Question: När man använder en ställning som fallskydd i stället för att sätta skyddsräcke på en takfot eller takkant, hur ska då räcket se ut?

Gamla ställningar får hyras ut, men bara om de omfattas av ett typkontrollintyg. Om man inte låtit typkontrollera dem får de inte upplåtas (till exempel hyras ut) från och med 1 januari 2016. Kravet beror på att många gamla ställningar (som inte senare typkontrollerats) har en avsevärt lägre säkerhetsnivå.

Om du använder en ställning där räcket monteras nerifrån så behövs inte personlig fallskyddsutrustning under förutsättning att såväl överledare och mellanledare finns på plats när du kommer upp på nästa nivå. Om du använder ett tillfälligt skyddsräckessystem som monteras på en lägre nivå och sedan skjuts upp till nästa nivå gäller samma sak, du behöver inte använda personlig fallskyddsutrustning under förutsättning att räckessystemet har överledare och mellanledare. Om du bygger ställningar på annat sätt och räcket inte finns på plats på en nivå från början måste du använda personlig fallskyddsutrustning tills överledare och mellanledare är monterade. Fotlist ska monteras snarast därefter och finnas på plats innan ställningen överlämnas.

Det beror på hur ställningen ser ut – men i fasadställningar och andra fast monterade ställningar ska det normalt vara trappor. Det är sällan något annat är acceptabelt. I stora ställningar kan flera trappor behövas, avståndet mellan dem bör inte vara större än 25 meter. Ibland kan man behöva hiss utöver trappor. Man ska göra en riskbedömning med hänsyn till följande faktorer: - hur högt det är till arbetsplanet; - hur omfattande arbetet är; - hur många som ska använda tillträdeslederna. I rullställningar beror det på hur högt det är från marken till rullställningens översta arbetsplan – är det max 2,5 meter är vertikal stege tillräckligt. Vid större höjder ska det vara antingen lutande stege, trappstege eller trappa. Man ska välja det som behövs med tanke på det arbete man ska utföra. Vid byggnads- och anläggningsarbete ska det normalt vara trappor som tillträdesleder men inte alltid, beroende på tid för arbetet och höjd till arbetsplanet.

Räcket ska vara minst en meter högt (1000 mm), och man mäter höjden vinkelrätt mot takytan eller takytans förlängning (om takytan lutar utåt). Om man även kan stå på ställningen ska räcket vara minst 950 mm över arbetsplanet. Titta i vägledningen ”Säkra ställningar”, sid 24-28. Om ställningen bara ska tjäna som skydd mot fall från taket bör arbetsplanet vara nära takfoten. Om man ska kunna gå direkt mellan takytan och arbetsplanet kan avståndet vara lite större, men inte mer än 40-50 cm. Om man ska stå på arbetsplanet och arbeta på takfoten behöver det vara minst 70 cm skillnad för att inte det ska bli för dåliga arbetsställningar. Kom då ihåg att en särskild tillträdesled mellan tak och arbetsplan behövs, och att arbetsplanet kan behöva förstärkas för att klara ett fall från taket. Du behöver normalt ha ställning lika långt åt varje sida som avståndet från den översta delen av arbetsytan till takfoten. Titta på figuren i vägledningen ”Säkra ställningar”, sid 29.

I princip ja, men man måste själv kontrollera att ställningen verkligen är typkontrollerad i ett annat EES-land. Typkontrollintyget måste till exempel vara utfärdat av ett ackrediterat organ, det måste även innehålla en årlig efterkontroll och vara utformat med samma säkerhetsnivå (tekniska krav) som enligt våra föreskrifter om ställningar (AFS 2013:4). Typkontroll och instruktioner måste vara på svenska, och bakomliggande handlingar (till exempel beräkningar och provningsrapporter) måste vara på svenska eller engelska. Leverantörerna av ställningarna måste ha tillgång till handlingarna.

