ha ett efternamn som slutar på -son. Kommer män att kunna ha efternamn som slutar på -dotter?

Alla förvärv, byten och ändringar av namn ska göras genom ansökan till Skatteverket. Skatteverket har i dag ingen e-tjänst för ansökan om namn, men det är möjligt att en sådan tas fram framöver.

I dag förvärvar barn som föds eller adopteras automatiskt föräldrarnas namn när föräldrarna har samma efternamn. Om föräldrarna har olika efternamn och barnet har ett äldre syskon, förvärvar barnet automatiskt det äldre syskonets namn. De automatiska namnförvärven kan t.ex. leda till problem när det äldre syskonet har fått ett namn med ändelsen -son eller -dotter. Om syskonet är en flicka som heter Olofsdotter i efternamn, kommer det nya barnet också få efternamnet Olofsdotter, oavsett om barnet är en pojke eller flicka och oavsett om föräldrarna hade föredragit att barnet i stället får efternamnet Olofsson.

Problemet är att det för många har varit svårt att förstå vad ett mellannamn är. Det är vanligt att mellannamnet uppfattas som ett efternamn, trots att det inte är det. Det har också funnits stark kritik mot att reglerna om mellannamn inte är tillräckligt tillåtande och att det är svårt att med hjälp av mellannamn få den namngemenskap inom familjen som man önskar. Mellannamnet kan exempelvis inte föras vidare till make eller barn. Mellannamn måste vidare alltid bäras närmast före efternamnet, vilket innebär att om Amina Mohamed och Lars Olsson gifter sig och vill ta varandras efternamn som mellannamn kommer de inte att få samma ordningsföljd på namnen. Amina kommer att heta Olsson Mohamed och Lars kommer att heta Mohamed Olsson.

Det är antalet personer som bär ett efternamn som avgör om namnet kommer att vara fritt att förvärva eller inte. Bara de efternamn som bärs av minst 2 000 personer kommer att kunna förvärvas av alla (ca 530 namn). Skatteverket kommer att få i uppdrag att årligen fastställa en lista på de namn som är fria att förvärva.

Föräldrar måste redan i dag ansöka om sitt barns förnamn. Det kommer alltså inte bli mer administration för föräldrarna när de i samband med att de ansöker om barnets förnamn också ansöker om det efternamn barnet ska ha.

Den nya lagen kommer att träda i kraft först nästa år och avgifterna för att byta namn är därför inte fastställda än. Regeringen kommer att återkomma med information om avgifterna till våren 2017.

Ett dubbelt efternamn får inte bestå av fler än två skilda efternamn. Om två personer med var sitt dubbla efternamn får barn, måste de alltså välja vilken av delarna i deras dubbla efternamn som ska bilda barnets dubbla efternamn.

Automatiska förvärv av efternamn begränsar den enskildes valfrihet. Ibland vill föräldrarna att deras barn ska få ett annat efternamn än det som förvärvas automatiskt. Det är därför bättre att alla förvärv av efternamn sker efter ansökan.

Den nya lagen kommer att träda i kraft först nästa år och Skatteverket har därför ännu inte tagit ställning till vilka kontor som kommer att handlägga namnärenden.

Möjligheten att ta ett efternamn som är bildat av en förälders förnamn med tillägg av -son eller -dotter är inte beroende av könstillhörighet. Såväl män som kvinnor kan alltså bilda efternamn av en förälders förnamn med tillägg av -son eller -dotter.

Patent- och registreringsverkets hantering av namnärenden kommer att upphöra. I stället ska alla ansökningar om namn göras till Skatteverket.

Alla kommer att kunna förvärva ett namn som är bildat av en förälders förnamn med tillägget -son eller -dotter. Det kommer också att vara möjligt att förvärva ett efternamn som är bildat på jämförligt sätt, exempelvis Cecilia Dagmarsdottir eller Erik Filipsen.


Question: Vad avgör om ett namn är tillräckligt vanligt för att få förvärvas av alla?

Alla förvärv, byten och ändringar av namn ska göras genom ansökan till Skatteverket. Skatteverket har i dag ingen e-tjänst för ansökan om namn, men det är möjligt att en sådan tas fram framöver.

I dag förvärvar barn som föds eller adopteras automatiskt föräldrarnas namn när föräldrarna har samma efternamn. Om föräldrarna har olika efternamn och barnet har ett äldre syskon, förvärvar barnet automatiskt det äldre syskonets namn. De automatiska namnförvärven kan t.ex. leda till problem när det äldre syskonet har fått ett namn med ändelsen -son eller -dotter. Om syskonet är en flicka som heter Olofsdotter i efternamn, kommer det nya barnet också få efternamnet Olofsdotter, oavsett om barnet är en pojke eller flicka och oavsett om föräldrarna hade föredragit att barnet i stället får efternamnet Olofsson.

Problemet är att det för många har varit svårt att förstå vad ett mellannamn är. Det är vanligt att mellannamnet uppfattas som ett efternamn, trots att det inte är det. Det har också funnits stark kritik mot att reglerna om mellannamn inte är tillräckligt tillåtande och att det är svårt att med hjälp av mellannamn få den namngemenskap inom familjen som man önskar. Mellannamnet kan exempelvis inte föras vidare till make eller barn. Mellannamn måste vidare alltid bäras närmast före efternamnet, vilket innebär att om Amina Mohamed och Lars Olsson gifter sig och vill ta varandras efternamn som mellannamn kommer de inte att få samma ordningsföljd på namnen. Amina kommer att heta Olsson Mohamed och Lars kommer att heta Mohamed Olsson.

Det är antalet personer som bär ett efternamn som avgör om namnet kommer att vara fritt att förvärva eller inte. Bara de efternamn som bärs av minst 2 000 personer kommer att kunna förvärvas av alla (ca 530 namn). Skatteverket kommer att få i uppdrag att årligen fastställa en lista på de namn som är fria att förvärva.

Föräldrar måste redan i dag ansöka om sitt barns förnamn. Det kommer alltså inte bli mer administration för föräldrarna när de i samband med att de ansöker om barnets förnamn också ansöker om det efternamn barnet ska ha.

Den nya lagen kommer att träda i kraft först nästa år och avgifterna för att byta namn är därför inte fastställda än. Regeringen kommer att återkomma med information om avgifterna till våren 2017.

Ett dubbelt efternamn får inte bestå av fler än två skilda efternamn. Om två personer med var sitt dubbla efternamn får barn, måste de alltså välja vilken av delarna i deras dubbla efternamn som ska bilda barnets dubbla efternamn.

Automatiska förvärv av efternamn begränsar den enskildes valfrihet. Ibland vill föräldrarna att deras barn ska få ett annat efternamn än det som förvärvas automatiskt. Det är därför bättre att alla förvärv av efternamn sker efter ansökan.

Den nya lagen kommer att träda i kraft först nästa år och Skatteverket har därför ännu inte tagit ställning till vilka kontor som kommer att handlägga namnärenden.

Möjligheten att ta ett efternamn som är bildat av en förälders förnamn med tillägg av -son eller -dotter är inte beroende av könstillhörighet. Såväl män som kvinnor kan alltså bilda efternamn av en förälders förnamn med tillägg av -son eller -dotter.

Patent- och registreringsverkets hantering av namnärenden kommer att upphöra. I stället ska alla ansökningar om namn göras till Skatteverket.

Alla kommer att kunna förvärva ett namn som är bildat av en förälders förnamn med tillägget -son eller -dotter. Det kommer också att vara möjligt att förvärva ett efternamn som är bildat på jämförligt sätt, exempelvis Cecilia Dagmarsdottir eller Erik Filipsen.


Question: Det ska bli tillåtet med dubbla efternamn. Finns det någon gräns för hur många efternamn en person kan ha?

Alla förvärv, byten och ändringar av namn ska göras genom ansökan till Skatteverket. Skatteverket har i dag ingen e-tjänst för ansökan om namn, men det är möjligt att en sådan tas fram framöver.

I dag förvärvar barn som föds eller adopteras automatiskt föräldrarnas namn när föräldrarna har samma efternamn. Om föräldrarna har olika efternamn och barnet har ett äldre syskon, förvärvar barnet automatiskt det äldre syskonets namn. De automatiska namnförvärven kan t.ex. leda till problem när det äldre syskonet har fått ett namn med ändelsen -son eller -dotter. Om syskonet är en flicka som heter Olofsdotter i efternamn, kommer det nya barnet också få efternamnet Olofsdotter, oavsett om barnet är en pojke eller flicka och oavsett om föräldrarna hade föredragit att barnet i stället får efternamnet Olofsson.

Problemet är att det för många har varit svårt att förstå vad ett mellannamn är. Det är vanligt att mellannamnet uppfattas som ett efternamn, trots att det inte är det. Det har också funnits stark kritik mot att reglerna om mellannamn inte är tillräckligt tillåtande och att det är svårt att med hjälp av mellannamn få den namngemenskap inom familjen som man önskar. Mellannamnet kan exempelvis inte föras vidare till make eller barn. Mellannamn måste vidare alltid bäras närmast före efternamnet, vilket innebär att om Amina Mohamed och Lars Olsson gifter sig och vill ta varandras efternamn som mellannamn kommer de inte att få samma ordningsföljd på namnen. Amina kommer att heta Olsson Mohamed och Lars kommer att heta Mohamed Olsson.

