Question: Är det möjligt att avvika från lagen genom kollektivavtal?

En intern rapporteringskanal gör det möjligt för arbetstagare att slå larm internt inom en verksamhet på ett säkert sätt. Man ska kunna slå larm skriftligen, muntligen eller vid ett fysiskt möte. Denna visselblåsarfunktion ska kunna ta emot rapporter om missförhållanden och ha kontakt med visselblåsare, följa upp det som rapporteras, och lämna återkoppling om uppföljningen till de som slagit larm. De behöriga personerna eller enheterna som utses till den interna rapporteringskanalen kan antingen vara anställda hos verksamhetsutövaren eller hos någon som har anlitats för detta för verksamhetsutövarens räkning. Verksamheter med 50 till 249 arbetstagare ska till viss del få dela interna rapporteringskanaler och förfaranden för rapportering och uppföljning. Större verksamheter ska vara skyldiga att införa egna interna rapporteringskanaler. Kommuner och regioner ska få dela kanaler och förfaranden med kommunala bolag, stiftelser och föreningar.

En extern rapporteringskanal gör det möjligt för arbetstagare att slå larm till en statlig myndighet som har utsetts av regeringen. Den externa rapporteringskanalen ska ta emot, följa upp och lämna återkoppling på rapporter om missförhållanden inom vissa specifika områden. Man kan visselblåsa direkt till en extern rapporteringskanal utan att först slå larm till den interna rapporteringskanalen. Visselblåsaren kan själv välja om han eller hon vill rapportera internt eller externt.

Ja. Förslaget innebär att inte bara anställda omfattas av skyddet för visselblåsare, utan även arbetssökande, egenföretagare, volontärer, praktikanter, personer som ingår i ett företags förvaltnings- och ledningsorgan och aktieägare som är verksamma i bolaget. Skyddet gäller även innan de rapporterande personerna har börjat inom en verksamhet och efter att de har slutat om de fått del av information under den tid som de var verksamma. Det ska även finnas ett skydd mot repressalier som riktas mot personer som bistår vid rapporteringen, mot personer som har koppling till den rapporterande personen eller mot juridiska personer som den rapporterande personen äger, arbetar för eller på annat sätt har koppling till i ett arbetsrelaterat sammanhang.

Ja, man får inte göras ansvarig för att ha åsidosatt tystnadsplikt, under förutsättning att man hade skälig anledning att anta att rapporteringen av informationen var nödvändig för att avslöja det missförhållande som rapporterats. Man får däremot inte bryta mot s.k. kvalificerad tystnadsplikt som enligt offentlighets- och sekretesslagen inskränker rätten att meddela och offentliggöra uppgifter. Man får heller inte bryta mot tystnadsplikt enligt lagen om försvarsuppfinningar eller lämna ut handlingar som innehåller sekretessbelagda uppgifter.

Lagen föreslås träda i kraft den 17 december 2021. Medelstora företag föreslås få till 17 december 2023 att inrätta interna rapporteringskanaler, medan övriga verksamhetsutövare föreslås få till 17 juli 2022 på sig.

Förslaget stärker skyddet för visselblåsare jämfört med dagens reglering på flera sätt. Dagens reglering är en ren skyddsreglering vilket innebär att arbetstagaren skyddas mot repressalier. Nuvarande förslag innebär att det införs en tydlig ordning för hur rapporter om missförhållanden ska tas om hand. Förslagen innebär att det ska införas särskilda kanaler för rapportering av missförhållanden och att uppgifter om visselblåsares identitet ska omfattas av sekretess. Detta är nytt jämfört med dagens reglering, och innebär ett bättre skydd för den enskilde och tydligare krav på hur uppgifter som rapporteras ska hanteras. Vissa arbetsplatser har redan sådana visselblåsarfunktioner på plats. Andra arbetsplatser saknar sådana system, och där kommer förslaget leda till att det införs en tydlig och säker ordning för att larma om missförhållanden.

Nej, det finns redan reglering som skyddar arbetstagare som slår larm. Dagens lagreglering innebär att arbetstagare som slår larm om allvarliga missförhållanden har skydd mot repressalier från arbetsgivarens sida. Läs mer om tidigare lagstiftning i propositionen ”Ett särskilt skydd mot repressalier för arbetstagare som slår larm om allvarliga missförhållanden, prop. 2015/16:128”. Den som är anställd inom offentlig sektor har ett särskilt långtgående skydd genom meddelarskyddet som regleras i grundlag.

En dispositiv lagstiftning ger en större flexibilitet för anpassade lösningar på olika avtalsområden, och ligger i linje med den svenska arbetsmarknadsmodellen. Förslaget innebär att man kan sluta centrala kollektivavtal om utformningen av interna rapporteringskanaler och förfaranden. Det kommer däremot inte vara möjligt att sluta kollektivavtal som innebär att de rapporterande eller berörda personernas skydd eller rättigheter enligt direktivet upphävs eller inskränks. Om ett kollektivavtal strider mot lagen är följden att avtalet är ogiltigt i den delen.

Det är möjligt att omfattas av skyddet även om en person har lämnat information som senare visar sig vara felaktig, om det har skett av misstag. För att omfattas av skyddet krävs att den som visselblåser vid tidpunkten för rapporteringen hade skälig anledning att anta att den information som rapporterades var sann. Personer som avsiktligt och medvetet rapporterar felaktig eller vilseledande information ska däremot inte skyddas. Det finns redan idag sanktionsbestämmelser inom olika områden som kan tillämpas mot den som medvetet rapporterar falsk information.

Man ska först ha rapporterat externt utan att skäliga åtgärder vidtagits före man larmar offentligt, till exempel via media. Det finns undantag från den regeln, till exempel om det finns en överhängande eller uppenbar fara för liv, hälsa, säkerhet eller risk för omfattande skada i miljön. Eller om man har skälig anledning att anta att en extern rapportering skulle leda till en risk för repressalier eller till att missförhållandet sannolikt inte skulle avhjälpas på ett effektivt sätt. Det ska dock poängteras att grundlagsskyddet inte förändras med anledning av den nya lagen. Exempelvis finns redan i dag ett grundlagsskydd när någon offentliggör eller meddelar uppgifter för publicering i ett grundlagsskyddat medium.

Nej. Att kvalifikationen ändras i förhållande till det som gäller enligt nuvarande visselblåsarlag bör inte leda till någon påtaglig förändring av rättsläget. Oftast finns ett allmänintresse av att missförhållanden rapporteras om förhållandena är allvarliga.


Question: Enligt den befintliga visselblåsarlagen krävs det i stort sett att ett missförhållande rör sig om ett brott med fängelse i straffskalan för att man ska få larma. Enligt det här förslaget ska det gå att larma om missförhållanden där det finns ett allmänintresse. Gör detta någon skillnad i praktiken? Förändrar det vad för typ av missförhållanden man får larma om?

En intern rapporteringskanal gör det möjligt för arbetstagare att slå larm internt inom en verksamhet på ett säkert sätt. Man ska kunna slå larm skriftligen, muntligen eller vid ett fysiskt möte. Denna visselblåsarfunktion ska kunna ta emot rapporter om missförhållanden och ha kontakt med visselblåsare, följa upp det som rapporteras, och lämna återkoppling om uppföljningen till de som slagit larm. De behöriga personerna eller enheterna som utses till den interna rapporteringskanalen kan antingen vara anställda hos verksamhetsutövaren eller hos någon som har anlitats för detta för verksamhetsutövarens räkning. Verksamheter med 50 till 249 arbetstagare ska till viss del få dela interna rapporteringskanaler och förfaranden för rapportering och uppföljning. Större verksamheter ska vara skyldiga att införa egna interna rapporteringskanaler. Kommuner och regioner ska få dela kanaler och förfaranden med kommunala bolag, stiftelser och föreningar.

En extern rapporteringskanal gör det möjligt för arbetstagare att slå larm till en statlig myndighet som har utsetts av regeringen. Den externa rapporteringskanalen ska ta emot, följa upp och lämna återkoppling på rapporter om missförhållanden inom vissa specifika områden. Man kan visselblåsa direkt till en extern rapporteringskanal utan att först slå larm till den interna rapporteringskanalen. Visselblåsaren kan själv välja om han eller hon vill rapportera internt eller externt.

Ja. Förslaget innebär att inte bara anställda omfattas av skyddet för visselblåsare, utan även arbetssökande, egenföretagare, volontärer, praktikanter, personer som ingår i ett företags förvaltnings- och ledningsorgan och aktieägare som är verksamma i bolaget. Skyddet gäller även innan de rapporterande personerna har börjat inom en verksamhet och efter att de har slutat om de fått del av information under den tid som de var verksamma. Det ska även finnas ett skydd mot repressalier som riktas mot personer som bistår vid rapporteringen, mot personer som har koppling till den rapporterande personen eller mot juridiska personer som den rapporterande personen äger, arbetar för eller på annat sätt har koppling till i ett arbetsrelaterat sammanhang.

Ja, man får inte göras ansvarig för att ha åsidosatt tystnadsplikt, under förutsättning att man hade skälig anledning att anta att rapporteringen av informationen var nödvändig för att avslöja det missförhållande som rapporterats. Man får däremot inte bryta mot s.k. kvalificerad tystnadsplikt som enligt offentlighets- och sekretesslagen inskränker rätten att meddela och offentliggöra uppgifter. Man får heller inte bryta mot tystnadsplikt enligt lagen om försvarsuppfinningar eller lämna ut handlingar som innehåller sekretessbelagda uppgifter.

Lagen föreslås träda i kraft den 17 december 2021. Medelstora företag föreslås få till 17 december 2023 att inrätta interna rapporteringskanaler, medan övriga verksamhetsutövare föreslås få till 17 juli 2022 på sig.

Förslaget stärker skyddet för visselblåsare jämfört med dagens reglering på flera sätt. Dagens reglering är en ren skyddsreglering vilket innebär att arbetstagaren skyddas mot repressalier. Nuvarande förslag innebär att det införs en tydlig ordning för hur rapporter om missförhållanden ska tas om hand. Förslagen innebär att det ska införas särskilda kanaler för rapportering av missförhållanden och att uppgifter om visselblåsares identitet ska omfattas av sekretess. Detta är nytt jämfört med dagens reglering, och innebär ett bättre skydd för den enskilde och tydligare krav på hur uppgifter som rapporteras ska hanteras. Vissa arbetsplatser har redan sådana visselblåsarfunktioner på plats. Andra arbetsplatser saknar sådana system, och där kommer förslaget leda till att det införs en tydlig och säker ordning för att larma om missförhållanden.

Nej, det finns redan reglering som skyddar arbetstagare som slår larm. Dagens lagreglering innebär att arbetstagare som slår larm om allvarliga missförhållanden har skydd mot repressalier från arbetsgivarens sida. Läs mer om tidigare lagstiftning i propositionen ”Ett särskilt skydd mot repressalier för arbetstagare som slår larm om allvarliga missförhållanden, prop. 2015/16:128”. Den som är anställd inom offentlig sektor har ett särskilt långtgående skydd genom meddelarskyddet som regleras i grundlag.

En dispositiv lagstiftning ger en större flexibilitet för anpassade lösningar på olika avtalsområden, och ligger i linje med den svenska arbetsmarknadsmodellen. Förslaget innebär att man kan sluta centrala kollektivavtal om utformningen av interna rapporteringskanaler och förfaranden. Det kommer däremot inte vara möjligt att sluta kollektivavtal som innebär att de rapporterande eller berörda personernas skydd eller rättigheter enligt direktivet upphävs eller inskränks. Om ett kollektivavtal strider mot lagen är följden att avtalet är ogiltigt i den delen.

Det är möjligt att omfattas av skyddet även om en person har lämnat information som senare visar sig vara felaktig, om det har skett av misstag. För att omfattas av skyddet krävs att den som visselblåser vid tidpunkten för rapporteringen hade skälig anledning att anta att den information som rapporterades var sann. Personer som avsiktligt och medvetet rapporterar felaktig eller vilseledande information ska däremot inte skyddas. Det finns redan idag sanktionsbestämmelser inom olika områden som kan tillämpas mot den som medvetet rapporterar falsk information.