I 10 § i ställningsföreskrifterna är en sanktionsavgift införd för den som släpper ut ställningar eller ställningskomponenter på marknaden, om de inte är typkontrollerade på ett korrekt sätt. Denna ska betalas av den som släppt ut produkten på marknaden, oftast tillverkaren eller leverantören. I 47 § i ställningsföreskrifterna är en sanktionsavgift införd för den som låter sina arbetstagare uppföra, väsentligen ändra eller montera ner ställningar, om de inte kan visa dokumentation på att de genomgått föreskriven utbildning. Det blir arbetstagarnas arbetsgivare som får betala sanktionsavgiften. I föreskrifterna om byggnads- och anläggningsarbete är det sanktionsavgift om man arbetar utan att vara skyddad mot fallrisker. Denna gäller endast om ställningen eller väderskyddet ska användas i byggnads- och anläggningsarbete, och man ska då använda reglerna i ställningsföreskrifterna när det gäller hur räcket ska vara utformat. Även denna sanktionsavgift ska betalas av den arbetsgivare vars arbetstagare inte är skyddade mot fallrisker.

Nej, man kan inte blanda dem utan vidare. De kan mycket väl ha olika hållfasthetsegenskaper eller varierande godstjocklekar, och styvheten mellan komponenterna kan också variera. För att man ska kunna blanda olika fabrikat måste man först göra en utredning som visar att de kan blandas med bibehållen betryggande säkerhet.

Utbildningen kan anordnas av företag och enskilda som kan området väl och är goda pedagoger. Arbetsmiljöverket har inga formella krav på dem, och man behöver heller inte göra någon anmälan om verksamheten. I många gymnasieskolors byggprogram ingår ”Allmän utbildning om ställningar”, men tyvärr inte alla. Du måste ta reda på detta från den skola det handlar om. Det måste stå i betyget att utbildningen ingår för att det ska gälla som utbildningsbevis. Om du tappat bort ditt utbildningsbevis kan du inte få ett nytt av Arbetsmiljöverket. Vi har inga listor eller förteckningar över vilka som har genomgått utbildning. Du måste vända dig till den som utfärdat utbildningsbeviset. Arbetsmiljöverket har inga regler om hur länge utbildningen gäller, men arrangören av utbildningen kan ange att den bara gäller en viss tid. Om reglerna för området ändras kan man behöva komplettera sin utbildning.


Question: Vilka sanktionsavgifter kan man drabbas av, och vem ska betala dem?

Gamla ställningar får hyras ut, men bara om de omfattas av ett typkontrollintyg. Om man inte låtit typkontrollera dem får de inte upplåtas (till exempel hyras ut) från och med 1 januari 2016. Kravet beror på att många gamla ställningar (som inte senare typkontrollerats) har en avsevärt lägre säkerhetsnivå.

Om du använder en ställning där räcket monteras nerifrån så behövs inte personlig fallskyddsutrustning under förutsättning att såväl överledare och mellanledare finns på plats när du kommer upp på nästa nivå. Om du använder ett tillfälligt skyddsräckessystem som monteras på en lägre nivå och sedan skjuts upp till nästa nivå gäller samma sak, du behöver inte använda personlig fallskyddsutrustning under förutsättning att räckessystemet har överledare och mellanledare. Om du bygger ställningar på annat sätt och räcket inte finns på plats på en nivå från början måste du använda personlig fallskyddsutrustning tills överledare och mellanledare är monterade. Fotlist ska monteras snarast därefter och finnas på plats innan ställningen överlämnas.

Det beror på hur ställningen ser ut – men i fasadställningar och andra fast monterade ställningar ska det normalt vara trappor. Det är sällan något annat är acceptabelt. I stora ställningar kan flera trappor behövas, avståndet mellan dem bör inte vara större än 25 meter. Ibland kan man behöva hiss utöver trappor. Man ska göra en riskbedömning med hänsyn till följande faktorer: - hur högt det är till arbetsplanet; - hur omfattande arbetet är; - hur många som ska använda tillträdeslederna. I rullställningar beror det på hur högt det är från marken till rullställningens översta arbetsplan – är det max 2,5 meter är vertikal stege tillräckligt. Vid större höjder ska det vara antingen lutande stege, trappstege eller trappa. Man ska välja det som behövs med tanke på det arbete man ska utföra. Vid byggnads- och anläggningsarbete ska det normalt vara trappor som tillträdesleder men inte alltid, beroende på tid för arbetet och höjd till arbetsplanet.