Det är antalet personer som bär ett efternamn som avgör om namnet kommer att vara fritt att förvärva eller inte. Bara de efternamn som bärs av minst 2 000 personer kommer att kunna förvärvas av alla (ca 530 namn). Skatteverket kommer att få i uppdrag att årligen fastställa en lista på de namn som är fria att förvärva.

Föräldrar måste redan i dag ansöka om sitt barns förnamn. Det kommer alltså inte bli mer administration för föräldrarna när de i samband med att de ansöker om barnets förnamn också ansöker om det efternamn barnet ska ha.

Den nya lagen kommer att träda i kraft först nästa år och avgifterna för att byta namn är därför inte fastställda än. Regeringen kommer att återkomma med information om avgifterna till våren 2017.

Ett dubbelt efternamn får inte bestå av fler än två skilda efternamn. Om två personer med var sitt dubbla efternamn får barn, måste de alltså välja vilken av delarna i deras dubbla efternamn som ska bilda barnets dubbla efternamn.

Automatiska förvärv av efternamn begränsar den enskildes valfrihet. Ibland vill föräldrarna att deras barn ska få ett annat efternamn än det som förvärvas automatiskt. Det är därför bättre att alla förvärv av efternamn sker efter ansökan.

Den nya lagen kommer att träda i kraft först nästa år och Skatteverket har därför ännu inte tagit ställning till vilka kontor som kommer att handlägga namnärenden.

Möjligheten att ta ett efternamn som är bildat av en förälders förnamn med tillägg av -son eller -dotter är inte beroende av könstillhörighet. Såväl män som kvinnor kan alltså bilda efternamn av en förälders förnamn med tillägg av -son eller -dotter.

Patent- och registreringsverkets hantering av namnärenden kommer att upphöra. I stället ska alla ansökningar om namn göras till Skatteverket.

Alla kommer att kunna förvärva ett namn som är bildat av en förälders förnamn med tillägget -son eller -dotter. Det kommer också att vara möjligt att förvärva ett efternamn som är bildat på jämförligt sätt, exempelvis Cecilia Dagmarsdottir eller Erik Filipsen.


Question: Vad är problemet med mellannamn, eftersom möjligheten att skaffa ett nytt mellannamn tas bort?

Alla förvärv, byten och ändringar av namn ska göras genom ansökan till Skatteverket. Skatteverket har i dag ingen e-tjänst för ansökan om namn, men det är möjligt att en sådan tas fram framöver.

I dag förvärvar barn som föds eller adopteras automatiskt föräldrarnas namn när föräldrarna har samma efternamn. Om föräldrarna har olika efternamn och barnet har ett äldre syskon, förvärvar barnet automatiskt det äldre syskonets namn. De automatiska namnförvärven kan t.ex. leda till problem när det äldre syskonet har fått ett namn med ändelsen -son eller -dotter. Om syskonet är en flicka som heter Olofsdotter i efternamn, kommer det nya barnet också få efternamnet Olofsdotter, oavsett om barnet är en pojke eller flicka och oavsett om föräldrarna hade föredragit att barnet i stället får efternamnet Olofsson.

Problemet är att det för många har varit svårt att förstå vad ett mellannamn är. Det är vanligt att mellannamnet uppfattas som ett efternamn, trots att det inte är det. Det har också funnits stark kritik mot att reglerna om mellannamn inte är tillräckligt tillåtande och att det är svårt att med hjälp av mellannamn få den namngemenskap inom familjen som man önskar. Mellannamnet kan exempelvis inte föras vidare till make eller barn. Mellannamn måste vidare alltid bäras närmast före efternamnet, vilket innebär att om Amina Mohamed och Lars Olsson gifter sig och vill ta varandras efternamn som mellannamn kommer de inte att få samma ordningsföljd på namnen. Amina kommer att heta Olsson Mohamed och Lars kommer att heta Mohamed Olsson.

Det är antalet personer som bär ett efternamn som avgör om namnet kommer att vara fritt att förvärva eller inte. Bara de efternamn som bärs av minst 2 000 personer kommer att kunna förvärvas av alla (ca 530 namn). Skatteverket kommer att få i uppdrag att årligen fastställa en lista på de namn som är fria att förvärva.

Föräldrar måste redan i dag ansöka om sitt barns förnamn. Det kommer alltså inte bli mer administration för föräldrarna när de i samband med att de ansöker om barnets förnamn också ansöker om det efternamn barnet ska ha.

Den nya lagen kommer att träda i kraft först nästa år och avgifterna för att byta namn är därför inte fastställda än. Regeringen kommer att återkomma med information om avgifterna till våren 2017.

Ett dubbelt efternamn får inte bestå av fler än två skilda efternamn. Om två personer med var sitt dubbla efternamn får barn, måste de alltså välja vilken av delarna i deras dubbla efternamn som ska bilda barnets dubbla efternamn.

Automatiska förvärv av efternamn begränsar den enskildes valfrihet. Ibland vill föräldrarna att deras barn ska få ett annat efternamn än det som förvärvas automatiskt. Det är därför bättre att alla förvärv av efternamn sker efter ansökan.

Den nya lagen kommer att träda i kraft först nästa år och Skatteverket har därför ännu inte tagit ställning till vilka kontor som kommer att handlägga namnärenden.

Möjligheten att ta ett efternamn som är bildat av en förälders förnamn med tillägg av -son eller -dotter är inte beroende av könstillhörighet. Såväl män som kvinnor kan alltså bilda efternamn av en förälders förnamn med tillägg av -son eller -dotter.

Patent- och registreringsverkets hantering av namnärenden kommer att upphöra. I stället ska alla ansökningar om namn göras till Skatteverket.

Alla kommer att kunna förvärva ett namn som är bildat av en förälders förnamn med tillägget -son eller -dotter. Det kommer också att vara möjligt att förvärva ett efternamn som är bildat på jämförligt sätt, exempelvis Cecilia Dagmarsdottir eller Erik Filipsen.


Question: Hur kommer det att gå till att byta namn? Kommer man att kunna göra det via webben?

Alla förvärv, byten och ändringar av namn ska göras genom ansökan till Skatteverket. Skatteverket har i dag ingen e-tjänst för ansökan om namn, men det är möjligt att en sådan tas fram framöver.

I dag förvärvar barn som föds eller adopteras automatiskt föräldrarnas namn när föräldrarna har samma efternamn. Om föräldrarna har olika efternamn och barnet har ett äldre syskon, förvärvar barnet automatiskt det äldre syskonets namn. De automatiska namnförvärven kan t.ex. leda till problem när det äldre syskonet har fått ett namn med ändelsen -son eller -dotter. Om syskonet är en flicka som heter Olofsdotter i efternamn, kommer det nya barnet också få efternamnet Olofsdotter, oavsett om barnet är en pojke eller flicka och oavsett om föräldrarna hade föredragit att barnet i stället får efternamnet Olofsson.

Problemet är att det för många har varit svårt att förstå vad ett mellannamn är. Det är vanligt att mellannamnet uppfattas som ett efternamn, trots att det inte är det. Det har också funnits stark kritik mot att reglerna om mellannamn inte är tillräckligt tillåtande och att det är svårt att med hjälp av mellannamn få den namngemenskap inom familjen som man önskar. Mellannamnet kan exempelvis inte föras vidare till make eller barn. Mellannamn måste vidare alltid bäras närmast före efternamnet, vilket innebär att om Amina Mohamed och Lars Olsson gifter sig och vill ta varandras efternamn som mellannamn kommer de inte att få samma ordningsföljd på namnen. Amina kommer att heta Olsson Mohamed och Lars kommer att heta Mohamed Olsson.

Det är antalet personer som bär ett efternamn som avgör om namnet kommer att vara fritt att förvärva eller inte. Bara de efternamn som bärs av minst 2 000 personer kommer att kunna förvärvas av alla (ca 530 namn). Skatteverket kommer att få i uppdrag att årligen fastställa en lista på de namn som är fria att förvärva.

Föräldrar måste redan i dag ansöka om sitt barns förnamn. Det kommer alltså inte bli mer administration för föräldrarna när de i samband med att de ansöker om barnets förnamn också ansöker om det efternamn barnet ska ha.

Den nya lagen kommer att träda i kraft först nästa år och avgifterna för att byta namn är därför inte fastställda än. Regeringen kommer att återkomma med information om avgifterna till våren 2017.

Ett dubbelt efternamn får inte bestå av fler än två skilda efternamn. Om två personer med var sitt dubbla efternamn får barn, måste de alltså välja vilken av delarna i deras dubbla efternamn som ska bilda barnets dubbla efternamn.

Automatiska förvärv av efternamn begränsar den enskildes valfrihet. Ibland vill föräldrarna att deras barn ska få ett annat efternamn än det som förvärvas automatiskt. Det är därför bättre att alla förvärv av efternamn sker efter ansökan.

Den nya lagen kommer att träda i kraft först nästa år och Skatteverket har därför ännu inte tagit ställning till vilka kontor som kommer att handlägga namnärenden.

Möjligheten att ta ett efternamn som är bildat av en förälders förnamn med tillägg av -son eller -dotter är inte beroende av könstillhörighet. Såväl män som kvinnor kan alltså bilda efternamn av en förälders förnamn med tillägg av -son eller -dotter.

Patent- och registreringsverkets hantering av namnärenden kommer att upphöra. I stället ska alla ansökningar om namn göras till Skatteverket.