Man ska först ha rapporterat externt utan att skäliga åtgärder vidtagits före man larmar offentligt, till exempel via media. Det finns undantag från den regeln, till exempel om det finns en överhängande eller uppenbar fara för liv, hälsa, säkerhet eller risk för omfattande skada i miljön. Eller om man har skälig anledning att anta att en extern rapportering skulle leda till en risk för repressalier eller till att missförhållandet sannolikt inte skulle avhjälpas på ett effektivt sätt. Det ska dock poängteras att grundlagsskyddet inte förändras med anledning av den nya lagen. Exempelvis finns redan i dag ett grundlagsskydd när någon offentliggör eller meddelar uppgifter för publicering i ett grundlagsskyddat medium.

Nej. Att kvalifikationen ändras i förhållande till det som gäller enligt nuvarande visselblåsarlag bör inte leda till någon påtaglig förändring av rättsläget. Oftast finns ett allmänintresse av att missförhållanden rapporteras om förhållandena är allvarliga.

Artikel från Arbetsmarknadsdepartementet :: Frågor och svar om stärkt skydd för visselblåsare


Question: När träder förslaget i kraft?

En intern rapporteringskanal gör det möjligt för arbetstagare att slå larm internt inom en verksamhet på ett säkert sätt. Man ska kunna slå larm skriftligen, muntligen eller vid ett fysiskt möte. Denna visselblåsarfunktion ska kunna ta emot rapporter om missförhållanden och ha kontakt med visselblåsare, följa upp det som rapporteras, och lämna återkoppling om uppföljningen till de som slagit larm. De behöriga personerna eller enheterna som utses till den interna rapporteringskanalen kan antingen vara anställda hos verksamhetsutövaren eller hos någon som har anlitats för detta för verksamhetsutövarens räkning. Verksamheter med 50 till 249 arbetstagare ska till viss del få dela interna rapporteringskanaler och förfaranden för rapportering och uppföljning. Större verksamheter ska vara skyldiga att införa egna interna rapporteringskanaler. Kommuner och regioner ska få dela kanaler och förfaranden med kommunala bolag, stiftelser och föreningar.

En extern rapporteringskanal gör det möjligt för arbetstagare att slå larm till en statlig myndighet som har utsetts av regeringen. Den externa rapporteringskanalen ska ta emot, följa upp och lämna återkoppling på rapporter om missförhållanden inom vissa specifika områden. Man kan visselblåsa direkt till en extern rapporteringskanal utan att först slå larm till den interna rapporteringskanalen. Visselblåsaren kan själv välja om han eller hon vill rapportera internt eller externt.

Ja. Förslaget innebär att inte bara anställda omfattas av skyddet för visselblåsare, utan även arbetssökande, egenföretagare, volontärer, praktikanter, personer som ingår i ett företags förvaltnings- och ledningsorgan och aktieägare som är verksamma i bolaget. Skyddet gäller även innan de rapporterande personerna har börjat inom en verksamhet och efter att de har slutat om de fått del av information under den tid som de var verksamma. Det ska även finnas ett skydd mot repressalier som riktas mot personer som bistår vid rapporteringen, mot personer som har koppling till den rapporterande personen eller mot juridiska personer som den rapporterande personen äger, arbetar för eller på annat sätt har koppling till i ett arbetsrelaterat sammanhang.

Ja, man får inte göras ansvarig för att ha åsidosatt tystnadsplikt, under förutsättning att man hade skälig anledning att anta att rapporteringen av informationen var nödvändig för att avslöja det missförhållande som rapporterats. Man får däremot inte bryta mot s.k. kvalificerad tystnadsplikt som enligt offentlighets- och sekretesslagen inskränker rätten att meddela och offentliggöra uppgifter. Man får heller inte bryta mot tystnadsplikt enligt lagen om försvarsuppfinningar eller lämna ut handlingar som innehåller sekretessbelagda uppgifter.

Lagen föreslås träda i kraft den 17 december 2021. Medelstora företag föreslås få till 17 december 2023 att inrätta interna rapporteringskanaler, medan övriga verksamhetsutövare föreslås få till 17 juli 2022 på sig.

Förslaget stärker skyddet för visselblåsare jämfört med dagens reglering på flera sätt. Dagens reglering är en ren skyddsreglering vilket innebär att arbetstagaren skyddas mot repressalier. Nuvarande förslag innebär att det införs en tydlig ordning för hur rapporter om missförhållanden ska tas om hand. Förslagen innebär att det ska införas särskilda kanaler för rapportering av missförhållanden och att uppgifter om visselblåsares identitet ska omfattas av sekretess. Detta är nytt jämfört med dagens reglering, och innebär ett bättre skydd för den enskilde och tydligare krav på hur uppgifter som rapporteras ska hanteras. Vissa arbetsplatser har redan sådana visselblåsarfunktioner på plats. Andra arbetsplatser saknar sådana system, och där kommer förslaget leda till att det införs en tydlig och säker ordning för att larma om missförhållanden.

Nej, det finns redan reglering som skyddar arbetstagare som slår larm. Dagens lagreglering innebär att arbetstagare som slår larm om allvarliga missförhållanden har skydd mot repressalier från arbetsgivarens sida. Läs mer om tidigare lagstiftning i propositionen ”Ett särskilt skydd mot repressalier för arbetstagare som slår larm om allvarliga missförhållanden, prop. 2015/16:128”. Den som är anställd inom offentlig sektor har ett särskilt långtgående skydd genom meddelarskyddet som regleras i grundlag.

En dispositiv lagstiftning ger en större flexibilitet för anpassade lösningar på olika avtalsområden, och ligger i linje med den svenska arbetsmarknadsmodellen. Förslaget innebär att man kan sluta centrala kollektivavtal om utformningen av interna rapporteringskanaler och förfaranden. Det kommer däremot inte vara möjligt att sluta kollektivavtal som innebär att de rapporterande eller berörda personernas skydd eller rättigheter enligt direktivet upphävs eller inskränks. Om ett kollektivavtal strider mot lagen är följden att avtalet är ogiltigt i den delen.

Det är möjligt att omfattas av skyddet även om en person har lämnat information som senare visar sig vara felaktig, om det har skett av misstag. För att omfattas av skyddet krävs att den som visselblåser vid tidpunkten för rapporteringen hade skälig anledning att anta att den information som rapporterades var sann. Personer som avsiktligt och medvetet rapporterar felaktig eller vilseledande information ska däremot inte skyddas. Det finns redan idag sanktionsbestämmelser inom olika områden som kan tillämpas mot den som medvetet rapporterar falsk information.

Man ska först ha rapporterat externt utan att skäliga åtgärder vidtagits före man larmar offentligt, till exempel via media. Det finns undantag från den regeln, till exempel om det finns en överhängande eller uppenbar fara för liv, hälsa, säkerhet eller risk för omfattande skada i miljön. Eller om man har skälig anledning att anta att en extern rapportering skulle leda till en risk för repressalier eller till att missförhållandet sannolikt inte skulle avhjälpas på ett effektivt sätt. Det ska dock poängteras att grundlagsskyddet inte förändras med anledning av den nya lagen. Exempelvis finns redan i dag ett grundlagsskydd när någon offentliggör eller meddelar uppgifter för publicering i ett grundlagsskyddat medium.

Nej. Att kvalifikationen ändras i förhållande till det som gäller enligt nuvarande visselblåsarlag bör inte leda till någon påtaglig förändring av rättsläget. Oftast finns ett allmänintresse av att missförhållanden rapporteras om förhållandena är allvarliga.


Question: Vad innebär länsstyrelsernas nya uppdrag om tidiga insatser?

Statsbidraget kan lämnas till organisationer i det civila samhället som uppfyller vissa krav på till exempel frivillighet och demokratisk uppbyggnad. Statsbidraget kan i vissa fall även lämnas till kommuner och kommunalförbund. Verksamhet kan bedrivas i samarbete med en eller flera andra organisationer.

I budgetpropositionen för 2016 avsatte regeringen medel för sfi för personer i anläggningsboende. Dessa medel har använts i mycket begränsad utsträckning och sedan den 1 februari 2017 har medlen därför riktats om till ett bredare och mer flexibelt utbud av tidiga insatser för asylsökande och personer med uppehållstillstånd som bor i Migrationsverkets anläggningsboenden. Med den nya inriktningen bedöms medlen komma till bättre nytta och användas till insatser som når betydligt fler i målgruppen.

Kompetenskartläggning, alltså kartläggning av en persons utbildningsbakgrund och arbetslivserfarenhet, redan under asyltiden är viktigt för en snabbare etablering. Den satsning på Arbetsförmedlingens kompetenskartläggning som beslutades i samband med vårändringsbudgeten för 2016 fortsätter. Från och med 2017 implementeras uppgiften permanent i Arbetsförmedlingens verksamhet. Genom kompetenskartläggning kan rekryteringsbehoven till olika bristyrken, bland annat inom välfärdsområdena, bättre tillgodoses.

Svenska från dag ett är en satsning för att ge asylsökande och vissa nyanlända möjlighet att lära sig svenska tidigt och samtidigt få en grundläggande förståelse för, och inblick i, det svenska samhället. Ett viktigt syfte är att ge de asylsökande en meningsfull sysselsättning under asyltiden. För att genomföra undervisning i svenska och samhällsorientering, Svenska från dag ett, tilldelas studieförbunden, folkhögskolorna och studieförbundet SISU Idrottsutbildarna ett statsbidrag. Intresset från både anordnare och deltagare har varit stort; Svenska från dag ett har hittills anordnats i över 250 av Sveriges 290 kommuner. Satsningen infördes i augusti 2015 och antalet deltagare de första dryga fyra månaderna var cirka 60 000 personer. Under 2016 (fram till september) var antalet deltagare drygt 40 000 personer.

Ansökan ställs till länsstyrelsen som också betalar ut statsbidraget. I mån av medel kan bidrag lämnas för verksamheter som främjar kunskaper i svenska språket, främjar kunskaper om samhälle och arbetsmarknad eller som främjar hälsa. Verksamheterna ska erbjudas för eller till förmån för vuxna asylsökande och personer som har beviljats uppehållstillstånd men som bor kvar i Migrationsverkets anläggningsboenden.

Den ordning som infördes den 1 februari 2017 för tidiga insatser är inte densamma som tidigare, även om länsstyrelserna genom sitt samordnande uppdrag i vissa avseenden tar över uppgifter som Migrationsverkets tidigare haft. Länsstyrelsernas uppdrag handlar om att samordna andra aktörer som i sin tur erbjuder insatser för asylsökande. Länsstyrelserna ansvarar därmed inte för att själva erbjuda insatser. Migrationsverkets verksamhet med organiserad sysselsättning kommer att upphöra. De insatser som erbjuds av folkbildningens aktörer fortsätter som tidigare, och är ett exempel på verksamhet som ska samordnas av länsstyrelserna.

Statsbidraget får i vissa fall lämnas till kommuner och kommunalförbund men får då inte användas för att utföra uppgifter som kommuner enligt lag eller förordning är skyldiga att utföra.

Syftet är att motverka passivisering under asyltiden, att underlätta kontakter med den svenska arbetsmarknaden och att främja förutsättningarna för en framtida etablering för de som beviljas uppehållstillstånd.

Sedan den 1 februari 2017 har länsstyrelserna i uppdrag att vara samordnande aktör och verka för att de resurser som avsätts för olika typer av insatser för asylsökande används ändamålsenligt, ger verksamhet med god geografisk spridning och når en så stor andel av målgruppen som möjligt. Länsstyrelserna ska verka för att tillgången till insatser motsvarar det behov som finns i länet och att målgruppen har möjlighet att delta. Länsstyrelserna ska i detta sammanhang även verka för regional samverkan mellan kommuner, statliga myndigheter, organisationer i det civila samhället och andra relevanta aktörer.

Migrationsverkets ansvar för organiserad sysselsättning för asylsökande, som bland annat inkluderat praktikplatser, har upphört. Migrationsverket ska istället fokusera på att korta tiderna för handläggning av asylansökningar. I det nya system som införts, där länsstyrelserna är samordnande aktör, möjliggörs många olika insatser. Bland annat får de asylsökande möjlighet att ta del av exempelvis språkinsatser som anordnas av organisationer i det civila samhället. De avsiktsförklaringar som Migrationsverket ingått med ett antal företag har tagits över av Arbetsförmedlingen. När fler personer får uppehållstånd så behövs praktikplatserna till dessa personer. Syftet med den nya ordningen är att hjälpa de många nyanlända med uppehållstillstånd att komma ut på arbetsmarknaden.

Artikel från Arbetsmarknadsdepartementet :: Frågor och svar om tidiga insatser för asylsökande


Question: Tar länsstyrelserna över ansvaret för organiserad sysselsättning från Migrationsverket?