Räcket ska vara minst en meter högt (1000 mm), och man mäter höjden vinkelrätt mot takytan eller takytans förlängning (om takytan lutar utåt). Om man även kan stå på ställningen ska räcket vara minst 950 mm över arbetsplanet. Titta i vägledningen ”Säkra ställningar”, sid 24-28. Om ställningen bara ska tjäna som skydd mot fall från taket bör arbetsplanet vara nära takfoten. Om man ska kunna gå direkt mellan takytan och arbetsplanet kan avståndet vara lite större, men inte mer än 40-50 cm. Om man ska stå på arbetsplanet och arbeta på takfoten behöver det vara minst 70 cm skillnad för att inte det ska bli för dåliga arbetsställningar. Kom då ihåg att en särskild tillträdesled mellan tak och arbetsplan behövs, och att arbetsplanet kan behöva förstärkas för att klara ett fall från taket. Du behöver normalt ha ställning lika långt åt varje sida som avståndet från den översta delen av arbetsytan till takfoten. Titta på figuren i vägledningen ”Säkra ställningar”, sid 29.

I princip ja, men man måste själv kontrollera att ställningen verkligen är typkontrollerad i ett annat EES-land. Typkontrollintyget måste till exempel vara utfärdat av ett ackrediterat organ, det måste även innehålla en årlig efterkontroll och vara utformat med samma säkerhetsnivå (tekniska krav) som enligt våra föreskrifter om ställningar (AFS 2013:4). Typkontroll och instruktioner måste vara på svenska, och bakomliggande handlingar (till exempel beräkningar och provningsrapporter) måste vara på svenska eller engelska. Leverantörerna av ställningarna måste ha tillgång till handlingarna.

I 10 § i ställningsföreskrifterna är en sanktionsavgift införd för den som släpper ut ställningar eller ställningskomponenter på marknaden, om de inte är typkontrollerade på ett korrekt sätt. Denna ska betalas av den som släppt ut produkten på marknaden, oftast tillverkaren eller leverantören. I 47 § i ställningsföreskrifterna är en sanktionsavgift införd för den som låter sina arbetstagare uppföra, väsentligen ändra eller montera ner ställningar, om de inte kan visa dokumentation på att de genomgått föreskriven utbildning. Det blir arbetstagarnas arbetsgivare som får betala sanktionsavgiften. I föreskrifterna om byggnads- och anläggningsarbete är det sanktionsavgift om man arbetar utan att vara skyddad mot fallrisker. Denna gäller endast om ställningen eller väderskyddet ska användas i byggnads- och anläggningsarbete, och man ska då använda reglerna i ställningsföreskrifterna när det gäller hur räcket ska vara utformat. Även denna sanktionsavgift ska betalas av den arbetsgivare vars arbetstagare inte är skyddade mot fallrisker.

Nej, man kan inte blanda dem utan vidare. De kan mycket väl ha olika hållfasthetsegenskaper eller varierande godstjocklekar, och styvheten mellan komponenterna kan också variera. För att man ska kunna blanda olika fabrikat måste man först göra en utredning som visar att de kan blandas med bibehållen betryggande säkerhet.

Utbildningen kan anordnas av företag och enskilda som kan området väl och är goda pedagoger. Arbetsmiljöverket har inga formella krav på dem, och man behöver heller inte göra någon anmälan om verksamheten. I många gymnasieskolors byggprogram ingår ”Allmän utbildning om ställningar”, men tyvärr inte alla. Du måste ta reda på detta från den skola det handlar om. Det måste stå i betyget att utbildningen ingår för att det ska gälla som utbildningsbevis. Om du tappat bort ditt utbildningsbevis kan du inte få ett nytt av Arbetsmiljöverket. Vi har inga listor eller förteckningar över vilka som har genomgått utbildning. Du måste vända dig till den som utfärdat utbildningsbeviset. Arbetsmiljöverket har inga regler om hur länge utbildningen gäller, men arrangören av utbildningen kan ange att den bara gäller en viss tid. Om reglerna för området ändras kan man behöva komplettera sin utbildning.