Alla kommer att kunna förvärva ett namn som är bildat av en förälders förnamn med tillägget -son eller -dotter. Det kommer också att vara möjligt att förvärva ett efternamn som är bildat på jämförligt sätt, exempelvis Cecilia Dagmarsdottir eller Erik Filipsen.


Question: Vad kommer det att kosta att byta namn?

Alla förvärv, byten och ändringar av namn ska göras genom ansökan till Skatteverket. Skatteverket har i dag ingen e-tjänst för ansökan om namn, men det är möjligt att en sådan tas fram framöver.

I dag förvärvar barn som föds eller adopteras automatiskt föräldrarnas namn när föräldrarna har samma efternamn. Om föräldrarna har olika efternamn och barnet har ett äldre syskon, förvärvar barnet automatiskt det äldre syskonets namn. De automatiska namnförvärven kan t.ex. leda till problem när det äldre syskonet har fått ett namn med ändelsen -son eller -dotter. Om syskonet är en flicka som heter Olofsdotter i efternamn, kommer det nya barnet också få efternamnet Olofsdotter, oavsett om barnet är en pojke eller flicka och oavsett om föräldrarna hade föredragit att barnet i stället får efternamnet Olofsson.

Problemet är att det för många har varit svårt att förstå vad ett mellannamn är. Det är vanligt att mellannamnet uppfattas som ett efternamn, trots att det inte är det. Det har också funnits stark kritik mot att reglerna om mellannamn inte är tillräckligt tillåtande och att det är svårt att med hjälp av mellannamn få den namngemenskap inom familjen som man önskar. Mellannamnet kan exempelvis inte föras vidare till make eller barn. Mellannamn måste vidare alltid bäras närmast före efternamnet, vilket innebär att om Amina Mohamed och Lars Olsson gifter sig och vill ta varandras efternamn som mellannamn kommer de inte att få samma ordningsföljd på namnen. Amina kommer att heta Olsson Mohamed och Lars kommer att heta Mohamed Olsson.

Det är antalet personer som bär ett efternamn som avgör om namnet kommer att vara fritt att förvärva eller inte. Bara de efternamn som bärs av minst 2 000 personer kommer att kunna förvärvas av alla (ca 530 namn). Skatteverket kommer att få i uppdrag att årligen fastställa en lista på de namn som är fria att förvärva.

Föräldrar måste redan i dag ansöka om sitt barns förnamn. Det kommer alltså inte bli mer administration för föräldrarna när de i samband med att de ansöker om barnets förnamn också ansöker om det efternamn barnet ska ha.

Den nya lagen kommer att träda i kraft först nästa år och avgifterna för att byta namn är därför inte fastställda än. Regeringen kommer att återkomma med information om avgifterna till våren 2017.

Ett dubbelt efternamn får inte bestå av fler än två skilda efternamn. Om två personer med var sitt dubbla efternamn får barn, måste de alltså välja vilken av delarna i deras dubbla efternamn som ska bilda barnets dubbla efternamn.

Automatiska förvärv av efternamn begränsar den enskildes valfrihet. Ibland vill föräldrarna att deras barn ska få ett annat efternamn än det som förvärvas automatiskt. Det är därför bättre att alla förvärv av efternamn sker efter ansökan.

Den nya lagen kommer att träda i kraft först nästa år och Skatteverket har därför ännu inte tagit ställning till vilka kontor som kommer att handlägga namnärenden.

Möjligheten att ta ett efternamn som är bildat av en förälders förnamn med tillägg av -son eller -dotter är inte beroende av könstillhörighet. Såväl män som kvinnor kan alltså bilda efternamn av en förälders förnamn med tillägg av -son eller -dotter.

Patent- och registreringsverkets hantering av namnärenden kommer att upphöra. I stället ska alla ansökningar om namn göras till Skatteverket.

Alla kommer att kunna förvärva ett namn som är bildat av en förälders förnamn med tillägget -son eller -dotter. Det kommer också att vara möjligt att förvärva ett efternamn som är bildat på jämförligt sätt, exempelvis Cecilia Dagmarsdottir eller Erik Filipsen.


Question: Om Skatteverket blir ensam namnmyndighet, innebär det att Patent- och registreringsverket inte ska hantera namnfrågor alls?

Alla förvärv, byten och ändringar av namn ska göras genom ansökan till Skatteverket. Skatteverket har i dag ingen e-tjänst för ansökan om namn, men det är möjligt att en sådan tas fram framöver.

I dag förvärvar barn som föds eller adopteras automatiskt föräldrarnas namn när föräldrarna har samma efternamn. Om föräldrarna har olika efternamn och barnet har ett äldre syskon, förvärvar barnet automatiskt det äldre syskonets namn. De automatiska namnförvärven kan t.ex. leda till problem när det äldre syskonet har fått ett namn med ändelsen -son eller -dotter. Om syskonet är en flicka som heter Olofsdotter i efternamn, kommer det nya barnet också få efternamnet Olofsdotter, oavsett om barnet är en pojke eller flicka och oavsett om föräldrarna hade föredragit att barnet i stället får efternamnet Olofsson.

Problemet är att det för många har varit svårt att förstå vad ett mellannamn är. Det är vanligt att mellannamnet uppfattas som ett efternamn, trots att det inte är det. Det har också funnits stark kritik mot att reglerna om mellannamn inte är tillräckligt tillåtande och att det är svårt att med hjälp av mellannamn få den namngemenskap inom familjen som man önskar. Mellannamnet kan exempelvis inte föras vidare till make eller barn. Mellannamn måste vidare alltid bäras närmast före efternamnet, vilket innebär att om Amina Mohamed och Lars Olsson gifter sig och vill ta varandras efternamn som mellannamn kommer de inte att få samma ordningsföljd på namnen. Amina kommer att heta Olsson Mohamed och Lars kommer att heta Mohamed Olsson.

Det är antalet personer som bär ett efternamn som avgör om namnet kommer att vara fritt att förvärva eller inte. Bara de efternamn som bärs av minst 2 000 personer kommer att kunna förvärvas av alla (ca 530 namn). Skatteverket kommer att få i uppdrag att årligen fastställa en lista på de namn som är fria att förvärva.

Föräldrar måste redan i dag ansöka om sitt barns förnamn. Det kommer alltså inte bli mer administration för föräldrarna när de i samband med att de ansöker om barnets förnamn också ansöker om det efternamn barnet ska ha.

Den nya lagen kommer att träda i kraft först nästa år och avgifterna för att byta namn är därför inte fastställda än. Regeringen kommer att återkomma med information om avgifterna till våren 2017.

Ett dubbelt efternamn får inte bestå av fler än två skilda efternamn. Om två personer med var sitt dubbla efternamn får barn, måste de alltså välja vilken av delarna i deras dubbla efternamn som ska bilda barnets dubbla efternamn.

Automatiska förvärv av efternamn begränsar den enskildes valfrihet. Ibland vill föräldrarna att deras barn ska få ett annat efternamn än det som förvärvas automatiskt. Det är därför bättre att alla förvärv av efternamn sker efter ansökan.

Den nya lagen kommer att träda i kraft först nästa år och Skatteverket har därför ännu inte tagit ställning till vilka kontor som kommer att handlägga namnärenden.

Möjligheten att ta ett efternamn som är bildat av en förälders förnamn med tillägg av -son eller -dotter är inte beroende av könstillhörighet. Såväl män som kvinnor kan alltså bilda efternamn av en förälders förnamn med tillägg av -son eller -dotter.

Patent- och registreringsverkets hantering av namnärenden kommer att upphöra. I stället ska alla ansökningar om namn göras till Skatteverket.

Alla kommer att kunna förvärva ett namn som är bildat av en förälders förnamn med tillägget -son eller -dotter. Det kommer också att vara möjligt att förvärva ett efternamn som är bildat på jämförligt sätt, exempelvis Cecilia Dagmarsdottir eller Erik Filipsen.


Question: Kommer man att kunna vända sig till sitt lokala skattekontor med namnfrågor eller måste man kontakta huvudkontoret i Solna?

Alla förvärv, byten och ändringar av namn ska göras genom ansökan till Skatteverket. Skatteverket har i dag ingen e-tjänst för ansökan om namn, men det är möjligt att en sådan tas fram framöver.

I dag förvärvar barn som föds eller adopteras automatiskt föräldrarnas namn när föräldrarna har samma efternamn. Om föräldrarna har olika efternamn och barnet har ett äldre syskon, förvärvar barnet automatiskt det äldre syskonets namn. De automatiska namnförvärven kan t.ex. leda till problem när det äldre syskonet har fått ett namn med ändelsen -son eller -dotter. Om syskonet är en flicka som heter Olofsdotter i efternamn, kommer det nya barnet också få efternamnet Olofsdotter, oavsett om barnet är en pojke eller flicka och oavsett om föräldrarna hade föredragit att barnet i stället får efternamnet Olofsson.

Problemet är att det för många har varit svårt att förstå vad ett mellannamn är. Det är vanligt att mellannamnet uppfattas som ett efternamn, trots att det inte är det. Det har också funnits stark kritik mot att reglerna om mellannamn inte är tillräckligt tillåtande och att det är svårt att med hjälp av mellannamn få den namngemenskap inom familjen som man önskar. Mellannamnet kan exempelvis inte föras vidare till make eller barn. Mellannamn måste vidare alltid bäras närmast före efternamnet, vilket innebär att om Amina Mohamed och Lars Olsson gifter sig och vill ta varandras efternamn som mellannamn kommer de inte att få samma ordningsföljd på namnen. Amina kommer att heta Olsson Mohamed och Lars kommer att heta Mohamed Olsson.