Statsbidraget kan lämnas till organisationer i det civila samhället som uppfyller vissa krav på till exempel frivillighet och demokratisk uppbyggnad. Statsbidraget kan i vissa fall även lämnas till kommuner och kommunalförbund. Verksamhet kan bedrivas i samarbete med en eller flera andra organisationer.

I budgetpropositionen för 2016 avsatte regeringen medel för sfi för personer i anläggningsboende. Dessa medel har använts i mycket begränsad utsträckning och sedan den 1 februari 2017 har medlen därför riktats om till ett bredare och mer flexibelt utbud av tidiga insatser för asylsökande och personer med uppehållstillstånd som bor i Migrationsverkets anläggningsboenden. Med den nya inriktningen bedöms medlen komma till bättre nytta och användas till insatser som når betydligt fler i målgruppen.

Kompetenskartläggning, alltså kartläggning av en persons utbildningsbakgrund och arbetslivserfarenhet, redan under asyltiden är viktigt för en snabbare etablering. Den satsning på Arbetsförmedlingens kompetenskartläggning som beslutades i samband med vårändringsbudgeten för 2016 fortsätter. Från och med 2017 implementeras uppgiften permanent i Arbetsförmedlingens verksamhet. Genom kompetenskartläggning kan rekryteringsbehoven till olika bristyrken, bland annat inom välfärdsområdena, bättre tillgodoses.

Svenska från dag ett är en satsning för att ge asylsökande och vissa nyanlända möjlighet att lära sig svenska tidigt och samtidigt få en grundläggande förståelse för, och inblick i, det svenska samhället. Ett viktigt syfte är att ge de asylsökande en meningsfull sysselsättning under asyltiden. För att genomföra undervisning i svenska och samhällsorientering, Svenska från dag ett, tilldelas studieförbunden, folkhögskolorna och studieförbundet SISU Idrottsutbildarna ett statsbidrag. Intresset från både anordnare och deltagare har varit stort; Svenska från dag ett har hittills anordnats i över 250 av Sveriges 290 kommuner. Satsningen infördes i augusti 2015 och antalet deltagare de första dryga fyra månaderna var cirka 60 000 personer. Under 2016 (fram till september) var antalet deltagare drygt 40 000 personer.

Ansökan ställs till länsstyrelsen som också betalar ut statsbidraget. I mån av medel kan bidrag lämnas för verksamheter som främjar kunskaper i svenska språket, främjar kunskaper om samhälle och arbetsmarknad eller som främjar hälsa. Verksamheterna ska erbjudas för eller till förmån för vuxna asylsökande och personer som har beviljats uppehållstillstånd men som bor kvar i Migrationsverkets anläggningsboenden.

Den ordning som infördes den 1 februari 2017 för tidiga insatser är inte densamma som tidigare, även om länsstyrelserna genom sitt samordnande uppdrag i vissa avseenden tar över uppgifter som Migrationsverkets tidigare haft. Länsstyrelsernas uppdrag handlar om att samordna andra aktörer som i sin tur erbjuder insatser för asylsökande. Länsstyrelserna ansvarar därmed inte för att själva erbjuda insatser. Migrationsverkets verksamhet med organiserad sysselsättning kommer att upphöra. De insatser som erbjuds av folkbildningens aktörer fortsätter som tidigare, och är ett exempel på verksamhet som ska samordnas av länsstyrelserna.

Statsbidraget får i vissa fall lämnas till kommuner och kommunalförbund men får då inte användas för att utföra uppgifter som kommuner enligt lag eller förordning är skyldiga att utföra.

Syftet är att motverka passivisering under asyltiden, att underlätta kontakter med den svenska arbetsmarknaden och att främja förutsättningarna för en framtida etablering för de som beviljas uppehållstillstånd.

Sedan den 1 februari 2017 har länsstyrelserna i uppdrag att vara samordnande aktör och verka för att de resurser som avsätts för olika typer av insatser för asylsökande används ändamålsenligt, ger verksamhet med god geografisk spridning och når en så stor andel av målgruppen som möjligt. Länsstyrelserna ska verka för att tillgången till insatser motsvarar det behov som finns i länet och att målgruppen har möjlighet att delta. Länsstyrelserna ska i detta sammanhang även verka för regional samverkan mellan kommuner, statliga myndigheter, organisationer i det civila samhället och andra relevanta aktörer.

Migrationsverkets ansvar för organiserad sysselsättning för asylsökande, som bland annat inkluderat praktikplatser, har upphört. Migrationsverket ska istället fokusera på att korta tiderna för handläggning av asylansökningar. I det nya system som införts, där länsstyrelserna är samordnande aktör, möjliggörs många olika insatser. Bland annat får de asylsökande möjlighet att ta del av exempelvis språkinsatser som anordnas av organisationer i det civila samhället. De avsiktsförklaringar som Migrationsverket ingått med ett antal företag har tagits över av Arbetsförmedlingen. När fler personer får uppehållstånd så behövs praktikplatserna till dessa personer. Syftet med den nya ordningen är att hjälpa de många nyanlända med uppehållstillstånd att komma ut på arbetsmarknaden.


Question: Svenska från dag ett under asyltiden – vad är det?

Statsbidraget kan lämnas till organisationer i det civila samhället som uppfyller vissa krav på till exempel frivillighet och demokratisk uppbyggnad. Statsbidraget kan i vissa fall även lämnas till kommuner och kommunalförbund. Verksamhet kan bedrivas i samarbete med en eller flera andra organisationer.

I budgetpropositionen för 2016 avsatte regeringen medel för sfi för personer i anläggningsboende. Dessa medel har använts i mycket begränsad utsträckning och sedan den 1 februari 2017 har medlen därför riktats om till ett bredare och mer flexibelt utbud av tidiga insatser för asylsökande och personer med uppehållstillstånd som bor i Migrationsverkets anläggningsboenden. Med den nya inriktningen bedöms medlen komma till bättre nytta och användas till insatser som når betydligt fler i målgruppen.

Kompetenskartläggning, alltså kartläggning av en persons utbildningsbakgrund och arbetslivserfarenhet, redan under asyltiden är viktigt för en snabbare etablering. Den satsning på Arbetsförmedlingens kompetenskartläggning som beslutades i samband med vårändringsbudgeten för 2016 fortsätter. Från och med 2017 implementeras uppgiften permanent i Arbetsförmedlingens verksamhet. Genom kompetenskartläggning kan rekryteringsbehoven till olika bristyrken, bland annat inom välfärdsområdena, bättre tillgodoses.

Svenska från dag ett är en satsning för att ge asylsökande och vissa nyanlända möjlighet att lära sig svenska tidigt och samtidigt få en grundläggande förståelse för, och inblick i, det svenska samhället. Ett viktigt syfte är att ge de asylsökande en meningsfull sysselsättning under asyltiden. För att genomföra undervisning i svenska och samhällsorientering, Svenska från dag ett, tilldelas studieförbunden, folkhögskolorna och studieförbundet SISU Idrottsutbildarna ett statsbidrag. Intresset från både anordnare och deltagare har varit stort; Svenska från dag ett har hittills anordnats i över 250 av Sveriges 290 kommuner. Satsningen infördes i augusti 2015 och antalet deltagare de första dryga fyra månaderna var cirka 60 000 personer. Under 2016 (fram till september) var antalet deltagare drygt 40 000 personer.

Ansökan ställs till länsstyrelsen som också betalar ut statsbidraget. I mån av medel kan bidrag lämnas för verksamheter som främjar kunskaper i svenska språket, främjar kunskaper om samhälle och arbetsmarknad eller som främjar hälsa. Verksamheterna ska erbjudas för eller till förmån för vuxna asylsökande och personer som har beviljats uppehållstillstånd men som bor kvar i Migrationsverkets anläggningsboenden.

Den ordning som infördes den 1 februari 2017 för tidiga insatser är inte densamma som tidigare, även om länsstyrelserna genom sitt samordnande uppdrag i vissa avseenden tar över uppgifter som Migrationsverkets tidigare haft. Länsstyrelsernas uppdrag handlar om att samordna andra aktörer som i sin tur erbjuder insatser för asylsökande. Länsstyrelserna ansvarar därmed inte för att själva erbjuda insatser. Migrationsverkets verksamhet med organiserad sysselsättning kommer att upphöra. De insatser som erbjuds av folkbildningens aktörer fortsätter som tidigare, och är ett exempel på verksamhet som ska samordnas av länsstyrelserna.

Statsbidraget får i vissa fall lämnas till kommuner och kommunalförbund men får då inte användas för att utföra uppgifter som kommuner enligt lag eller förordning är skyldiga att utföra.

Syftet är att motverka passivisering under asyltiden, att underlätta kontakter med den svenska arbetsmarknaden och att främja förutsättningarna för en framtida etablering för de som beviljas uppehållstillstånd.

Sedan den 1 februari 2017 har länsstyrelserna i uppdrag att vara samordnande aktör och verka för att de resurser som avsätts för olika typer av insatser för asylsökande används ändamålsenligt, ger verksamhet med god geografisk spridning och når en så stor andel av målgruppen som möjligt. Länsstyrelserna ska verka för att tillgången till insatser motsvarar det behov som finns i länet och att målgruppen har möjlighet att delta. Länsstyrelserna ska i detta sammanhang även verka för regional samverkan mellan kommuner, statliga myndigheter, organisationer i det civila samhället och andra relevanta aktörer.

Migrationsverkets ansvar för organiserad sysselsättning för asylsökande, som bland annat inkluderat praktikplatser, har upphört. Migrationsverket ska istället fokusera på att korta tiderna för handläggning av asylansökningar. I det nya system som införts, där länsstyrelserna är samordnande aktör, möjliggörs många olika insatser. Bland annat får de asylsökande möjlighet att ta del av exempelvis språkinsatser som anordnas av organisationer i det civila samhället. De avsiktsförklaringar som Migrationsverket ingått med ett antal företag har tagits över av Arbetsförmedlingen. När fler personer får uppehållstånd så behövs praktikplatserna till dessa personer. Syftet med den nya ordningen är att hjälpa de många nyanlända med uppehållstillstånd att komma ut på arbetsmarknaden.


Question: Varför satsar regeringen på kompetenskartläggning för asylsökande?

Statsbidraget kan lämnas till organisationer i det civila samhället som uppfyller vissa krav på till exempel frivillighet och demokratisk uppbyggnad. Statsbidraget kan i vissa fall även lämnas till kommuner och kommunalförbund. Verksamhet kan bedrivas i samarbete med en eller flera andra organisationer.

I budgetpropositionen för 2016 avsatte regeringen medel för sfi för personer i anläggningsboende. Dessa medel har använts i mycket begränsad utsträckning och sedan den 1 februari 2017 har medlen därför riktats om till ett bredare och mer flexibelt utbud av tidiga insatser för asylsökande och personer med uppehållstillstånd som bor i Migrationsverkets anläggningsboenden. Med den nya inriktningen bedöms medlen komma till bättre nytta och användas till insatser som når betydligt fler i målgruppen.

Kompetenskartläggning, alltså kartläggning av en persons utbildningsbakgrund och arbetslivserfarenhet, redan under asyltiden är viktigt för en snabbare etablering. Den satsning på Arbetsförmedlingens kompetenskartläggning som beslutades i samband med vårändringsbudgeten för 2016 fortsätter. Från och med 2017 implementeras uppgiften permanent i Arbetsförmedlingens verksamhet. Genom kompetenskartläggning kan rekryteringsbehoven till olika bristyrken, bland annat inom välfärdsområdena, bättre tillgodoses.

Svenska från dag ett är en satsning för att ge asylsökande och vissa nyanlända möjlighet att lära sig svenska tidigt och samtidigt få en grundläggande förståelse för, och inblick i, det svenska samhället. Ett viktigt syfte är att ge de asylsökande en meningsfull sysselsättning under asyltiden. För att genomföra undervisning i svenska och samhällsorientering, Svenska från dag ett, tilldelas studieförbunden, folkhögskolorna och studieförbundet SISU Idrottsutbildarna ett statsbidrag. Intresset från både anordnare och deltagare har varit stort; Svenska från dag ett har hittills anordnats i över 250 av Sveriges 290 kommuner. Satsningen infördes i augusti 2015 och antalet deltagare de första dryga fyra månaderna var cirka 60 000 personer. Under 2016 (fram till september) var antalet deltagare drygt 40 000 personer.