Question: Är det tillåtet att lyssna på radio i hörselkåpor när man jobbar i industri där det finns trucktrafik?

Ja, de heter Användning av truckar (AFS 2006:5). Där står det att arbetsgivaren ansvarar för att användningen av truckar ska riskbedömas. Truckar får bara användas i lämpliga miljöer, bland annat måste sikten vara tillfredsställande och trucktrafiken ska vara avgränsad från gående. Lastbilsflak och liknande ska vara säkrade, innan man kör ut med truck på flaket och man ska använda bälte när det finns. Arbetsgivarens tillstånd och truckförarens teoretiska och praktiska kunskaper ska vara skriftligt dokumenterade.

Det finns inget förbud mot att lyssna på radio i hörselkåpor. Arbetsgivaren måste undersöka och bedöma riskerna när man ska använda truck. I riskbedömningen ska det ingå en bedömning av om personer vistas inom truckens riskområde, om de använder hörselskydd och vilken typ av hörselskydd de använder. När det inte går att skilja helt på trucktrafik från ett område med de som går och annan trafik kan det vara nödvändigt att vidta andra åtgärder för att minska riskerna för skador. Du kan läsa mer i föreskrifterna om användning av truckar (AFS 2006:5). I paragraf 3 står det mer om hur man ska använda hörselskydd.

Något direkt förbud mot att köra truck ensam finns inte. Men innan man börjar ett sådant arbete ska den som är ansvarig för arbetsmiljön göra en riskbedömning. Resultatet av den kan bli att arbeta ensam i en viss situation inte är tillåten. I en annan situation kan konsekvensen av riskbedömningen vara ett larm som kan säkerställa att det snabbt kommer fram hjälp, i fall det uppstår en nödsituation. I våra föreskrifter om ensamarbete (AFS 1982:3) anges det att om det vid ensamarbete finns stor risk för kroppsskada genom olycksfall, så ska arbetstagaren snabbt kunna få hjälp i en nödsituation. Om det inte går att ordna en acceptabel säkerhet, så får man inte utföra arbetet utan att en annan person är närvarande under arbetet.

Arbetsmiljöverket ställer inget krav på att pallställ ska genomgå besiktning, dock kan besiktning vara en bra del av de rutiner arbetsgivaren har för att fortlöpande kontrollera sina pallställ. Arbetsgivaren ska ha rutiner för att fortlöpande kontrollera att pallstället inte har förändrats eller skadats så att det finns risk för olyckor. Det framgår i våra föreskrifter om användning av arbetsutrustning. I de rutiner som arbetsgivaren har upprättat ska framgå hur ofta kontroller ska göras, vilka punkter som ska kontrolleras och vem som ansvarar för att kontrollen blir utförd. Bestämmelserna om pallställ och andra lagerställ finns i föreskrifterna om arbetsplatsens utformning. I föreskrifterna finns också regler om märkning, påkörningsskydd, förankring och genomskjutningsskydd för pallställ.

Ja, det är tillåtet om det ingår att köra truck som en del i undervisningen. Truckkörningen ska ske i skollokal, eller någon annan plats som är anordnad särskilt för undervisningen. Det är också tillåtet om det ingår i handledarledd praktik för ungdomar. Om ungdomen har genomgått en fullvärdig truckförarutbildning och arbetsgivarens riskbedömning medger det så är det också tillåtet att arbeta som truckförare.