Det är antalet personer som bär ett efternamn som avgör om namnet kommer att vara fritt att förvärva eller inte. Bara de efternamn som bärs av minst 2 000 personer kommer att kunna förvärvas av alla (ca 530 namn). Skatteverket kommer att få i uppdrag att årligen fastställa en lista på de namn som är fria att förvärva.

Föräldrar måste redan i dag ansöka om sitt barns förnamn. Det kommer alltså inte bli mer administration för föräldrarna när de i samband med att de ansöker om barnets förnamn också ansöker om det efternamn barnet ska ha.

Den nya lagen kommer att träda i kraft först nästa år och avgifterna för att byta namn är därför inte fastställda än. Regeringen kommer att återkomma med information om avgifterna till våren 2017.

Ett dubbelt efternamn får inte bestå av fler än två skilda efternamn. Om två personer med var sitt dubbla efternamn får barn, måste de alltså välja vilken av delarna i deras dubbla efternamn som ska bilda barnets dubbla efternamn.

Automatiska förvärv av efternamn begränsar den enskildes valfrihet. Ibland vill föräldrarna att deras barn ska få ett annat efternamn än det som förvärvas automatiskt. Det är därför bättre att alla förvärv av efternamn sker efter ansökan.

Den nya lagen kommer att träda i kraft först nästa år och Skatteverket har därför ännu inte tagit ställning till vilka kontor som kommer att handlägga namnärenden.

Möjligheten att ta ett efternamn som är bildat av en förälders förnamn med tillägg av -son eller -dotter är inte beroende av könstillhörighet. Såväl män som kvinnor kan alltså bilda efternamn av en förälders förnamn med tillägg av -son eller -dotter.

Patent- och registreringsverkets hantering av namnärenden kommer att upphöra. I stället ska alla ansökningar om namn göras till Skatteverket.

Alla kommer att kunna förvärva ett namn som är bildat av en förälders förnamn med tillägget -son eller -dotter. Det kommer också att vara möjligt att förvärva ett efternamn som är bildat på jämförligt sätt, exempelvis Cecilia Dagmarsdottir eller Erik Filipsen.


Question: Vilken myndighet hanterar ärenden om överlämnande till Sverige?

Efter transporten till Sverige kommer den överlämnade att bli förd till häkte i Sverige. Åklagaren ska anmäla till domstol så snart beslutet om häktning verkställts, dvs. när den överlämnade kommit till Sverige. Domstolen ska utan dröjsmål hålla förhandling i häktningsfrågan. Domstolen ska vid förhandlingen sätta ut en tid inom vilken åtal ska vara väckt.

Ja. Det framgår av förordningen (2003:1178) om överlämnande till Sverige enligt en europeisk arresteringsorder. Enligt artikel 6 i arresteringsorderrambeslutet ska varje medlemsstat lämna underrättelse om vilken rättslig myndighet som enligt dess lagstiftning är behörig att utfärda en arresteringsorder. Sverige menar att rättsliga myndigheter kan vara såväl domstol som åklagare och har lämnat underrättelse om att åklagare är behöriga att enligt svensk rätt utfärda en arresteringsorder avseende lagföring.

Gäller det överlämnande för lagföring i Sverige är det Åklagarmyndigheten som handlägger ärenden om överlämnande till Sverige.

Justitiedepartementet :: Frågor och svar om överlämnande enligt en europeisk arresteringsorder


Question: Är regeringen eller Justitiedepartementet involverade i ärenden om överlämnande till Sverige?

Efter transporten till Sverige kommer den överlämnade att bli förd till häkte i Sverige. Åklagaren ska anmäla till domstol så snart beslutet om häktning verkställts, dvs. när den överlämnade kommit till Sverige. Domstolen ska utan dröjsmål hålla förhandling i häktningsfrågan. Domstolen ska vid förhandlingen sätta ut en tid inom vilken åtal ska vara väckt.

Ja. Det framgår av förordningen (2003:1178) om överlämnande till Sverige enligt en europeisk arresteringsorder. Enligt artikel 6 i arresteringsorderrambeslutet ska varje medlemsstat lämna underrättelse om vilken rättslig myndighet som enligt dess lagstiftning är behörig att utfärda en arresteringsorder. Sverige menar att rättsliga myndigheter kan vara såväl domstol som åklagare och har lämnat underrättelse om att åklagare är behöriga att enligt svensk rätt utfärda en arresteringsorder avseende lagföring.

Gäller det överlämnande för lagföring i Sverige är det Åklagarmyndigheten som handlägger ärenden om överlämnande till Sverige.


Question: Är svensk åklagare behörig att utfärda en europeisk arresteringsorder?

Efter transporten till Sverige kommer den överlämnade att bli förd till häkte i Sverige. Åklagaren ska anmäla till domstol så snart beslutet om häktning verkställts, dvs. när den överlämnade kommit till Sverige. Domstolen ska utan dröjsmål hålla förhandling i häktningsfrågan. Domstolen ska vid förhandlingen sätta ut en tid inom vilken åtal ska vara väckt.

Ja. Det framgår av förordningen (2003:1178) om överlämnande till Sverige enligt en europeisk arresteringsorder. Enligt artikel 6 i arresteringsorderrambeslutet ska varje medlemsstat lämna underrättelse om vilken rättslig myndighet som enligt dess lagstiftning är behörig att utfärda en arresteringsorder. Sverige menar att rättsliga myndigheter kan vara såväl domstol som åklagare och har lämnat underrättelse om att åklagare är behöriga att enligt svensk rätt utfärda en arresteringsorder avseende lagföring.

Gäller det överlämnande för lagföring i Sverige är det Åklagarmyndigheten som handlägger ärenden om överlämnande till Sverige.


Question: Vad händer efter det att en person blivit överlämnad till Sverige?

Efter transporten till Sverige kommer den överlämnade att bli förd till häkte i Sverige. Åklagaren ska anmäla till domstol så snart beslutet om häktning verkställts, dvs. när den överlämnade kommit till Sverige. Domstolen ska utan dröjsmål hålla förhandling i häktningsfrågan. Domstolen ska vid förhandlingen sätta ut en tid inom vilken åtal ska vara väckt.

Ja. Det framgår av förordningen (2003:1178) om överlämnande till Sverige enligt en europeisk arresteringsorder. Enligt artikel 6 i arresteringsorderrambeslutet ska varje medlemsstat lämna underrättelse om vilken rättslig myndighet som enligt dess lagstiftning är behörig att utfärda en arresteringsorder. Sverige menar att rättsliga myndigheter kan vara såväl domstol som åklagare och har lämnat underrättelse om att åklagare är behöriga att enligt svensk rätt utfärda en arresteringsorder avseende lagföring.

Gäller det överlämnande för lagföring i Sverige är det Åklagarmyndigheten som handlägger ärenden om överlämnande till Sverige.


Question: Varför ska staten ställa ut kreditgarantier för gröna investeringar?

För att nå miljömålen och främja omställningen till mer cirkulär och biobaserad ekonomi med nettonollutsläpp till 2045 krävs investeringar i hållbar teknik. Samhällsnyttan av en sådan teknikutveckling bedöms vara större än den nytta som tillfaller de privata aktörer som gör investeringarna.

Det innebär att en kreditgaranti endast får avse lån till industriinvesteringar som väsentligt bidrar till minst ett av målen i miljömålssystemet eller det klimatpolitiska ramverket. Investeringen får heller inte väsentligt motverka något annat mål i miljömålssystemet eller det klimatpolitiska ramverket och ska med stor sannolikhet bidra till sammantaget positiva miljöresultat och miljöeffekter på lång sikt. Investeringen ska också vara en del av en av företaget upprättad plan för att nå miljö- och klimatmässig hållbarhet.

Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys) framhåller i en analys från 2019, Omställningen till en processindustri med mycket låga växthusgasutsläpp, att det finns flera motiv för staten att genomföra insatser för att stödja processindustrins omställning till mycket lägre utsläpp av växthusgaser. Internationella jämförelser, som EU:s eko-innovationsindex, visar också att Sverige intar en ledande position när det gäller att skapa nya miljö- och klimatteknikföretag, men står sig sämre när det gäller att få dessa företag att växa.

Garantin får täcka högst 80 procent av det garanterade lånet.

Riksgäldskontoret ska bestämma en avgift för garantin som tas ut av låntagaren (garantigäldenären) eller långivaren (garantitagaren). Avgiften ska motsvara marknadsmässigt pris och bestämmas med beaktande av EU-kommissionens tillkännagivande om statligt stöd i form av garantier.

Nej, avgiften för de statliga kreditgarantierna, som tas ut av Riksgäldskontoret, ska motsvara marknadsmässigt pris och garantierna får vid varje tidpunkt omfatta maximalt 80 procent av det garanterade lånet hos kreditinstitutet.

Riksgäldskontoret ska samverka med berörda myndigheter vid bedömningen om en industriinvestering uppfyller förutsättningarna för en garanti med avseende på hur det bidrar till miljö- och klimatmålen. Sedan är det Riksgäldskontoret som fattar beslut om vilka ansökningar som uppfyller kraven i förordningen eller ej.

Eftersom kreditgarantierna är avsedda att främja stora investeringsprojekt får garantier enbart beviljas för ansökningar där kapitalbeloppet för det garanterade lånet uppgår till minst 500 miljoner kronor.