Ansökan ställs till länsstyrelsen som också betalar ut statsbidraget. I mån av medel kan bidrag lämnas för verksamheter som främjar kunskaper i svenska språket, främjar kunskaper om samhälle och arbetsmarknad eller som främjar hälsa. Verksamheterna ska erbjudas för eller till förmån för vuxna asylsökande och personer som har beviljats uppehållstillstånd men som bor kvar i Migrationsverkets anläggningsboenden.

Den ordning som infördes den 1 februari 2017 för tidiga insatser är inte densamma som tidigare, även om länsstyrelserna genom sitt samordnande uppdrag i vissa avseenden tar över uppgifter som Migrationsverkets tidigare haft. Länsstyrelsernas uppdrag handlar om att samordna andra aktörer som i sin tur erbjuder insatser för asylsökande. Länsstyrelserna ansvarar därmed inte för att själva erbjuda insatser. Migrationsverkets verksamhet med organiserad sysselsättning kommer att upphöra. De insatser som erbjuds av folkbildningens aktörer fortsätter som tidigare, och är ett exempel på verksamhet som ska samordnas av länsstyrelserna.

Statsbidraget får i vissa fall lämnas till kommuner och kommunalförbund men får då inte användas för att utföra uppgifter som kommuner enligt lag eller förordning är skyldiga att utföra.

Syftet är att motverka passivisering under asyltiden, att underlätta kontakter med den svenska arbetsmarknaden och att främja förutsättningarna för en framtida etablering för de som beviljas uppehållstillstånd.

Sedan den 1 februari 2017 har länsstyrelserna i uppdrag att vara samordnande aktör och verka för att de resurser som avsätts för olika typer av insatser för asylsökande används ändamålsenligt, ger verksamhet med god geografisk spridning och når en så stor andel av målgruppen som möjligt. Länsstyrelserna ska verka för att tillgången till insatser motsvarar det behov som finns i länet och att målgruppen har möjlighet att delta. Länsstyrelserna ska i detta sammanhang även verka för regional samverkan mellan kommuner, statliga myndigheter, organisationer i det civila samhället och andra relevanta aktörer.

Migrationsverkets ansvar för organiserad sysselsättning för asylsökande, som bland annat inkluderat praktikplatser, har upphört. Migrationsverket ska istället fokusera på att korta tiderna för handläggning av asylansökningar. I det nya system som införts, där länsstyrelserna är samordnande aktör, möjliggörs många olika insatser. Bland annat får de asylsökande möjlighet att ta del av exempelvis språkinsatser som anordnas av organisationer i det civila samhället. De avsiktsförklaringar som Migrationsverket ingått med ett antal företag har tagits över av Arbetsförmedlingen. När fler personer får uppehållstånd så behövs praktikplatserna till dessa personer. Syftet med den nya ordningen är att hjälpa de många nyanlända med uppehållstillstånd att komma ut på arbetsmarknaden.


Question: Varför tas praktikplatserna för asylsökande bort?

Statsbidraget kan lämnas till organisationer i det civila samhället som uppfyller vissa krav på till exempel frivillighet och demokratisk uppbyggnad. Statsbidraget kan i vissa fall även lämnas till kommuner och kommunalförbund. Verksamhet kan bedrivas i samarbete med en eller flera andra organisationer.

I budgetpropositionen för 2016 avsatte regeringen medel för sfi för personer i anläggningsboende. Dessa medel har använts i mycket begränsad utsträckning och sedan den 1 februari 2017 har medlen därför riktats om till ett bredare och mer flexibelt utbud av tidiga insatser för asylsökande och personer med uppehållstillstånd som bor i Migrationsverkets anläggningsboenden. Med den nya inriktningen bedöms medlen komma till bättre nytta och användas till insatser som når betydligt fler i målgruppen.

Kompetenskartläggning, alltså kartläggning av en persons utbildningsbakgrund och arbetslivserfarenhet, redan under asyltiden är viktigt för en snabbare etablering. Den satsning på Arbetsförmedlingens kompetenskartläggning som beslutades i samband med vårändringsbudgeten för 2016 fortsätter. Från och med 2017 implementeras uppgiften permanent i Arbetsförmedlingens verksamhet. Genom kompetenskartläggning kan rekryteringsbehoven till olika bristyrken, bland annat inom välfärdsområdena, bättre tillgodoses.

Svenska från dag ett är en satsning för att ge asylsökande och vissa nyanlända möjlighet att lära sig svenska tidigt och samtidigt få en grundläggande förståelse för, och inblick i, det svenska samhället. Ett viktigt syfte är att ge de asylsökande en meningsfull sysselsättning under asyltiden. För att genomföra undervisning i svenska och samhällsorientering, Svenska från dag ett, tilldelas studieförbunden, folkhögskolorna och studieförbundet SISU Idrottsutbildarna ett statsbidrag. Intresset från både anordnare och deltagare har varit stort; Svenska från dag ett har hittills anordnats i över 250 av Sveriges 290 kommuner. Satsningen infördes i augusti 2015 och antalet deltagare de första dryga fyra månaderna var cirka 60 000 personer. Under 2016 (fram till september) var antalet deltagare drygt 40 000 personer.

Ansökan ställs till länsstyrelsen som också betalar ut statsbidraget. I mån av medel kan bidrag lämnas för verksamheter som främjar kunskaper i svenska språket, främjar kunskaper om samhälle och arbetsmarknad eller som främjar hälsa. Verksamheterna ska erbjudas för eller till förmån för vuxna asylsökande och personer som har beviljats uppehållstillstånd men som bor kvar i Migrationsverkets anläggningsboenden.

Den ordning som infördes den 1 februari 2017 för tidiga insatser är inte densamma som tidigare, även om länsstyrelserna genom sitt samordnande uppdrag i vissa avseenden tar över uppgifter som Migrationsverkets tidigare haft. Länsstyrelsernas uppdrag handlar om att samordna andra aktörer som i sin tur erbjuder insatser för asylsökande. Länsstyrelserna ansvarar därmed inte för att själva erbjuda insatser. Migrationsverkets verksamhet med organiserad sysselsättning kommer att upphöra. De insatser som erbjuds av folkbildningens aktörer fortsätter som tidigare, och är ett exempel på verksamhet som ska samordnas av länsstyrelserna.

Statsbidraget får i vissa fall lämnas till kommuner och kommunalförbund men får då inte användas för att utföra uppgifter som kommuner enligt lag eller förordning är skyldiga att utföra.

Syftet är att motverka passivisering under asyltiden, att underlätta kontakter med den svenska arbetsmarknaden och att främja förutsättningarna för en framtida etablering för de som beviljas uppehållstillstånd.

Sedan den 1 februari 2017 har länsstyrelserna i uppdrag att vara samordnande aktör och verka för att de resurser som avsätts för olika typer av insatser för asylsökande används ändamålsenligt, ger verksamhet med god geografisk spridning och når en så stor andel av målgruppen som möjligt. Länsstyrelserna ska verka för att tillgången till insatser motsvarar det behov som finns i länet och att målgruppen har möjlighet att delta. Länsstyrelserna ska i detta sammanhang även verka för regional samverkan mellan kommuner, statliga myndigheter, organisationer i det civila samhället och andra relevanta aktörer.

Migrationsverkets ansvar för organiserad sysselsättning för asylsökande, som bland annat inkluderat praktikplatser, har upphört. Migrationsverket ska istället fokusera på att korta tiderna för handläggning av asylansökningar. I det nya system som införts, där länsstyrelserna är samordnande aktör, möjliggörs många olika insatser. Bland annat får de asylsökande möjlighet att ta del av exempelvis språkinsatser som anordnas av organisationer i det civila samhället. De avsiktsförklaringar som Migrationsverket ingått med ett antal företag har tagits över av Arbetsförmedlingen. När fler personer får uppehållstånd så behövs praktikplatserna till dessa personer. Syftet med den nya ordningen är att hjälpa de många nyanlända med uppehållstillstånd att komma ut på arbetsmarknaden.


Question: Vad är syftet med det nya statsbidraget för tidiga insatser som infördes den 1 februari 2017?

Statsbidraget kan lämnas till organisationer i det civila samhället som uppfyller vissa krav på till exempel frivillighet och demokratisk uppbyggnad. Statsbidraget kan i vissa fall även lämnas till kommuner och kommunalförbund. Verksamhet kan bedrivas i samarbete med en eller flera andra organisationer.

I budgetpropositionen för 2016 avsatte regeringen medel för sfi för personer i anläggningsboende. Dessa medel har använts i mycket begränsad utsträckning och sedan den 1 februari 2017 har medlen därför riktats om till ett bredare och mer flexibelt utbud av tidiga insatser för asylsökande och personer med uppehållstillstånd som bor i Migrationsverkets anläggningsboenden. Med den nya inriktningen bedöms medlen komma till bättre nytta och användas till insatser som når betydligt fler i målgruppen.

Kompetenskartläggning, alltså kartläggning av en persons utbildningsbakgrund och arbetslivserfarenhet, redan under asyltiden är viktigt för en snabbare etablering. Den satsning på Arbetsförmedlingens kompetenskartläggning som beslutades i samband med vårändringsbudgeten för 2016 fortsätter. Från och med 2017 implementeras uppgiften permanent i Arbetsförmedlingens verksamhet. Genom kompetenskartläggning kan rekryteringsbehoven till olika bristyrken, bland annat inom välfärdsområdena, bättre tillgodoses.

Svenska från dag ett är en satsning för att ge asylsökande och vissa nyanlända möjlighet att lära sig svenska tidigt och samtidigt få en grundläggande förståelse för, och inblick i, det svenska samhället. Ett viktigt syfte är att ge de asylsökande en meningsfull sysselsättning under asyltiden. För att genomföra undervisning i svenska och samhällsorientering, Svenska från dag ett, tilldelas studieförbunden, folkhögskolorna och studieförbundet SISU Idrottsutbildarna ett statsbidrag. Intresset från både anordnare och deltagare har varit stort; Svenska från dag ett har hittills anordnats i över 250 av Sveriges 290 kommuner. Satsningen infördes i augusti 2015 och antalet deltagare de första dryga fyra månaderna var cirka 60 000 personer. Under 2016 (fram till september) var antalet deltagare drygt 40 000 personer.

Ansökan ställs till länsstyrelsen som också betalar ut statsbidraget. I mån av medel kan bidrag lämnas för verksamheter som främjar kunskaper i svenska språket, främjar kunskaper om samhälle och arbetsmarknad eller som främjar hälsa. Verksamheterna ska erbjudas för eller till förmån för vuxna asylsökande och personer som har beviljats uppehållstillstånd men som bor kvar i Migrationsverkets anläggningsboenden.

Den ordning som infördes den 1 februari 2017 för tidiga insatser är inte densamma som tidigare, även om länsstyrelserna genom sitt samordnande uppdrag i vissa avseenden tar över uppgifter som Migrationsverkets tidigare haft. Länsstyrelsernas uppdrag handlar om att samordna andra aktörer som i sin tur erbjuder insatser för asylsökande. Länsstyrelserna ansvarar därmed inte för att själva erbjuda insatser. Migrationsverkets verksamhet med organiserad sysselsättning kommer att upphöra. De insatser som erbjuds av folkbildningens aktörer fortsätter som tidigare, och är ett exempel på verksamhet som ska samordnas av länsstyrelserna.

Statsbidraget får i vissa fall lämnas till kommuner och kommunalförbund men får då inte användas för att utföra uppgifter som kommuner enligt lag eller förordning är skyldiga att utföra.

Syftet är att motverka passivisering under asyltiden, att underlätta kontakter med den svenska arbetsmarknaden och att främja förutsättningarna för en framtida etablering för de som beviljas uppehållstillstånd.

Sedan den 1 februari 2017 har länsstyrelserna i uppdrag att vara samordnande aktör och verka för att de resurser som avsätts för olika typer av insatser för asylsökande används ändamålsenligt, ger verksamhet med god geografisk spridning och når en så stor andel av målgruppen som möjligt. Länsstyrelserna ska verka för att tillgången till insatser motsvarar det behov som finns i länet och att målgruppen har möjlighet att delta. Länsstyrelserna ska i detta sammanhang även verka för regional samverkan mellan kommuner, statliga myndigheter, organisationer i det civila samhället och andra relevanta aktörer.