Något absolut förbud mot att använda dieseldrivna truckar inomhus finns inte, så länge tillräcklig luftväxling kan garanteras. I första hand ska ni välja en maskin som medför minsta möjliga mängd luftförorening, det vill säga en truck som inte drivs med förbränningsmotor är att föredra vid användning inomhus. I våra föreskrifter om hygieniska gränsvärden (AFS 2018:1) finns gränsvärden för koloxid eller kväveoxid. Om dessa kommer från avgaser är gränsvärdena lägre och då blir kraven strängare, än om koloxid och kväveoxid kommer från andra källor.

Truckar för godshantering behöver inte besiktigas varje år av något besiktningsorgan. Truckar ska dock kontrolleras och underhållas med intervaller som är avpassade till driftförhållandena och tillverkarnas rekommendationer. Arbetsgivaren har ansvaret för att sådana rutiner finns på arbetsstället. Reglerna om det finns i föreskrifterna om användning av arbetsutrustning (AFS 2006:4) och föreskrifterna om användning av truckar (AFS 2006:5). Truckar som är menade för personlyft, till exempel plocktruckar, ska besiktigas varje år. Besiktningen ska göras av ett besiktningsorgan och reglerna finns i föreskrifterna om besiktning av lyftanordningar och vissa andra tekniska anordningar (AFS 2003:6). Föreskrifterna om tillfälliga personlyft med kranar eller truckar (AFS 2006:7) ställer krav på en första besiktning, som ska göras innan man börjar använda en truck för tillfälliga personlyft. För den kombinationen finns inte krav på en årlig besiktning. En truck med kranarm betraktas som en kran och är besiktningspliktig enligt våra föreskrifter om besiktning av lyftanordningar och vissa andra tekniska anordningar (AFS 2003:6).


Question: Finns det särskilda bestämmelser om truckar?

Ja, de heter Användning av truckar (AFS 2006:5). Där står det att arbetsgivaren ansvarar för att användningen av truckar ska riskbedömas. Truckar får bara användas i lämpliga miljöer, bland annat måste sikten vara tillfredsställande och trucktrafiken ska vara avgränsad från gående. Lastbilsflak och liknande ska vara säkrade, innan man kör ut med truck på flaket och man ska använda bälte när det finns. Arbetsgivarens tillstånd och truckförarens teoretiska och praktiska kunskaper ska vara skriftligt dokumenterade.

Det finns inget förbud mot att lyssna på radio i hörselkåpor. Arbetsgivaren måste undersöka och bedöma riskerna när man ska använda truck. I riskbedömningen ska det ingå en bedömning av om personer vistas inom truckens riskområde, om de använder hörselskydd och vilken typ av hörselskydd de använder. När det inte går att skilja helt på trucktrafik från ett område med de som går och annan trafik kan det vara nödvändigt att vidta andra åtgärder för att minska riskerna för skador. Du kan läsa mer i föreskrifterna om användning av truckar (AFS 2006:5). I paragraf 3 står det mer om hur man ska använda hörselskydd.

Något direkt förbud mot att köra truck ensam finns inte. Men innan man börjar ett sådant arbete ska den som är ansvarig för arbetsmiljön göra en riskbedömning. Resultatet av den kan bli att arbeta ensam i en viss situation inte är tillåten. I en annan situation kan konsekvensen av riskbedömningen vara ett larm som kan säkerställa att det snabbt kommer fram hjälp, i fall det uppstår en nödsituation. I våra föreskrifter om ensamarbete (AFS 1982:3) anges det att om det vid ensamarbete finns stor risk för kroppsskada genom olycksfall, så ska arbetstagaren snabbt kunna få hjälp i en nödsituation. Om det inte går att ordna en acceptabel säkerhet, så får man inte utföra arbetet utan att en annan person är närvarande under arbetet.