Riksgäldskontoret ska ställa ut kreditgarantierna med utgångspunkt i teknikneutrala kriterier enligt förordningen om utlåning och garantier och förordningen om statliga kreditgarantier för gröna investeringar

Kreditgarantiernas löptid (varaktighet) får uppgå till högst 15 år.

Investeringar i hållbara innovationer innebär ofta att nya obeprövade processer och tekniker tillämpas vilket också inbegriper en risk för investeraren. En statlig kreditgaranti innebär att staten, upp till ett visst belopp, bär delar av risken för lånet. På så sätt kan långivarens vilja att bevilja låntagaren en kredit öka. Därmed kan omfattningen av den verksamhet som stöds genom kreditgarantin öka.

Låntagaren (garantigäldenären) eller långivaren (garantitagaren) betalar en avgift för garantin som ska motsvara marknadsmässigt pris och bestämmas med beaktande av EU-kommissionens tillkännagivande om statligt stöd i form av garantier. Avgiften består delvis av Riksgäldskontorets administrativa kostnader och av förväntad förlust, varav den senare betalas till Riksgäldskontorets garantireserv. En kostnad uppkommer först om en garantierna infrias. Kostnaden för eventuella infrianden ska hanteras via Riksgäldskontorets garantireserv. Först om garantireserven inte räcker påverkas statsbudgeten.

Teknikneutrala kriterier syftar på att urvalet av investeringsprojekt görs utifrån kriterier som inte explicit ställer krav på att en viss teknik ska användas. Kriterierna kan istället utgå från att investeringen ska bidra till vissa politiska mål. Eller som i detta fall – bidra till att göra det möjligt med industriinvesteringar som är viktiga för både hållbarhetsarbetet och svensk industris långsiktiga konkurrenskraft.

Riksgäldskontoret bedömer kreditvärdigheten utifrån tydliga kriterier. Bedömningen ska vara väl motiverad.

Stora industriinvesteringar i Sverige som bidrar till att nå målen i miljömålssystemet och det klimatpolitiska ramverket. Trots väl fungerande finansiella marknader och ett utbud av statliga finansieringsinsatser riktade till företag kvarstår utmaningar för större investeringar som syftar till att implementera hållbar teknik i full skala. Frånvaron av investeringar i dessa fall kan få negativ inverkan på samhälleliga mål. De statliga kreditgarantierna kan till exempel ges till investeringar som syftar till att implementera hållbar teknik i full skala (kommersialisering av ny teknik) eller ställa om befintlig teknik till att bli mer hållbar.

Finansdepartementet :: Frågor och svar om statliga kreditgarantier för gröna investeringar


Question: Finns det ett behov av statliga kreditgarantier för denna typ av investeringar?

För att nå miljömålen och främja omställningen till mer cirkulär och biobaserad ekonomi med nettonollutsläpp till 2045 krävs investeringar i hållbar teknik. Samhällsnyttan av en sådan teknikutveckling bedöms vara större än den nytta som tillfaller de privata aktörer som gör investeringarna.

Det innebär att en kreditgaranti endast får avse lån till industriinvesteringar som väsentligt bidrar till minst ett av målen i miljömålssystemet eller det klimatpolitiska ramverket. Investeringen får heller inte väsentligt motverka något annat mål i miljömålssystemet eller det klimatpolitiska ramverket och ska med stor sannolikhet bidra till sammantaget positiva miljöresultat och miljöeffekter på lång sikt. Investeringen ska också vara en del av en av företaget upprättad plan för att nå miljö- och klimatmässig hållbarhet.

Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys) framhåller i en analys från 2019, Omställningen till en processindustri med mycket låga växthusgasutsläpp, att det finns flera motiv för staten att genomföra insatser för att stödja processindustrins omställning till mycket lägre utsläpp av växthusgaser. Internationella jämförelser, som EU:s eko-innovationsindex, visar också att Sverige intar en ledande position när det gäller att skapa nya miljö- och klimatteknikföretag, men står sig sämre när det gäller att få dessa företag att växa.

Garantin får täcka högst 80 procent av det garanterade lånet.

Riksgäldskontoret ska bestämma en avgift för garantin som tas ut av låntagaren (garantigäldenären) eller långivaren (garantitagaren). Avgiften ska motsvara marknadsmässigt pris och bestämmas med beaktande av EU-kommissionens tillkännagivande om statligt stöd i form av garantier.

Nej, avgiften för de statliga kreditgarantierna, som tas ut av Riksgäldskontoret, ska motsvara marknadsmässigt pris och garantierna får vid varje tidpunkt omfatta maximalt 80 procent av det garanterade lånet hos kreditinstitutet.

Riksgäldskontoret ska samverka med berörda myndigheter vid bedömningen om en industriinvestering uppfyller förutsättningarna för en garanti med avseende på hur det bidrar till miljö- och klimatmålen. Sedan är det Riksgäldskontoret som fattar beslut om vilka ansökningar som uppfyller kraven i förordningen eller ej.

Eftersom kreditgarantierna är avsedda att främja stora investeringsprojekt får garantier enbart beviljas för ansökningar där kapitalbeloppet för det garanterade lånet uppgår till minst 500 miljoner kronor.

Riksgäldskontoret ska ställa ut kreditgarantierna med utgångspunkt i teknikneutrala kriterier enligt förordningen om utlåning och garantier och förordningen om statliga kreditgarantier för gröna investeringar

Kreditgarantiernas löptid (varaktighet) får uppgå till högst 15 år.

Investeringar i hållbara innovationer innebär ofta att nya obeprövade processer och tekniker tillämpas vilket också inbegriper en risk för investeraren. En statlig kreditgaranti innebär att staten, upp till ett visst belopp, bär delar av risken för lånet. På så sätt kan långivarens vilja att bevilja låntagaren en kredit öka. Därmed kan omfattningen av den verksamhet som stöds genom kreditgarantin öka.

Låntagaren (garantigäldenären) eller långivaren (garantitagaren) betalar en avgift för garantin som ska motsvara marknadsmässigt pris och bestämmas med beaktande av EU-kommissionens tillkännagivande om statligt stöd i form av garantier. Avgiften består delvis av Riksgäldskontorets administrativa kostnader och av förväntad förlust, varav den senare betalas till Riksgäldskontorets garantireserv. En kostnad uppkommer först om en garantierna infrias. Kostnaden för eventuella infrianden ska hanteras via Riksgäldskontorets garantireserv. Först om garantireserven inte räcker påverkas statsbudgeten.

Teknikneutrala kriterier syftar på att urvalet av investeringsprojekt görs utifrån kriterier som inte explicit ställer krav på att en viss teknik ska användas. Kriterierna kan istället utgå från att investeringen ska bidra till vissa politiska mål. Eller som i detta fall – bidra till att göra det möjligt med industriinvesteringar som är viktiga för både hållbarhetsarbetet och svensk industris långsiktiga konkurrenskraft.

Riksgäldskontoret bedömer kreditvärdigheten utifrån tydliga kriterier. Bedömningen ska vara väl motiverad.

Stora industriinvesteringar i Sverige som bidrar till att nå målen i miljömålssystemet och det klimatpolitiska ramverket. Trots väl fungerande finansiella marknader och ett utbud av statliga finansieringsinsatser riktade till företag kvarstår utmaningar för större investeringar som syftar till att implementera hållbar teknik i full skala. Frånvaron av investeringar i dessa fall kan få negativ inverkan på samhälleliga mål. De statliga kreditgarantierna kan till exempel ges till investeringar som syftar till att implementera hållbar teknik i full skala (kommersialisering av ny teknik) eller ställa om befintlig teknik till att bli mer hållbar.


Question: Hur ska det genomföras?

För att nå miljömålen och främja omställningen till mer cirkulär och biobaserad ekonomi med nettonollutsläpp till 2045 krävs investeringar i hållbar teknik. Samhällsnyttan av en sådan teknikutveckling bedöms vara större än den nytta som tillfaller de privata aktörer som gör investeringarna.

Det innebär att en kreditgaranti endast får avse lån till industriinvesteringar som väsentligt bidrar till minst ett av målen i miljömålssystemet eller det klimatpolitiska ramverket. Investeringen får heller inte väsentligt motverka något annat mål i miljömålssystemet eller det klimatpolitiska ramverket och ska med stor sannolikhet bidra till sammantaget positiva miljöresultat och miljöeffekter på lång sikt. Investeringen ska också vara en del av en av företaget upprättad plan för att nå miljö- och klimatmässig hållbarhet.

Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys) framhåller i en analys från 2019, Omställningen till en processindustri med mycket låga växthusgasutsläpp, att det finns flera motiv för staten att genomföra insatser för att stödja processindustrins omställning till mycket lägre utsläpp av växthusgaser. Internationella jämförelser, som EU:s eko-innovationsindex, visar också att Sverige intar en ledande position när det gäller att skapa nya miljö- och klimatteknikföretag, men står sig sämre när det gäller att få dessa företag att växa.

Garantin får täcka högst 80 procent av det garanterade lånet.

Riksgäldskontoret ska bestämma en avgift för garantin som tas ut av låntagaren (garantigäldenären) eller långivaren (garantitagaren). Avgiften ska motsvara marknadsmässigt pris och bestämmas med beaktande av EU-kommissionens tillkännagivande om statligt stöd i form av garantier.