Migrationsverkets ansvar för organiserad sysselsättning för asylsökande, som bland annat inkluderat praktikplatser, har upphört. Migrationsverket ska istället fokusera på att korta tiderna för handläggning av asylansökningar. I det nya system som införts, där länsstyrelserna är samordnande aktör, möjliggörs många olika insatser. Bland annat får de asylsökande möjlighet att ta del av exempelvis språkinsatser som anordnas av organisationer i det civila samhället. De avsiktsförklaringar som Migrationsverket ingått med ett antal företag har tagits över av Arbetsförmedlingen. När fler personer får uppehållstånd så behövs praktikplatserna till dessa personer. Syftet med den nya ordningen är att hjälpa de många nyanlända med uppehållstillstånd att komma ut på arbetsmarknaden.


Question: Vilka kan ta del av statsbidraget?

Statsbidraget kan lämnas till organisationer i det civila samhället som uppfyller vissa krav på till exempel frivillighet och demokratisk uppbyggnad. Statsbidraget kan i vissa fall även lämnas till kommuner och kommunalförbund. Verksamhet kan bedrivas i samarbete med en eller flera andra organisationer.

I budgetpropositionen för 2016 avsatte regeringen medel för sfi för personer i anläggningsboende. Dessa medel har använts i mycket begränsad utsträckning och sedan den 1 februari 2017 har medlen därför riktats om till ett bredare och mer flexibelt utbud av tidiga insatser för asylsökande och personer med uppehållstillstånd som bor i Migrationsverkets anläggningsboenden. Med den nya inriktningen bedöms medlen komma till bättre nytta och användas till insatser som når betydligt fler i målgruppen.

Kompetenskartläggning, alltså kartläggning av en persons utbildningsbakgrund och arbetslivserfarenhet, redan under asyltiden är viktigt för en snabbare etablering. Den satsning på Arbetsförmedlingens kompetenskartläggning som beslutades i samband med vårändringsbudgeten för 2016 fortsätter. Från och med 2017 implementeras uppgiften permanent i Arbetsförmedlingens verksamhet. Genom kompetenskartläggning kan rekryteringsbehoven till olika bristyrken, bland annat inom välfärdsområdena, bättre tillgodoses.

Svenska från dag ett är en satsning för att ge asylsökande och vissa nyanlända möjlighet att lära sig svenska tidigt och samtidigt få en grundläggande förståelse för, och inblick i, det svenska samhället. Ett viktigt syfte är att ge de asylsökande en meningsfull sysselsättning under asyltiden. För att genomföra undervisning i svenska och samhällsorientering, Svenska från dag ett, tilldelas studieförbunden, folkhögskolorna och studieförbundet SISU Idrottsutbildarna ett statsbidrag. Intresset från både anordnare och deltagare har varit stort; Svenska från dag ett har hittills anordnats i över 250 av Sveriges 290 kommuner. Satsningen infördes i augusti 2015 och antalet deltagare de första dryga fyra månaderna var cirka 60 000 personer. Under 2016 (fram till september) var antalet deltagare drygt 40 000 personer.

Ansökan ställs till länsstyrelsen som också betalar ut statsbidraget. I mån av medel kan bidrag lämnas för verksamheter som främjar kunskaper i svenska språket, främjar kunskaper om samhälle och arbetsmarknad eller som främjar hälsa. Verksamheterna ska erbjudas för eller till förmån för vuxna asylsökande och personer som har beviljats uppehållstillstånd men som bor kvar i Migrationsverkets anläggningsboenden.

Den ordning som infördes den 1 februari 2017 för tidiga insatser är inte densamma som tidigare, även om länsstyrelserna genom sitt samordnande uppdrag i vissa avseenden tar över uppgifter som Migrationsverkets tidigare haft. Länsstyrelsernas uppdrag handlar om att samordna andra aktörer som i sin tur erbjuder insatser för asylsökande. Länsstyrelserna ansvarar därmed inte för att själva erbjuda insatser. Migrationsverkets verksamhet med organiserad sysselsättning kommer att upphöra. De insatser som erbjuds av folkbildningens aktörer fortsätter som tidigare, och är ett exempel på verksamhet som ska samordnas av länsstyrelserna.

Statsbidraget får i vissa fall lämnas till kommuner och kommunalförbund men får då inte användas för att utföra uppgifter som kommuner enligt lag eller förordning är skyldiga att utföra.

Syftet är att motverka passivisering under asyltiden, att underlätta kontakter med den svenska arbetsmarknaden och att främja förutsättningarna för en framtida etablering för de som beviljas uppehållstillstånd.

Sedan den 1 februari 2017 har länsstyrelserna i uppdrag att vara samordnande aktör och verka för att de resurser som avsätts för olika typer av insatser för asylsökande används ändamålsenligt, ger verksamhet med god geografisk spridning och når en så stor andel av målgruppen som möjligt. Länsstyrelserna ska verka för att tillgången till insatser motsvarar det behov som finns i länet och att målgruppen har möjlighet att delta. Länsstyrelserna ska i detta sammanhang även verka för regional samverkan mellan kommuner, statliga myndigheter, organisationer i det civila samhället och andra relevanta aktörer.

Migrationsverkets ansvar för organiserad sysselsättning för asylsökande, som bland annat inkluderat praktikplatser, har upphört. Migrationsverket ska istället fokusera på att korta tiderna för handläggning av asylansökningar. I det nya system som införts, där länsstyrelserna är samordnande aktör, möjliggörs många olika insatser. Bland annat får de asylsökande möjlighet att ta del av exempelvis språkinsatser som anordnas av organisationer i det civila samhället. De avsiktsförklaringar som Migrationsverket ingått med ett antal företag har tagits över av Arbetsförmedlingen. När fler personer får uppehållstånd så behövs praktikplatserna till dessa personer. Syftet med den nya ordningen är att hjälpa de många nyanlända med uppehållstillstånd att komma ut på arbetsmarknaden.


Question: Hur sker ansökan om statsbidrag för tidiga insatser?

Statsbidraget kan lämnas till organisationer i det civila samhället som uppfyller vissa krav på till exempel frivillighet och demokratisk uppbyggnad. Statsbidraget kan i vissa fall även lämnas till kommuner och kommunalförbund. Verksamhet kan bedrivas i samarbete med en eller flera andra organisationer.

I budgetpropositionen för 2016 avsatte regeringen medel för sfi för personer i anläggningsboende. Dessa medel har använts i mycket begränsad utsträckning och sedan den 1 februari 2017 har medlen därför riktats om till ett bredare och mer flexibelt utbud av tidiga insatser för asylsökande och personer med uppehållstillstånd som bor i Migrationsverkets anläggningsboenden. Med den nya inriktningen bedöms medlen komma till bättre nytta och användas till insatser som når betydligt fler i målgruppen.

Kompetenskartläggning, alltså kartläggning av en persons utbildningsbakgrund och arbetslivserfarenhet, redan under asyltiden är viktigt för en snabbare etablering. Den satsning på Arbetsförmedlingens kompetenskartläggning som beslutades i samband med vårändringsbudgeten för 2016 fortsätter. Från och med 2017 implementeras uppgiften permanent i Arbetsförmedlingens verksamhet. Genom kompetenskartläggning kan rekryteringsbehoven till olika bristyrken, bland annat inom välfärdsområdena, bättre tillgodoses.

Svenska från dag ett är en satsning för att ge asylsökande och vissa nyanlända möjlighet att lära sig svenska tidigt och samtidigt få en grundläggande förståelse för, och inblick i, det svenska samhället. Ett viktigt syfte är att ge de asylsökande en meningsfull sysselsättning under asyltiden. För att genomföra undervisning i svenska och samhällsorientering, Svenska från dag ett, tilldelas studieförbunden, folkhögskolorna och studieförbundet SISU Idrottsutbildarna ett statsbidrag. Intresset från både anordnare och deltagare har varit stort; Svenska från dag ett har hittills anordnats i över 250 av Sveriges 290 kommuner. Satsningen infördes i augusti 2015 och antalet deltagare de första dryga fyra månaderna var cirka 60 000 personer. Under 2016 (fram till september) var antalet deltagare drygt 40 000 personer.

Ansökan ställs till länsstyrelsen som också betalar ut statsbidraget. I mån av medel kan bidrag lämnas för verksamheter som främjar kunskaper i svenska språket, främjar kunskaper om samhälle och arbetsmarknad eller som främjar hälsa. Verksamheterna ska erbjudas för eller till förmån för vuxna asylsökande och personer som har beviljats uppehållstillstånd men som bor kvar i Migrationsverkets anläggningsboenden.

Den ordning som infördes den 1 februari 2017 för tidiga insatser är inte densamma som tidigare, även om länsstyrelserna genom sitt samordnande uppdrag i vissa avseenden tar över uppgifter som Migrationsverkets tidigare haft. Länsstyrelsernas uppdrag handlar om att samordna andra aktörer som i sin tur erbjuder insatser för asylsökande. Länsstyrelserna ansvarar därmed inte för att själva erbjuda insatser. Migrationsverkets verksamhet med organiserad sysselsättning kommer att upphöra. De insatser som erbjuds av folkbildningens aktörer fortsätter som tidigare, och är ett exempel på verksamhet som ska samordnas av länsstyrelserna.

Statsbidraget får i vissa fall lämnas till kommuner och kommunalförbund men får då inte användas för att utföra uppgifter som kommuner enligt lag eller förordning är skyldiga att utföra.

Syftet är att motverka passivisering under asyltiden, att underlätta kontakter med den svenska arbetsmarknaden och att främja förutsättningarna för en framtida etablering för de som beviljas uppehållstillstånd.

Sedan den 1 februari 2017 har länsstyrelserna i uppdrag att vara samordnande aktör och verka för att de resurser som avsätts för olika typer av insatser för asylsökande används ändamålsenligt, ger verksamhet med god geografisk spridning och når en så stor andel av målgruppen som möjligt. Länsstyrelserna ska verka för att tillgången till insatser motsvarar det behov som finns i länet och att målgruppen har möjlighet att delta. Länsstyrelserna ska i detta sammanhang även verka för regional samverkan mellan kommuner, statliga myndigheter, organisationer i det civila samhället och andra relevanta aktörer.

Migrationsverkets ansvar för organiserad sysselsättning för asylsökande, som bland annat inkluderat praktikplatser, har upphört. Migrationsverket ska istället fokusera på att korta tiderna för handläggning av asylansökningar. I det nya system som införts, där länsstyrelserna är samordnande aktör, möjliggörs många olika insatser. Bland annat får de asylsökande möjlighet att ta del av exempelvis språkinsatser som anordnas av organisationer i det civila samhället. De avsiktsförklaringar som Migrationsverket ingått med ett antal företag har tagits över av Arbetsförmedlingen. När fler personer får uppehållstånd så behövs praktikplatserna till dessa personer. Syftet med den nya ordningen är att hjälpa de många nyanlända med uppehållstillstånd att komma ut på arbetsmarknaden.


Question: Varför avvecklas kommuners rätt till ersättning för sfi för personer i anläggningsboenden?

Statsbidraget kan lämnas till organisationer i det civila samhället som uppfyller vissa krav på till exempel frivillighet och demokratisk uppbyggnad. Statsbidraget kan i vissa fall även lämnas till kommuner och kommunalförbund. Verksamhet kan bedrivas i samarbete med en eller flera andra organisationer.

I budgetpropositionen för 2016 avsatte regeringen medel för sfi för personer i anläggningsboende. Dessa medel har använts i mycket begränsad utsträckning och sedan den 1 februari 2017 har medlen därför riktats om till ett bredare och mer flexibelt utbud av tidiga insatser för asylsökande och personer med uppehållstillstånd som bor i Migrationsverkets anläggningsboenden. Med den nya inriktningen bedöms medlen komma till bättre nytta och användas till insatser som når betydligt fler i målgruppen.

Kompetenskartläggning, alltså kartläggning av en persons utbildningsbakgrund och arbetslivserfarenhet, redan under asyltiden är viktigt för en snabbare etablering. Den satsning på Arbetsförmedlingens kompetenskartläggning som beslutades i samband med vårändringsbudgeten för 2016 fortsätter. Från och med 2017 implementeras uppgiften permanent i Arbetsförmedlingens verksamhet. Genom kompetenskartläggning kan rekryteringsbehoven till olika bristyrken, bland annat inom välfärdsområdena, bättre tillgodoses.

Svenska från dag ett är en satsning för att ge asylsökande och vissa nyanlända möjlighet att lära sig svenska tidigt och samtidigt få en grundläggande förståelse för, och inblick i, det svenska samhället. Ett viktigt syfte är att ge de asylsökande en meningsfull sysselsättning under asyltiden. För att genomföra undervisning i svenska och samhällsorientering, Svenska från dag ett, tilldelas studieförbunden, folkhögskolorna och studieförbundet SISU Idrottsutbildarna ett statsbidrag. Intresset från både anordnare och deltagare har varit stort; Svenska från dag ett har hittills anordnats i över 250 av Sveriges 290 kommuner. Satsningen infördes i augusti 2015 och antalet deltagare de första dryga fyra månaderna var cirka 60 000 personer. Under 2016 (fram till september) var antalet deltagare drygt 40 000 personer.

Ansökan ställs till länsstyrelsen som också betalar ut statsbidraget. I mån av medel kan bidrag lämnas för verksamheter som främjar kunskaper i svenska språket, främjar kunskaper om samhälle och arbetsmarknad eller som främjar hälsa. Verksamheterna ska erbjudas för eller till förmån för vuxna asylsökande och personer som har beviljats uppehållstillstånd men som bor kvar i Migrationsverkets anläggningsboenden.

Den ordning som infördes den 1 februari 2017 för tidiga insatser är inte densamma som tidigare, även om länsstyrelserna genom sitt samordnande uppdrag i vissa avseenden tar över uppgifter som Migrationsverkets tidigare haft. Länsstyrelsernas uppdrag handlar om att samordna andra aktörer som i sin tur erbjuder insatser för asylsökande. Länsstyrelserna ansvarar därmed inte för att själva erbjuda insatser. Migrationsverkets verksamhet med organiserad sysselsättning kommer att upphöra. De insatser som erbjuds av folkbildningens aktörer fortsätter som tidigare, och är ett exempel på verksamhet som ska samordnas av länsstyrelserna.

Statsbidraget får i vissa fall lämnas till kommuner och kommunalförbund men får då inte användas för att utföra uppgifter som kommuner enligt lag eller förordning är skyldiga att utföra.

Syftet är att motverka passivisering under asyltiden, att underlätta kontakter med den svenska arbetsmarknaden och att främja förutsättningarna för en framtida etablering för de som beviljas uppehållstillstånd.

Sedan den 1 februari 2017 har länsstyrelserna i uppdrag att vara samordnande aktör och verka för att de resurser som avsätts för olika typer av insatser för asylsökande används ändamålsenligt, ger verksamhet med god geografisk spridning och når en så stor andel av målgruppen som möjligt. Länsstyrelserna ska verka för att tillgången till insatser motsvarar det behov som finns i länet och att målgruppen har möjlighet att delta. Länsstyrelserna ska i detta sammanhang även verka för regional samverkan mellan kommuner, statliga myndigheter, organisationer i det civila samhället och andra relevanta aktörer.

Migrationsverkets ansvar för organiserad sysselsättning för asylsökande, som bland annat inkluderat praktikplatser, har upphört. Migrationsverket ska istället fokusera på att korta tiderna för handläggning av asylansökningar. I det nya system som införts, där länsstyrelserna är samordnande aktör, möjliggörs många olika insatser. Bland annat får de asylsökande möjlighet att ta del av exempelvis språkinsatser som anordnas av organisationer i det civila samhället. De avsiktsförklaringar som Migrationsverket ingått med ett antal företag har tagits över av Arbetsförmedlingen. När fler personer får uppehållstånd så behövs praktikplatserna till dessa personer. Syftet med den nya ordningen är att hjälpa de många nyanlända med uppehållstillstånd att komma ut på arbetsmarknaden.


Question: Kan kommuner använda det nya statsbidraget för sfi i anläggningsboenden?

Statsbidraget kan lämnas till organisationer i det civila samhället som uppfyller vissa krav på till exempel frivillighet och demokratisk uppbyggnad. Statsbidraget kan i vissa fall även lämnas till kommuner och kommunalförbund. Verksamhet kan bedrivas i samarbete med en eller flera andra organisationer.

I budgetpropositionen för 2016 avsatte regeringen medel för sfi för personer i anläggningsboende. Dessa medel har använts i mycket begränsad utsträckning och sedan den 1 februari 2017 har medlen därför riktats om till ett bredare och mer flexibelt utbud av tidiga insatser för asylsökande och personer med uppehållstillstånd som bor i Migrationsverkets anläggningsboenden. Med den nya inriktningen bedöms medlen komma till bättre nytta och användas till insatser som når betydligt fler i målgruppen.

Kompetenskartläggning, alltså kartläggning av en persons utbildningsbakgrund och arbetslivserfarenhet, redan under asyltiden är viktigt för en snabbare etablering. Den satsning på Arbetsförmedlingens kompetenskartläggning som beslutades i samband med vårändringsbudgeten för 2016 fortsätter. Från och med 2017 implementeras uppgiften permanent i Arbetsförmedlingens verksamhet. Genom kompetenskartläggning kan rekryteringsbehoven till olika bristyrken, bland annat inom välfärdsområdena, bättre tillgodoses.

Svenska från dag ett är en satsning för att ge asylsökande och vissa nyanlända möjlighet att lära sig svenska tidigt och samtidigt få en grundläggande förståelse för, och inblick i, det svenska samhället. Ett viktigt syfte är att ge de asylsökande en meningsfull sysselsättning under asyltiden. För att genomföra undervisning i svenska och samhällsorientering, Svenska från dag ett, tilldelas studieförbunden, folkhögskolorna och studieförbundet SISU Idrottsutbildarna ett statsbidrag. Intresset från både anordnare och deltagare har varit stort; Svenska från dag ett har hittills anordnats i över 250 av Sveriges 290 kommuner. Satsningen infördes i augusti 2015 och antalet deltagare de första dryga fyra månaderna var cirka 60 000 personer. Under 2016 (fram till september) var antalet deltagare drygt 40 000 personer.

Ansökan ställs till länsstyrelsen som också betalar ut statsbidraget. I mån av medel kan bidrag lämnas för verksamheter som främjar kunskaper i svenska språket, främjar kunskaper om samhälle och arbetsmarknad eller som främjar hälsa. Verksamheterna ska erbjudas för eller till förmån för vuxna asylsökande och personer som har beviljats uppehållstillstånd men som bor kvar i Migrationsverkets anläggningsboenden.

Den ordning som infördes den 1 februari 2017 för tidiga insatser är inte densamma som tidigare, även om länsstyrelserna genom sitt samordnande uppdrag i vissa avseenden tar över uppgifter som Migrationsverkets tidigare haft. Länsstyrelsernas uppdrag handlar om att samordna andra aktörer som i sin tur erbjuder insatser för asylsökande. Länsstyrelserna ansvarar därmed inte för att själva erbjuda insatser. Migrationsverkets verksamhet med organiserad sysselsättning kommer att upphöra. De insatser som erbjuds av folkbildningens aktörer fortsätter som tidigare, och är ett exempel på verksamhet som ska samordnas av länsstyrelserna.

Statsbidraget får i vissa fall lämnas till kommuner och kommunalförbund men får då inte användas för att utföra uppgifter som kommuner enligt lag eller förordning är skyldiga att utföra.

Syftet är att motverka passivisering under asyltiden, att underlätta kontakter med den svenska arbetsmarknaden och att främja förutsättningarna för en framtida etablering för de som beviljas uppehållstillstånd.

Sedan den 1 februari 2017 har länsstyrelserna i uppdrag att vara samordnande aktör och verka för att de resurser som avsätts för olika typer av insatser för asylsökande används ändamålsenligt, ger verksamhet med god geografisk spridning och når en så stor andel av målgruppen som möjligt. Länsstyrelserna ska verka för att tillgången till insatser motsvarar det behov som finns i länet och att målgruppen har möjlighet att delta. Länsstyrelserna ska i detta sammanhang även verka för regional samverkan mellan kommuner, statliga myndigheter, organisationer i det civila samhället och andra relevanta aktörer.

Migrationsverkets ansvar för organiserad sysselsättning för asylsökande, som bland annat inkluderat praktikplatser, har upphört. Migrationsverket ska istället fokusera på att korta tiderna för handläggning av asylansökningar. I det nya system som införts, där länsstyrelserna är samordnande aktör, möjliggörs många olika insatser. Bland annat får de asylsökande möjlighet att ta del av exempelvis språkinsatser som anordnas av organisationer i det civila samhället. De avsiktsförklaringar som Migrationsverket ingått med ett antal företag har tagits över av Arbetsförmedlingen. När fler personer får uppehållstånd så behövs praktikplatserna till dessa personer. Syftet med den nya ordningen är att hjälpa de många nyanlända med uppehållstillstånd att komma ut på arbetsmarknaden.


Question: Vilka kan få skydd genom kvotflyktingsystemet?

Migrationsverket fattade den 16 juli 2021 beslut om att tills vidare stoppa avvisning och utvisning till Afghanistan, detta med hänsyn till säkerhetssituationen i Afghanistan. De afghaner som har ett lagakraftvunnet avslag på sin asylansökan kan ansöka hos Migrationsverket om ett tidsbegränsat uppehållstillstånd.

En medborgare i ett land utanför EU som vill flytta till en familjemedlem i Sverige behöver ansöka om uppehållstillstånd innan inresa. Det är Migrationsverket som handlägger ansökan och beslutar om uppehållstillstånd.

Enligt UNHCR befinner sig ca 2,6 miljoner afghaner på flykt i världen. Afghanistan utgör den tredje största nationaliteten av flyktingar globalt sett (efter Syrien och Venezuela).

Varje år tar Sverige ut flyktingar och andra skyddsbehövande i olika delar av världen för överföring och permanent bosättning genom s.k. vidarebosättning. Sedan 2018 har Sveriges flyktingkvot 5000 platser per år. Den svenska flyktingkvoten ska bidra till att lösa utdragna flyktingsituationer som riskerar att bli permanenta. Den kan också erbjuda skydd snabbt till personer i utsatta lägen. Personer som blir uttagna som kvotflyktingar kan befinna sig i flyktingläger, men även i städer eller på landsbygden. Att vidarebosättas till ett annat land kan vara den enda lösningen för personer som varken kan stanna i det första asyllandet eller återvända hem.

En person som är förföljd eller riskerar förföljelse eller omänsklig behandling i sitt hemland kan söka asyl, men måste vara i Sverige eller vid gränsen till Sverige för att kunna söka asyl här. Det är Migrationsverket som handlägger ansökan och beslutar om uppehållstillstånd på grund av skyddsskäl.

Nej, det är inte möjligt att ansöka om uppehållstillstånd som kvotflykting. Det är UNHCR eller svensk utlandsmyndighet som kan föreslå personer för vidarebosättning. Vid presentationer för vidarebosättning ska särskilt uppmärksammas utsatta minoriteter, kvinnor och barn. Prövningen sker självständigt av Migrationsverket enligt utlänningslagens regler, efter hörande av Säkerhetspolisen. Det handlar om individuell prövning utifrån bedömning av skyddsbehov enligt utlänningslagens bestämmelser.

Ökat våld, osäkerhet kring framtiden och en svår socioekonomisk situation är faktorer som kommer att verka starkt pådrivande för afghaner att migrera för att söka en säker tillvaro och möjligheter i utlandet. Det är rimligt att anta att de flesta som migrerar i ett första skede kommer att göra det internt. Många kommer troligen i ett senare skede försöka lämna Afghanistan och i första hand ta sig till Iran och Pakistan. Huruvida de sedan stannar i närområdet eller försöker ta sig vidare till Turkiet och Europa är beroende av bland annat politiska och ekonomiska förhållanden samt försörjningsmöjligheter i dessa länder. Migrationskonsekvenserna för Sverige är svåra att uppskatta men bedöms på kort till medellång sikt som små. Den mest sannolika stora migrationen bedöms ske internt samt mot grannländerna Iran och Pakistan. Migration mot Turkiet och vidare mot Europa är beroende av Irans, Pakistans och Turkiets förmåga och vilja att stoppa rörelser internt och över sina gränser.

Regeringen hade ett extra regeringssammanträde den 15 augusti. Då beslutades om ett antal ändringar i regelverket för uttag av kvotflyktingar för att möjliggöra större flexibilitet i akuta situationer. Det är Migrationsverket som är ansvarig myndighet för beslut om uppehållstillstånd och vidarebosättning. Det regeringsbeslut som togs innebär bl.a att kravet på att man ska befinna sig i tredjeland för att kunna vidarebosättas tillfälligt tas bort. Det är ambassaden som kommer att föreslå vilka individer det ska röra sig om. Migrationsverket har också fått möjlighet att omfördela bland de platser som finns inom ramen för Sveriges befintliga flyktingkvot på 5 000 platser 2021, för att möjliggöra ett större antal platser i akuta situationer än de 500 som redan finns vikta för sådana lägen.