Nej, avgiften för de statliga kreditgarantierna, som tas ut av Riksgäldskontoret, ska motsvara marknadsmässigt pris och garantierna får vid varje tidpunkt omfatta maximalt 80 procent av det garanterade lånet hos kreditinstitutet.

Riksgäldskontoret ska samverka med berörda myndigheter vid bedömningen om en industriinvestering uppfyller förutsättningarna för en garanti med avseende på hur det bidrar till miljö- och klimatmålen. Sedan är det Riksgäldskontoret som fattar beslut om vilka ansökningar som uppfyller kraven i förordningen eller ej.

Eftersom kreditgarantierna är avsedda att främja stora investeringsprojekt får garantier enbart beviljas för ansökningar där kapitalbeloppet för det garanterade lånet uppgår till minst 500 miljoner kronor.

Riksgäldskontoret ska ställa ut kreditgarantierna med utgångspunkt i teknikneutrala kriterier enligt förordningen om utlåning och garantier och förordningen om statliga kreditgarantier för gröna investeringar

Kreditgarantiernas löptid (varaktighet) får uppgå till högst 15 år.

Investeringar i hållbara innovationer innebär ofta att nya obeprövade processer och tekniker tillämpas vilket också inbegriper en risk för investeraren. En statlig kreditgaranti innebär att staten, upp till ett visst belopp, bär delar av risken för lånet. På så sätt kan långivarens vilja att bevilja låntagaren en kredit öka. Därmed kan omfattningen av den verksamhet som stöds genom kreditgarantin öka.

Låntagaren (garantigäldenären) eller långivaren (garantitagaren) betalar en avgift för garantin som ska motsvara marknadsmässigt pris och bestämmas med beaktande av EU-kommissionens tillkännagivande om statligt stöd i form av garantier. Avgiften består delvis av Riksgäldskontorets administrativa kostnader och av förväntad förlust, varav den senare betalas till Riksgäldskontorets garantireserv. En kostnad uppkommer först om en garantierna infrias. Kostnaden för eventuella infrianden ska hanteras via Riksgäldskontorets garantireserv. Först om garantireserven inte räcker påverkas statsbudgeten.

Teknikneutrala kriterier syftar på att urvalet av investeringsprojekt görs utifrån kriterier som inte explicit ställer krav på att en viss teknik ska användas. Kriterierna kan istället utgå från att investeringen ska bidra till vissa politiska mål. Eller som i detta fall – bidra till att göra det möjligt med industriinvesteringar som är viktiga för både hållbarhetsarbetet och svensk industris långsiktiga konkurrenskraft.

Riksgäldskontoret bedömer kreditvärdigheten utifrån tydliga kriterier. Bedömningen ska vara väl motiverad.

Stora industriinvesteringar i Sverige som bidrar till att nå målen i miljömålssystemet och det klimatpolitiska ramverket. Trots väl fungerande finansiella marknader och ett utbud av statliga finansieringsinsatser riktade till företag kvarstår utmaningar för större investeringar som syftar till att implementera hållbar teknik i full skala. Frånvaron av investeringar i dessa fall kan få negativ inverkan på samhälleliga mål. De statliga kreditgarantierna kan till exempel ges till investeringar som syftar till att implementera hållbar teknik i full skala (kommersialisering av ny teknik) eller ställa om befintlig teknik till att bli mer hållbar.


Question: Vad är det för investeringar som avses?

För att nå miljömålen och främja omställningen till mer cirkulär och biobaserad ekonomi med nettonollutsläpp till 2045 krävs investeringar i hållbar teknik. Samhällsnyttan av en sådan teknikutveckling bedöms vara större än den nytta som tillfaller de privata aktörer som gör investeringarna.

Det innebär att en kreditgaranti endast får avse lån till industriinvesteringar som väsentligt bidrar till minst ett av målen i miljömålssystemet eller det klimatpolitiska ramverket. Investeringen får heller inte väsentligt motverka något annat mål i miljömålssystemet eller det klimatpolitiska ramverket och ska med stor sannolikhet bidra till sammantaget positiva miljöresultat och miljöeffekter på lång sikt. Investeringen ska också vara en del av en av företaget upprättad plan för att nå miljö- och klimatmässig hållbarhet.

Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys) framhåller i en analys från 2019, Omställningen till en processindustri med mycket låga växthusgasutsläpp, att det finns flera motiv för staten att genomföra insatser för att stödja processindustrins omställning till mycket lägre utsläpp av växthusgaser. Internationella jämförelser, som EU:s eko-innovationsindex, visar också att Sverige intar en ledande position när det gäller att skapa nya miljö- och klimatteknikföretag, men står sig sämre när det gäller att få dessa företag att växa.

Garantin får täcka högst 80 procent av det garanterade lånet.

Riksgäldskontoret ska bestämma en avgift för garantin som tas ut av låntagaren (garantigäldenären) eller långivaren (garantitagaren). Avgiften ska motsvara marknadsmässigt pris och bestämmas med beaktande av EU-kommissionens tillkännagivande om statligt stöd i form av garantier.

Nej, avgiften för de statliga kreditgarantierna, som tas ut av Riksgäldskontoret, ska motsvara marknadsmässigt pris och garantierna får vid varje tidpunkt omfatta maximalt 80 procent av det garanterade lånet hos kreditinstitutet.

Riksgäldskontoret ska samverka med berörda myndigheter vid bedömningen om en industriinvestering uppfyller förutsättningarna för en garanti med avseende på hur det bidrar till miljö- och klimatmålen. Sedan är det Riksgäldskontoret som fattar beslut om vilka ansökningar som uppfyller kraven i förordningen eller ej.

Eftersom kreditgarantierna är avsedda att främja stora investeringsprojekt får garantier enbart beviljas för ansökningar där kapitalbeloppet för det garanterade lånet uppgår till minst 500 miljoner kronor.

Riksgäldskontoret ska ställa ut kreditgarantierna med utgångspunkt i teknikneutrala kriterier enligt förordningen om utlåning och garantier och förordningen om statliga kreditgarantier för gröna investeringar

Kreditgarantiernas löptid (varaktighet) får uppgå till högst 15 år.

Investeringar i hållbara innovationer innebär ofta att nya obeprövade processer och tekniker tillämpas vilket också inbegriper en risk för investeraren. En statlig kreditgaranti innebär att staten, upp till ett visst belopp, bär delar av risken för lånet. På så sätt kan långivarens vilja att bevilja låntagaren en kredit öka. Därmed kan omfattningen av den verksamhet som stöds genom kreditgarantin öka.

Låntagaren (garantigäldenären) eller långivaren (garantitagaren) betalar en avgift för garantin som ska motsvara marknadsmässigt pris och bestämmas med beaktande av EU-kommissionens tillkännagivande om statligt stöd i form av garantier. Avgiften består delvis av Riksgäldskontorets administrativa kostnader och av förväntad förlust, varav den senare betalas till Riksgäldskontorets garantireserv. En kostnad uppkommer först om en garantierna infrias. Kostnaden för eventuella infrianden ska hanteras via Riksgäldskontorets garantireserv. Först om garantireserven inte räcker påverkas statsbudgeten.

Teknikneutrala kriterier syftar på att urvalet av investeringsprojekt görs utifrån kriterier som inte explicit ställer krav på att en viss teknik ska användas. Kriterierna kan istället utgå från att investeringen ska bidra till vissa politiska mål. Eller som i detta fall – bidra till att göra det möjligt med industriinvesteringar som är viktiga för både hållbarhetsarbetet och svensk industris långsiktiga konkurrenskraft.

Riksgäldskontoret bedömer kreditvärdigheten utifrån tydliga kriterier. Bedömningen ska vara väl motiverad.

Stora industriinvesteringar i Sverige som bidrar till att nå målen i miljömålssystemet och det klimatpolitiska ramverket. Trots väl fungerande finansiella marknader och ett utbud av statliga finansieringsinsatser riktade till företag kvarstår utmaningar för större investeringar som syftar till att implementera hållbar teknik i full skala. Frånvaron av investeringar i dessa fall kan få negativ inverkan på samhälleliga mål. De statliga kreditgarantierna kan till exempel ges till investeringar som syftar till att implementera hållbar teknik i full skala (kommersialisering av ny teknik) eller ställa om befintlig teknik till att bli mer hållbar.


Question: Vad räknas som en stor investering?

För att nå miljömålen och främja omställningen till mer cirkulär och biobaserad ekonomi med nettonollutsläpp till 2045 krävs investeringar i hållbar teknik. Samhällsnyttan av en sådan teknikutveckling bedöms vara större än den nytta som tillfaller de privata aktörer som gör investeringarna.

Det innebär att en kreditgaranti endast får avse lån till industriinvesteringar som väsentligt bidrar till minst ett av målen i miljömålssystemet eller det klimatpolitiska ramverket. Investeringen får heller inte väsentligt motverka något annat mål i miljömålssystemet eller det klimatpolitiska ramverket och ska med stor sannolikhet bidra till sammantaget positiva miljöresultat och miljöeffekter på lång sikt. Investeringen ska också vara en del av en av företaget upprättad plan för att nå miljö- och klimatmässig hållbarhet.

Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys) framhåller i en analys från 2019, Omställningen till en processindustri med mycket låga växthusgasutsläpp, att det finns flera motiv för staten att genomföra insatser för att stödja processindustrins omställning till mycket lägre utsläpp av växthusgaser. Internationella jämförelser, som EU:s eko-innovationsindex, visar också att Sverige intar en ledande position när det gäller att skapa nya miljö- och klimatteknikföretag, men står sig sämre när det gäller att få dessa företag att växa.