Enligt uppgifter från IOM uppskattas 5,5 miljoner människor vara internflyktingar i Afghanistan. Fram till 9 augusti har antalet internflyktingar ökat med ca 550 000 i år, och talibanernas maktövertagande kommer sannolikt att resultera i ytterligare ökat antal internflyktingar.

Det finns ingen möjlighet för regeringen att fatta beslut om uppehållstillstånd och vidarebosättning. Ansvarig myndighet Migrationsverket, fattar beslut i det enskilda ärendet och tillämpar därvid utlänningslagens bestämmelser. Enligt 12 kap. 2 § RF har regeringen ingen möjlighet att påverka myndighetsutövning mot enskild.

Frågor och svar om migration med anledning av situationen i Afghanistan


Question: Vad innebär regeringsbeslutet om vidarebosättning den 15 augusti?

Migrationsverket fattade den 16 juli 2021 beslut om att tills vidare stoppa avvisning och utvisning till Afghanistan, detta med hänsyn till säkerhetssituationen i Afghanistan. De afghaner som har ett lagakraftvunnet avslag på sin asylansökan kan ansöka hos Migrationsverket om ett tidsbegränsat uppehållstillstånd.

En medborgare i ett land utanför EU som vill flytta till en familjemedlem i Sverige behöver ansöka om uppehållstillstånd innan inresa. Det är Migrationsverket som handlägger ansökan och beslutar om uppehållstillstånd.

Enligt UNHCR befinner sig ca 2,6 miljoner afghaner på flykt i världen. Afghanistan utgör den tredje största nationaliteten av flyktingar globalt sett (efter Syrien och Venezuela).

Varje år tar Sverige ut flyktingar och andra skyddsbehövande i olika delar av världen för överföring och permanent bosättning genom s.k. vidarebosättning. Sedan 2018 har Sveriges flyktingkvot 5000 platser per år. Den svenska flyktingkvoten ska bidra till att lösa utdragna flyktingsituationer som riskerar att bli permanenta. Den kan också erbjuda skydd snabbt till personer i utsatta lägen. Personer som blir uttagna som kvotflyktingar kan befinna sig i flyktingläger, men även i städer eller på landsbygden. Att vidarebosättas till ett annat land kan vara den enda lösningen för personer som varken kan stanna i det första asyllandet eller återvända hem.

En person som är förföljd eller riskerar förföljelse eller omänsklig behandling i sitt hemland kan söka asyl, men måste vara i Sverige eller vid gränsen till Sverige för att kunna söka asyl här. Det är Migrationsverket som handlägger ansökan och beslutar om uppehållstillstånd på grund av skyddsskäl.

Nej, det är inte möjligt att ansöka om uppehållstillstånd som kvotflykting. Det är UNHCR eller svensk utlandsmyndighet som kan föreslå personer för vidarebosättning. Vid presentationer för vidarebosättning ska särskilt uppmärksammas utsatta minoriteter, kvinnor och barn. Prövningen sker självständigt av Migrationsverket enligt utlänningslagens regler, efter hörande av Säkerhetspolisen. Det handlar om individuell prövning utifrån bedömning av skyddsbehov enligt utlänningslagens bestämmelser.

Ökat våld, osäkerhet kring framtiden och en svår socioekonomisk situation är faktorer som kommer att verka starkt pådrivande för afghaner att migrera för att söka en säker tillvaro och möjligheter i utlandet. Det är rimligt att anta att de flesta som migrerar i ett första skede kommer att göra det internt. Många kommer troligen i ett senare skede försöka lämna Afghanistan och i första hand ta sig till Iran och Pakistan. Huruvida de sedan stannar i närområdet eller försöker ta sig vidare till Turkiet och Europa är beroende av bland annat politiska och ekonomiska förhållanden samt försörjningsmöjligheter i dessa länder. Migrationskonsekvenserna för Sverige är svåra att uppskatta men bedöms på kort till medellång sikt som små. Den mest sannolika stora migrationen bedöms ske internt samt mot grannländerna Iran och Pakistan. Migration mot Turkiet och vidare mot Europa är beroende av Irans, Pakistans och Turkiets förmåga och vilja att stoppa rörelser internt och över sina gränser.

Regeringen hade ett extra regeringssammanträde den 15 augusti. Då beslutades om ett antal ändringar i regelverket för uttag av kvotflyktingar för att möjliggöra större flexibilitet i akuta situationer. Det är Migrationsverket som är ansvarig myndighet för beslut om uppehållstillstånd och vidarebosättning. Det regeringsbeslut som togs innebär bl.a att kravet på att man ska befinna sig i tredjeland för att kunna vidarebosättas tillfälligt tas bort. Det är ambassaden som kommer att föreslå vilka individer det ska röra sig om. Migrationsverket har också fått möjlighet att omfördela bland de platser som finns inom ramen för Sveriges befintliga flyktingkvot på 5 000 platser 2021, för att möjliggöra ett större antal platser i akuta situationer än de 500 som redan finns vikta för sådana lägen.

Enligt uppgifter från IOM uppskattas 5,5 miljoner människor vara internflyktingar i Afghanistan. Fram till 9 augusti har antalet internflyktingar ökat med ca 550 000 i år, och talibanernas maktövertagande kommer sannolikt att resultera i ytterligare ökat antal internflyktingar.

Det finns ingen möjlighet för regeringen att fatta beslut om uppehållstillstånd och vidarebosättning. Ansvarig myndighet Migrationsverket, fattar beslut i det enskilda ärendet och tillämpar därvid utlänningslagens bestämmelser. Enligt 12 kap. 2 § RF har regeringen ingen möjlighet att påverka myndighetsutövning mot enskild.


Question: Går det att ansöka om att bli uttagen som kvotflykting?

Migrationsverket fattade den 16 juli 2021 beslut om att tills vidare stoppa avvisning och utvisning till Afghanistan, detta med hänsyn till säkerhetssituationen i Afghanistan. De afghaner som har ett lagakraftvunnet avslag på sin asylansökan kan ansöka hos Migrationsverket om ett tidsbegränsat uppehållstillstånd.

En medborgare i ett land utanför EU som vill flytta till en familjemedlem i Sverige behöver ansöka om uppehållstillstånd innan inresa. Det är Migrationsverket som handlägger ansökan och beslutar om uppehållstillstånd.

Enligt UNHCR befinner sig ca 2,6 miljoner afghaner på flykt i världen. Afghanistan utgör den tredje största nationaliteten av flyktingar globalt sett (efter Syrien och Venezuela).

Varje år tar Sverige ut flyktingar och andra skyddsbehövande i olika delar av världen för överföring och permanent bosättning genom s.k. vidarebosättning. Sedan 2018 har Sveriges flyktingkvot 5000 platser per år. Den svenska flyktingkvoten ska bidra till att lösa utdragna flyktingsituationer som riskerar att bli permanenta. Den kan också erbjuda skydd snabbt till personer i utsatta lägen. Personer som blir uttagna som kvotflyktingar kan befinna sig i flyktingläger, men även i städer eller på landsbygden. Att vidarebosättas till ett annat land kan vara den enda lösningen för personer som varken kan stanna i det första asyllandet eller återvända hem.

En person som är förföljd eller riskerar förföljelse eller omänsklig behandling i sitt hemland kan söka asyl, men måste vara i Sverige eller vid gränsen till Sverige för att kunna söka asyl här. Det är Migrationsverket som handlägger ansökan och beslutar om uppehållstillstånd på grund av skyddsskäl.

Nej, det är inte möjligt att ansöka om uppehållstillstånd som kvotflykting. Det är UNHCR eller svensk utlandsmyndighet som kan föreslå personer för vidarebosättning. Vid presentationer för vidarebosättning ska särskilt uppmärksammas utsatta minoriteter, kvinnor och barn. Prövningen sker självständigt av Migrationsverket enligt utlänningslagens regler, efter hörande av Säkerhetspolisen. Det handlar om individuell prövning utifrån bedömning av skyddsbehov enligt utlänningslagens bestämmelser.

Ökat våld, osäkerhet kring framtiden och en svår socioekonomisk situation är faktorer som kommer att verka starkt pådrivande för afghaner att migrera för att söka en säker tillvaro och möjligheter i utlandet. Det är rimligt att anta att de flesta som migrerar i ett första skede kommer att göra det internt. Många kommer troligen i ett senare skede försöka lämna Afghanistan och i första hand ta sig till Iran och Pakistan. Huruvida de sedan stannar i närområdet eller försöker ta sig vidare till Turkiet och Europa är beroende av bland annat politiska och ekonomiska förhållanden samt försörjningsmöjligheter i dessa länder. Migrationskonsekvenserna för Sverige är svåra att uppskatta men bedöms på kort till medellång sikt som små. Den mest sannolika stora migrationen bedöms ske internt samt mot grannländerna Iran och Pakistan. Migration mot Turkiet och vidare mot Europa är beroende av Irans, Pakistans och Turkiets förmåga och vilja att stoppa rörelser internt och över sina gränser.

Regeringen hade ett extra regeringssammanträde den 15 augusti. Då beslutades om ett antal ändringar i regelverket för uttag av kvotflyktingar för att möjliggöra större flexibilitet i akuta situationer. Det är Migrationsverket som är ansvarig myndighet för beslut om uppehållstillstånd och vidarebosättning. Det regeringsbeslut som togs innebär bl.a att kravet på att man ska befinna sig i tredjeland för att kunna vidarebosättas tillfälligt tas bort. Det är ambassaden som kommer att föreslå vilka individer det ska röra sig om. Migrationsverket har också fått möjlighet att omfördela bland de platser som finns inom ramen för Sveriges befintliga flyktingkvot på 5 000 platser 2021, för att möjliggöra ett större antal platser i akuta situationer än de 500 som redan finns vikta för sådana lägen.

Enligt uppgifter från IOM uppskattas 5,5 miljoner människor vara internflyktingar i Afghanistan. Fram till 9 augusti har antalet internflyktingar ökat med ca 550 000 i år, och talibanernas maktövertagande kommer sannolikt att resultera i ytterligare ökat antal internflyktingar.

Det finns ingen möjlighet för regeringen att fatta beslut om uppehållstillstånd och vidarebosättning. Ansvarig myndighet Migrationsverket, fattar beslut i det enskilda ärendet och tillämpar därvid utlänningslagens bestämmelser. Enligt 12 kap. 2 § RF har regeringen ingen möjlighet att påverka myndighetsutövning mot enskild.


Question: Kan regeringen fatta beslut om vidarebosättning?

Migrationsverket fattade den 16 juli 2021 beslut om att tills vidare stoppa avvisning och utvisning till Afghanistan, detta med hänsyn till säkerhetssituationen i Afghanistan. De afghaner som har ett lagakraftvunnet avslag på sin asylansökan kan ansöka hos Migrationsverket om ett tidsbegränsat uppehållstillstånd.

En medborgare i ett land utanför EU som vill flytta till en familjemedlem i Sverige behöver ansöka om uppehållstillstånd innan inresa. Det är Migrationsverket som handlägger ansökan och beslutar om uppehållstillstånd.

Enligt UNHCR befinner sig ca 2,6 miljoner afghaner på flykt i världen. Afghanistan utgör den tredje största nationaliteten av flyktingar globalt sett (efter Syrien och Venezuela).

Varje år tar Sverige ut flyktingar och andra skyddsbehövande i olika delar av världen för överföring och permanent bosättning genom s.k. vidarebosättning. Sedan 2018 har Sveriges flyktingkvot 5000 platser per år. Den svenska flyktingkvoten ska bidra till att lösa utdragna flyktingsituationer som riskerar att bli permanenta. Den kan också erbjuda skydd snabbt till personer i utsatta lägen. Personer som blir uttagna som kvotflyktingar kan befinna sig i flyktingläger, men även i städer eller på landsbygden. Att vidarebosättas till ett annat land kan vara den enda lösningen för personer som varken kan stanna i det första asyllandet eller återvända hem.

En person som är förföljd eller riskerar förföljelse eller omänsklig behandling i sitt hemland kan söka asyl, men måste vara i Sverige eller vid gränsen till Sverige för att kunna söka asyl här. Det är Migrationsverket som handlägger ansökan och beslutar om uppehållstillstånd på grund av skyddsskäl.