Garantin får täcka högst 80 procent av det garanterade lånet.

Riksgäldskontoret ska bestämma en avgift för garantin som tas ut av låntagaren (garantigäldenären) eller långivaren (garantitagaren). Avgiften ska motsvara marknadsmässigt pris och bestämmas med beaktande av EU-kommissionens tillkännagivande om statligt stöd i form av garantier.

Nej, avgiften för de statliga kreditgarantierna, som tas ut av Riksgäldskontoret, ska motsvara marknadsmässigt pris och garantierna får vid varje tidpunkt omfatta maximalt 80 procent av det garanterade lånet hos kreditinstitutet.

Riksgäldskontoret ska samverka med berörda myndigheter vid bedömningen om en industriinvestering uppfyller förutsättningarna för en garanti med avseende på hur det bidrar till miljö- och klimatmålen. Sedan är det Riksgäldskontoret som fattar beslut om vilka ansökningar som uppfyller kraven i förordningen eller ej.

Eftersom kreditgarantierna är avsedda att främja stora investeringsprojekt får garantier enbart beviljas för ansökningar där kapitalbeloppet för det garanterade lånet uppgår till minst 500 miljoner kronor.

Riksgäldskontoret ska ställa ut kreditgarantierna med utgångspunkt i teknikneutrala kriterier enligt förordningen om utlåning och garantier och förordningen om statliga kreditgarantier för gröna investeringar

Kreditgarantiernas löptid (varaktighet) får uppgå till högst 15 år.

Investeringar i hållbara innovationer innebär ofta att nya obeprövade processer och tekniker tillämpas vilket också inbegriper en risk för investeraren. En statlig kreditgaranti innebär att staten, upp till ett visst belopp, bär delar av risken för lånet. På så sätt kan långivarens vilja att bevilja låntagaren en kredit öka. Därmed kan omfattningen av den verksamhet som stöds genom kreditgarantin öka.

Låntagaren (garantigäldenären) eller långivaren (garantitagaren) betalar en avgift för garantin som ska motsvara marknadsmässigt pris och bestämmas med beaktande av EU-kommissionens tillkännagivande om statligt stöd i form av garantier. Avgiften består delvis av Riksgäldskontorets administrativa kostnader och av förväntad förlust, varav den senare betalas till Riksgäldskontorets garantireserv. En kostnad uppkommer först om en garantierna infrias. Kostnaden för eventuella infrianden ska hanteras via Riksgäldskontorets garantireserv. Först om garantireserven inte räcker påverkas statsbudgeten.

Teknikneutrala kriterier syftar på att urvalet av investeringsprojekt görs utifrån kriterier som inte explicit ställer krav på att en viss teknik ska användas. Kriterierna kan istället utgå från att investeringen ska bidra till vissa politiska mål. Eller som i detta fall – bidra till att göra det möjligt med industriinvesteringar som är viktiga för både hållbarhetsarbetet och svensk industris långsiktiga konkurrenskraft.

Riksgäldskontoret bedömer kreditvärdigheten utifrån tydliga kriterier. Bedömningen ska vara väl motiverad.

Stora industriinvesteringar i Sverige som bidrar till att nå målen i miljömålssystemet och det klimatpolitiska ramverket. Trots väl fungerande finansiella marknader och ett utbud av statliga finansieringsinsatser riktade till företag kvarstår utmaningar för större investeringar som syftar till att implementera hållbar teknik i full skala. Frånvaron av investeringar i dessa fall kan få negativ inverkan på samhälleliga mål. De statliga kreditgarantierna kan till exempel ges till investeringar som syftar till att implementera hållbar teknik i full skala (kommersialisering av ny teknik) eller ställa om befintlig teknik till att bli mer hållbar.


Question: Hur stor andel av det garanterade lånet täcker kreditgarantierna?

För att nå miljömålen och främja omställningen till mer cirkulär och biobaserad ekonomi med nettonollutsläpp till 2045 krävs investeringar i hållbar teknik. Samhällsnyttan av en sådan teknikutveckling bedöms vara större än den nytta som tillfaller de privata aktörer som gör investeringarna.

Det innebär att en kreditgaranti endast får avse lån till industriinvesteringar som väsentligt bidrar till minst ett av målen i miljömålssystemet eller det klimatpolitiska ramverket. Investeringen får heller inte väsentligt motverka något annat mål i miljömålssystemet eller det klimatpolitiska ramverket och ska med stor sannolikhet bidra till sammantaget positiva miljöresultat och miljöeffekter på lång sikt. Investeringen ska också vara en del av en av företaget upprättad plan för att nå miljö- och klimatmässig hållbarhet.

Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys) framhåller i en analys från 2019, Omställningen till en processindustri med mycket låga växthusgasutsläpp, att det finns flera motiv för staten att genomföra insatser för att stödja processindustrins omställning till mycket lägre utsläpp av växthusgaser. Internationella jämförelser, som EU:s eko-innovationsindex, visar också att Sverige intar en ledande position när det gäller att skapa nya miljö- och klimatteknikföretag, men står sig sämre när det gäller att få dessa företag att växa.

Garantin får täcka högst 80 procent av det garanterade lånet.

Riksgäldskontoret ska bestämma en avgift för garantin som tas ut av låntagaren (garantigäldenären) eller långivaren (garantitagaren). Avgiften ska motsvara marknadsmässigt pris och bestämmas med beaktande av EU-kommissionens tillkännagivande om statligt stöd i form av garantier.

Nej, avgiften för de statliga kreditgarantierna, som tas ut av Riksgäldskontoret, ska motsvara marknadsmässigt pris och garantierna får vid varje tidpunkt omfatta maximalt 80 procent av det garanterade lånet hos kreditinstitutet.

Riksgäldskontoret ska samverka med berörda myndigheter vid bedömningen om en industriinvestering uppfyller förutsättningarna för en garanti med avseende på hur det bidrar till miljö- och klimatmålen. Sedan är det Riksgäldskontoret som fattar beslut om vilka ansökningar som uppfyller kraven i förordningen eller ej.

Eftersom kreditgarantierna är avsedda att främja stora investeringsprojekt får garantier enbart beviljas för ansökningar där kapitalbeloppet för det garanterade lånet uppgår till minst 500 miljoner kronor.

Riksgäldskontoret ska ställa ut kreditgarantierna med utgångspunkt i teknikneutrala kriterier enligt förordningen om utlåning och garantier och förordningen om statliga kreditgarantier för gröna investeringar

Kreditgarantiernas löptid (varaktighet) får uppgå till högst 15 år.

Investeringar i hållbara innovationer innebär ofta att nya obeprövade processer och tekniker tillämpas vilket också inbegriper en risk för investeraren. En statlig kreditgaranti innebär att staten, upp till ett visst belopp, bär delar av risken för lånet. På så sätt kan långivarens vilja att bevilja låntagaren en kredit öka. Därmed kan omfattningen av den verksamhet som stöds genom kreditgarantin öka.

Låntagaren (garantigäldenären) eller långivaren (garantitagaren) betalar en avgift för garantin som ska motsvara marknadsmässigt pris och bestämmas med beaktande av EU-kommissionens tillkännagivande om statligt stöd i form av garantier. Avgiften består delvis av Riksgäldskontorets administrativa kostnader och av förväntad förlust, varav den senare betalas till Riksgäldskontorets garantireserv. En kostnad uppkommer först om en garantierna infrias. Kostnaden för eventuella infrianden ska hanteras via Riksgäldskontorets garantireserv. Först om garantireserven inte räcker påverkas statsbudgeten.

Teknikneutrala kriterier syftar på att urvalet av investeringsprojekt görs utifrån kriterier som inte explicit ställer krav på att en viss teknik ska användas. Kriterierna kan istället utgå från att investeringen ska bidra till vissa politiska mål. Eller som i detta fall – bidra till att göra det möjligt med industriinvesteringar som är viktiga för både hållbarhetsarbetet och svensk industris långsiktiga konkurrenskraft.

Riksgäldskontoret bedömer kreditvärdigheten utifrån tydliga kriterier. Bedömningen ska vara väl motiverad.

Stora industriinvesteringar i Sverige som bidrar till att nå målen i miljömålssystemet och det klimatpolitiska ramverket. Trots väl fungerande finansiella marknader och ett utbud av statliga finansieringsinsatser riktade till företag kvarstår utmaningar för större investeringar som syftar till att implementera hållbar teknik i full skala. Frånvaron av investeringar i dessa fall kan få negativ inverkan på samhälleliga mål. De statliga kreditgarantierna kan till exempel ges till investeringar som syftar till att implementera hållbar teknik i full skala (kommersialisering av ny teknik) eller ställa om befintlig teknik till att bli mer hållbar.


Question: Vad kostar garantin för låntagaren?

För att nå miljömålen och främja omställningen till mer cirkulär och biobaserad ekonomi med nettonollutsläpp till 2045 krävs investeringar i hållbar teknik. Samhällsnyttan av en sådan teknikutveckling bedöms vara större än den nytta som tillfaller de privata aktörer som gör investeringarna.

Det innebär att en kreditgaranti endast får avse lån till industriinvesteringar som väsentligt bidrar till minst ett av målen i miljömålssystemet eller det klimatpolitiska ramverket. Investeringen får heller inte väsentligt motverka något annat mål i miljömålssystemet eller det klimatpolitiska ramverket och ska med stor sannolikhet bidra till sammantaget positiva miljöresultat och miljöeffekter på lång sikt. Investeringen ska också vara en del av en av företaget upprättad plan för att nå miljö- och klimatmässig hållbarhet.

Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys) framhåller i en analys från 2019, Omställningen till en processindustri med mycket låga växthusgasutsläpp, att det finns flera motiv för staten att genomföra insatser för att stödja processindustrins omställning till mycket lägre utsläpp av växthusgaser. Internationella jämförelser, som EU:s eko-innovationsindex, visar också att Sverige intar en ledande position när det gäller att skapa nya miljö- och klimatteknikföretag, men står sig sämre när det gäller att få dessa företag att växa.

Garantin får täcka högst 80 procent av det garanterade lånet.

Riksgäldskontoret ska bestämma en avgift för garantin som tas ut av låntagaren (garantigäldenären) eller långivaren (garantitagaren). Avgiften ska motsvara marknadsmässigt pris och bestämmas med beaktande av EU-kommissionens tillkännagivande om statligt stöd i form av garantier.

Nej, avgiften för de statliga kreditgarantierna, som tas ut av Riksgäldskontoret, ska motsvara marknadsmässigt pris och garantierna får vid varje tidpunkt omfatta maximalt 80 procent av det garanterade lånet hos kreditinstitutet.

Riksgäldskontoret ska samverka med berörda myndigheter vid bedömningen om en industriinvestering uppfyller förutsättningarna för en garanti med avseende på hur det bidrar till miljö- och klimatmålen. Sedan är det Riksgäldskontoret som fattar beslut om vilka ansökningar som uppfyller kraven i förordningen eller ej.

Eftersom kreditgarantierna är avsedda att främja stora investeringsprojekt får garantier enbart beviljas för ansökningar där kapitalbeloppet för det garanterade lånet uppgår till minst 500 miljoner kronor.

Riksgäldskontoret ska ställa ut kreditgarantierna med utgångspunkt i teknikneutrala kriterier enligt förordningen om utlåning och garantier och förordningen om statliga kreditgarantier för gröna investeringar

Kreditgarantiernas löptid (varaktighet) får uppgå till högst 15 år.

Investeringar i hållbara innovationer innebär ofta att nya obeprövade processer och tekniker tillämpas vilket också inbegriper en risk för investeraren. En statlig kreditgaranti innebär att staten, upp till ett visst belopp, bär delar av risken för lånet. På så sätt kan långivarens vilja att bevilja låntagaren en kredit öka. Därmed kan omfattningen av den verksamhet som stöds genom kreditgarantin öka.

Låntagaren (garantigäldenären) eller långivaren (garantitagaren) betalar en avgift för garantin som ska motsvara marknadsmässigt pris och bestämmas med beaktande av EU-kommissionens tillkännagivande om statligt stöd i form av garantier. Avgiften består delvis av Riksgäldskontorets administrativa kostnader och av förväntad förlust, varav den senare betalas till Riksgäldskontorets garantireserv. En kostnad uppkommer först om en garantierna infrias. Kostnaden för eventuella infrianden ska hanteras via Riksgäldskontorets garantireserv. Först om garantireserven inte räcker påverkas statsbudgeten.

Teknikneutrala kriterier syftar på att urvalet av investeringsprojekt görs utifrån kriterier som inte explicit ställer krav på att en viss teknik ska användas. Kriterierna kan istället utgå från att investeringen ska bidra till vissa politiska mål. Eller som i detta fall – bidra till att göra det möjligt med industriinvesteringar som är viktiga för både hållbarhetsarbetet och svensk industris långsiktiga konkurrenskraft.

Riksgäldskontoret bedömer kreditvärdigheten utifrån tydliga kriterier. Bedömningen ska vara väl motiverad.

Stora industriinvesteringar i Sverige som bidrar till att nå målen i miljömålssystemet och det klimatpolitiska ramverket. Trots väl fungerande finansiella marknader och ett utbud av statliga finansieringsinsatser riktade till företag kvarstår utmaningar för större investeringar som syftar till att implementera hållbar teknik i full skala. Frånvaron av investeringar i dessa fall kan få negativ inverkan på samhälleliga mål. De statliga kreditgarantierna kan till exempel ges till investeringar som syftar till att implementera hållbar teknik i full skala (kommersialisering av ny teknik) eller ställa om befintlig teknik till att bli mer hållbar.


Question: Hur långa kreditgarantier kan beviljas?

För att nå miljömålen och främja omställningen till mer cirkulär och biobaserad ekonomi med nettonollutsläpp till 2045 krävs investeringar i hållbar teknik. Samhällsnyttan av en sådan teknikutveckling bedöms vara större än den nytta som tillfaller de privata aktörer som gör investeringarna.

Det innebär att en kreditgaranti endast får avse lån till industriinvesteringar som väsentligt bidrar till minst ett av målen i miljömålssystemet eller det klimatpolitiska ramverket. Investeringen får heller inte väsentligt motverka något annat mål i miljömålssystemet eller det klimatpolitiska ramverket och ska med stor sannolikhet bidra till sammantaget positiva miljöresultat och miljöeffekter på lång sikt. Investeringen ska också vara en del av en av företaget upprättad plan för att nå miljö- och klimatmässig hållbarhet.

Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys) framhåller i en analys från 2019, Omställningen till en processindustri med mycket låga växthusgasutsläpp, att det finns flera motiv för staten att genomföra insatser för att stödja processindustrins omställning till mycket lägre utsläpp av växthusgaser. Internationella jämförelser, som EU:s eko-innovationsindex, visar också att Sverige intar en ledande position när det gäller att skapa nya miljö- och klimatteknikföretag, men står sig sämre när det gäller att få dessa företag att växa.

Garantin får täcka högst 80 procent av det garanterade lånet.

Riksgäldskontoret ska bestämma en avgift för garantin som tas ut av låntagaren (garantigäldenären) eller långivaren (garantitagaren). Avgiften ska motsvara marknadsmässigt pris och bestämmas med beaktande av EU-kommissionens tillkännagivande om statligt stöd i form av garantier.

Nej, avgiften för de statliga kreditgarantierna, som tas ut av Riksgäldskontoret, ska motsvara marknadsmässigt pris och garantierna får vid varje tidpunkt omfatta maximalt 80 procent av det garanterade lånet hos kreditinstitutet.

Riksgäldskontoret ska samverka med berörda myndigheter vid bedömningen om en industriinvestering uppfyller förutsättningarna för en garanti med avseende på hur det bidrar till miljö- och klimatmålen. Sedan är det Riksgäldskontoret som fattar beslut om vilka ansökningar som uppfyller kraven i förordningen eller ej.

Eftersom kreditgarantierna är avsedda att främja stora investeringsprojekt får garantier enbart beviljas för ansökningar där kapitalbeloppet för det garanterade lånet uppgår till minst 500 miljoner kronor.

Riksgäldskontoret ska ställa ut kreditgarantierna med utgångspunkt i teknikneutrala kriterier enligt förordningen om utlåning och garantier och förordningen om statliga kreditgarantier för gröna investeringar

Kreditgarantiernas löptid (varaktighet) får uppgå till högst 15 år.

Investeringar i hållbara innovationer innebär ofta att nya obeprövade processer och tekniker tillämpas vilket också inbegriper en risk för investeraren. En statlig kreditgaranti innebär att staten, upp till ett visst belopp, bär delar av risken för lånet. På så sätt kan långivarens vilja att bevilja låntagaren en kredit öka. Därmed kan omfattningen av den verksamhet som stöds genom kreditgarantin öka.

Låntagaren (garantigäldenären) eller långivaren (garantitagaren) betalar en avgift för garantin som ska motsvara marknadsmässigt pris och bestämmas med beaktande av EU-kommissionens tillkännagivande om statligt stöd i form av garantier. Avgiften består delvis av Riksgäldskontorets administrativa kostnader och av förväntad förlust, varav den senare betalas till Riksgäldskontorets garantireserv. En kostnad uppkommer först om en garantierna infrias. Kostnaden för eventuella infrianden ska hanteras via Riksgäldskontorets garantireserv. Först om garantireserven inte räcker påverkas statsbudgeten.

Teknikneutrala kriterier syftar på att urvalet av investeringsprojekt görs utifrån kriterier som inte explicit ställer krav på att en viss teknik ska användas. Kriterierna kan istället utgå från att investeringen ska bidra till vissa politiska mål. Eller som i detta fall – bidra till att göra det möjligt med industriinvesteringar som är viktiga för både hållbarhetsarbetet och svensk industris långsiktiga konkurrenskraft.

Riksgäldskontoret bedömer kreditvärdigheten utifrån tydliga kriterier. Bedömningen ska vara väl motiverad.

Stora industriinvesteringar i Sverige som bidrar till att nå målen i miljömålssystemet och det klimatpolitiska ramverket. Trots väl fungerande finansiella marknader och ett utbud av statliga finansieringsinsatser riktade till företag kvarstår utmaningar för större investeringar som syftar till att implementera hållbar teknik i full skala. Frånvaron av investeringar i dessa fall kan få negativ inverkan på samhälleliga mål. De statliga kreditgarantierna kan till exempel ges till investeringar som syftar till att implementera hållbar teknik i full skala (kommersialisering av ny teknik) eller ställa om befintlig teknik till att bli mer hållbar.