Nej, det är inte möjligt att ansöka om uppehållstillstånd som kvotflykting. Det är UNHCR eller svensk utlandsmyndighet som kan föreslå personer för vidarebosättning. Vid presentationer för vidarebosättning ska särskilt uppmärksammas utsatta minoriteter, kvinnor och barn. Prövningen sker självständigt av Migrationsverket enligt utlänningslagens regler, efter hörande av Säkerhetspolisen. Det handlar om individuell prövning utifrån bedömning av skyddsbehov enligt utlänningslagens bestämmelser.

Ökat våld, osäkerhet kring framtiden och en svår socioekonomisk situation är faktorer som kommer att verka starkt pådrivande för afghaner att migrera för att söka en säker tillvaro och möjligheter i utlandet. Det är rimligt att anta att de flesta som migrerar i ett första skede kommer att göra det internt. Många kommer troligen i ett senare skede försöka lämna Afghanistan och i första hand ta sig till Iran och Pakistan. Huruvida de sedan stannar i närområdet eller försöker ta sig vidare till Turkiet och Europa är beroende av bland annat politiska och ekonomiska förhållanden samt försörjningsmöjligheter i dessa länder. Migrationskonsekvenserna för Sverige är svåra att uppskatta men bedöms på kort till medellång sikt som små. Den mest sannolika stora migrationen bedöms ske internt samt mot grannländerna Iran och Pakistan. Migration mot Turkiet och vidare mot Europa är beroende av Irans, Pakistans och Turkiets förmåga och vilja att stoppa rörelser internt och över sina gränser.

Regeringen hade ett extra regeringssammanträde den 15 augusti. Då beslutades om ett antal ändringar i regelverket för uttag av kvotflyktingar för att möjliggöra större flexibilitet i akuta situationer. Det är Migrationsverket som är ansvarig myndighet för beslut om uppehållstillstånd och vidarebosättning. Det regeringsbeslut som togs innebär bl.a att kravet på att man ska befinna sig i tredjeland för att kunna vidarebosättas tillfälligt tas bort. Det är ambassaden som kommer att föreslå vilka individer det ska röra sig om. Migrationsverket har också fått möjlighet att omfördela bland de platser som finns inom ramen för Sveriges befintliga flyktingkvot på 5 000 platser 2021, för att möjliggöra ett större antal platser i akuta situationer än de 500 som redan finns vikta för sådana lägen.

Enligt uppgifter från IOM uppskattas 5,5 miljoner människor vara internflyktingar i Afghanistan. Fram till 9 augusti har antalet internflyktingar ökat med ca 550 000 i år, och talibanernas maktövertagande kommer sannolikt att resultera i ytterligare ökat antal internflyktingar.

Det finns ingen möjlighet för regeringen att fatta beslut om uppehållstillstånd och vidarebosättning. Ansvarig myndighet Migrationsverket, fattar beslut i det enskilda ärendet och tillämpar därvid utlänningslagens bestämmelser. Enligt 12 kap. 2 § RF har regeringen ingen möjlighet att påverka myndighetsutövning mot enskild.


Question: Kommer Sverige att hjälpa de afghaner som tidigare utvisats till Afghanistan och som nu upplever att de är hotade?

Migrationsverket fattade den 16 juli 2021 beslut om att tills vidare stoppa avvisning och utvisning till Afghanistan, detta med hänsyn till säkerhetssituationen i Afghanistan. De afghaner som har ett lagakraftvunnet avslag på sin asylansökan kan ansöka hos Migrationsverket om ett tidsbegränsat uppehållstillstånd.

En medborgare i ett land utanför EU som vill flytta till en familjemedlem i Sverige behöver ansöka om uppehållstillstånd innan inresa. Det är Migrationsverket som handlägger ansökan och beslutar om uppehållstillstånd.

Enligt UNHCR befinner sig ca 2,6 miljoner afghaner på flykt i världen. Afghanistan utgör den tredje största nationaliteten av flyktingar globalt sett (efter Syrien och Venezuela).

Varje år tar Sverige ut flyktingar och andra skyddsbehövande i olika delar av världen för överföring och permanent bosättning genom s.k. vidarebosättning. Sedan 2018 har Sveriges flyktingkvot 5000 platser per år. Den svenska flyktingkvoten ska bidra till att lösa utdragna flyktingsituationer som riskerar att bli permanenta. Den kan också erbjuda skydd snabbt till personer i utsatta lägen. Personer som blir uttagna som kvotflyktingar kan befinna sig i flyktingläger, men även i städer eller på landsbygden. Att vidarebosättas till ett annat land kan vara den enda lösningen för personer som varken kan stanna i det första asyllandet eller återvända hem.

En person som är förföljd eller riskerar förföljelse eller omänsklig behandling i sitt hemland kan söka asyl, men måste vara i Sverige eller vid gränsen till Sverige för att kunna söka asyl här. Det är Migrationsverket som handlägger ansökan och beslutar om uppehållstillstånd på grund av skyddsskäl.

Nej, det är inte möjligt att ansöka om uppehållstillstånd som kvotflykting. Det är UNHCR eller svensk utlandsmyndighet som kan föreslå personer för vidarebosättning. Vid presentationer för vidarebosättning ska särskilt uppmärksammas utsatta minoriteter, kvinnor och barn. Prövningen sker självständigt av Migrationsverket enligt utlänningslagens regler, efter hörande av Säkerhetspolisen. Det handlar om individuell prövning utifrån bedömning av skyddsbehov enligt utlänningslagens bestämmelser.

Ökat våld, osäkerhet kring framtiden och en svår socioekonomisk situation är faktorer som kommer att verka starkt pådrivande för afghaner att migrera för att söka en säker tillvaro och möjligheter i utlandet. Det är rimligt att anta att de flesta som migrerar i ett första skede kommer att göra det internt. Många kommer troligen i ett senare skede försöka lämna Afghanistan och i första hand ta sig till Iran och Pakistan. Huruvida de sedan stannar i närområdet eller försöker ta sig vidare till Turkiet och Europa är beroende av bland annat politiska och ekonomiska förhållanden samt försörjningsmöjligheter i dessa länder. Migrationskonsekvenserna för Sverige är svåra att uppskatta men bedöms på kort till medellång sikt som små. Den mest sannolika stora migrationen bedöms ske internt samt mot grannländerna Iran och Pakistan. Migration mot Turkiet och vidare mot Europa är beroende av Irans, Pakistans och Turkiets förmåga och vilja att stoppa rörelser internt och över sina gränser.

Regeringen hade ett extra regeringssammanträde den 15 augusti. Då beslutades om ett antal ändringar i regelverket för uttag av kvotflyktingar för att möjliggöra större flexibilitet i akuta situationer. Det är Migrationsverket som är ansvarig myndighet för beslut om uppehållstillstånd och vidarebosättning. Det regeringsbeslut som togs innebär bl.a att kravet på att man ska befinna sig i tredjeland för att kunna vidarebosättas tillfälligt tas bort. Det är ambassaden som kommer att föreslå vilka individer det ska röra sig om. Migrationsverket har också fått möjlighet att omfördela bland de platser som finns inom ramen för Sveriges befintliga flyktingkvot på 5 000 platser 2021, för att möjliggöra ett större antal platser i akuta situationer än de 500 som redan finns vikta för sådana lägen.

Enligt uppgifter från IOM uppskattas 5,5 miljoner människor vara internflyktingar i Afghanistan. Fram till 9 augusti har antalet internflyktingar ökat med ca 550 000 i år, och talibanernas maktövertagande kommer sannolikt att resultera i ytterligare ökat antal internflyktingar.

Det finns ingen möjlighet för regeringen att fatta beslut om uppehållstillstånd och vidarebosättning. Ansvarig myndighet Migrationsverket, fattar beslut i det enskilda ärendet och tillämpar därvid utlänningslagens bestämmelser. Enligt 12 kap. 2 § RF har regeringen ingen möjlighet att påverka myndighetsutövning mot enskild.


Question: Hur påverkas utvisningar till Afghanistan?

Migrationsverket fattade den 16 juli 2021 beslut om att tills vidare stoppa avvisning och utvisning till Afghanistan, detta med hänsyn till säkerhetssituationen i Afghanistan. De afghaner som har ett lagakraftvunnet avslag på sin asylansökan kan ansöka hos Migrationsverket om ett tidsbegränsat uppehållstillstånd.

En medborgare i ett land utanför EU som vill flytta till en familjemedlem i Sverige behöver ansöka om uppehållstillstånd innan inresa. Det är Migrationsverket som handlägger ansökan och beslutar om uppehållstillstånd.

Enligt UNHCR befinner sig ca 2,6 miljoner afghaner på flykt i världen. Afghanistan utgör den tredje största nationaliteten av flyktingar globalt sett (efter Syrien och Venezuela).

Varje år tar Sverige ut flyktingar och andra skyddsbehövande i olika delar av världen för överföring och permanent bosättning genom s.k. vidarebosättning. Sedan 2018 har Sveriges flyktingkvot 5000 platser per år. Den svenska flyktingkvoten ska bidra till att lösa utdragna flyktingsituationer som riskerar att bli permanenta. Den kan också erbjuda skydd snabbt till personer i utsatta lägen. Personer som blir uttagna som kvotflyktingar kan befinna sig i flyktingläger, men även i städer eller på landsbygden. Att vidarebosättas till ett annat land kan vara den enda lösningen för personer som varken kan stanna i det första asyllandet eller återvända hem.

En person som är förföljd eller riskerar förföljelse eller omänsklig behandling i sitt hemland kan söka asyl, men måste vara i Sverige eller vid gränsen till Sverige för att kunna söka asyl här. Det är Migrationsverket som handlägger ansökan och beslutar om uppehållstillstånd på grund av skyddsskäl.

Nej, det är inte möjligt att ansöka om uppehållstillstånd som kvotflykting. Det är UNHCR eller svensk utlandsmyndighet som kan föreslå personer för vidarebosättning. Vid presentationer för vidarebosättning ska särskilt uppmärksammas utsatta minoriteter, kvinnor och barn. Prövningen sker självständigt av Migrationsverket enligt utlänningslagens regler, efter hörande av Säkerhetspolisen. Det handlar om individuell prövning utifrån bedömning av skyddsbehov enligt utlänningslagens bestämmelser.

Ökat våld, osäkerhet kring framtiden och en svår socioekonomisk situation är faktorer som kommer att verka starkt pådrivande för afghaner att migrera för att söka en säker tillvaro och möjligheter i utlandet. Det är rimligt att anta att de flesta som migrerar i ett första skede kommer att göra det internt. Många kommer troligen i ett senare skede försöka lämna Afghanistan och i första hand ta sig till Iran och Pakistan. Huruvida de sedan stannar i närområdet eller försöker ta sig vidare till Turkiet och Europa är beroende av bland annat politiska och ekonomiska förhållanden samt försörjningsmöjligheter i dessa länder. Migrationskonsekvenserna för Sverige är svåra att uppskatta men bedöms på kort till medellång sikt som små. Den mest sannolika stora migrationen bedöms ske internt samt mot grannländerna Iran och Pakistan. Migration mot Turkiet och vidare mot Europa är beroende av Irans, Pakistans och Turkiets förmåga och vilja att stoppa rörelser internt och över sina gränser.

Regeringen hade ett extra regeringssammanträde den 15 augusti. Då beslutades om ett antal ändringar i regelverket för uttag av kvotflyktingar för att möjliggöra större flexibilitet i akuta situationer. Det är Migrationsverket som är ansvarig myndighet för beslut om uppehållstillstånd och vidarebosättning. Det regeringsbeslut som togs innebär bl.a att kravet på att man ska befinna sig i tredjeland för att kunna vidarebosättas tillfälligt tas bort. Det är ambassaden som kommer att föreslå vilka individer det ska röra sig om. Migrationsverket har också fått möjlighet att omfördela bland de platser som finns inom ramen för Sveriges befintliga flyktingkvot på 5 000 platser 2021, för att möjliggöra ett större antal platser i akuta situationer än de 500 som redan finns vikta för sådana lägen.

Enligt uppgifter från IOM uppskattas 5,5 miljoner människor vara internflyktingar i Afghanistan. Fram till 9 augusti har antalet internflyktingar ökat med ca 550 000 i år, och talibanernas maktövertagande kommer sannolikt att resultera i ytterligare ökat antal internflyktingar.

Det finns ingen möjlighet för regeringen att fatta beslut om uppehållstillstånd och vidarebosättning. Ansvarig myndighet Migrationsverket, fattar beslut i det enskilda ärendet och tillämpar därvid utlänningslagens bestämmelser. Enligt 12 kap. 2 § RF har regeringen ingen möjlighet att påverka myndighetsutövning mot enskild.