Arbetsmiljöverket ställer inget krav på att pallställ ska genomgå besiktning, dock kan besiktning vara en bra del av de rutiner arbetsgivaren har för att fortlöpande kontrollera sina pallställ. Arbetsgivaren ska ha rutiner för att fortlöpande kontrollera att pallstället inte har förändrats eller skadats så att det finns risk för olyckor. Det framgår i våra föreskrifter om användning av arbetsutrustning. I de rutiner som arbetsgivaren har upprättat ska framgå hur ofta kontroller ska göras, vilka punkter som ska kontrolleras och vem som ansvarar för att kontrollen blir utförd. Bestämmelserna om pallställ och andra lagerställ finns i föreskrifterna om arbetsplatsens utformning. I föreskrifterna finns också regler om märkning, påkörningsskydd, förankring och genomskjutningsskydd för pallställ.

Ja, det är tillåtet om det ingår att köra truck som en del i undervisningen. Truckkörningen ska ske i skollokal, eller någon annan plats som är anordnad särskilt för undervisningen. Det är också tillåtet om det ingår i handledarledd praktik för ungdomar. Om ungdomen har genomgått en fullvärdig truckförarutbildning och arbetsgivarens riskbedömning medger det så är det också tillåtet att arbeta som truckförare.

Något absolut förbud mot att använda dieseldrivna truckar inomhus finns inte, så länge tillräcklig luftväxling kan garanteras. I första hand ska ni välja en maskin som medför minsta möjliga mängd luftförorening, det vill säga en truck som inte drivs med förbränningsmotor är att föredra vid användning inomhus. I våra föreskrifter om hygieniska gränsvärden (AFS 2018:1) finns gränsvärden för koloxid eller kväveoxid. Om dessa kommer från avgaser är gränsvärdena lägre och då blir kraven strängare, än om koloxid och kväveoxid kommer från andra källor.

Truckar för godshantering behöver inte besiktigas varje år av något besiktningsorgan. Truckar ska dock kontrolleras och underhållas med intervaller som är avpassade till driftförhållandena och tillverkarnas rekommendationer. Arbetsgivaren har ansvaret för att sådana rutiner finns på arbetsstället. Reglerna om det finns i föreskrifterna om användning av arbetsutrustning (AFS 2006:4) och föreskrifterna om användning av truckar (AFS 2006:5). Truckar som är menade för personlyft, till exempel plocktruckar, ska besiktigas varje år. Besiktningen ska göras av ett besiktningsorgan och reglerna finns i föreskrifterna om besiktning av lyftanordningar och vissa andra tekniska anordningar (AFS 2003:6). Föreskrifterna om tillfälliga personlyft med kranar eller truckar (AFS 2006:7) ställer krav på en första besiktning, som ska göras innan man börjar använda en truck för tillfälliga personlyft. För den kombinationen finns inte krav på en årlig besiktning. En truck med kranarm betraktas som en kran och är besiktningspliktig enligt våra föreskrifter om besiktning av lyftanordningar och vissa andra tekniska anordningar (AFS 2003:6).


Question: Får man köra truck ensam utan att någon annan person är närvarande på ett lager?

Ja, de heter Användning av truckar (AFS 2006:5). Där står det att arbetsgivaren ansvarar för att användningen av truckar ska riskbedömas. Truckar får bara användas i lämpliga miljöer, bland annat måste sikten vara tillfredsställande och trucktrafiken ska vara avgränsad från gående. Lastbilsflak och liknande ska vara säkrade, innan man kör ut med truck på flaket och man ska använda bälte när det finns. Arbetsgivarens tillstånd och truckförarens teoretiska och praktiska kunskaper ska vara skriftligt dokumenterade.

Det finns inget förbud mot att lyssna på radio i hörselkåpor. Arbetsgivaren måste undersöka och bedöma riskerna när man ska använda truck. I riskbedömningen ska det ingå en bedömning av om personer vistas inom truckens riskområde, om de använder hörselskydd och vilken typ av hörselskydd de använder. När det inte går att skilja helt på trucktrafik från ett område med de som går och annan trafik kan det vara nödvändigt att vidta andra åtgärder för att minska riskerna för skador. Du kan läsa mer i föreskrifterna om användning av truckar (AFS 2006:5). I paragraf 3 står det mer om hur man ska använda hörselskydd.

Något direkt förbud mot att köra truck ensam finns inte. Men innan man börjar ett sådant arbete ska den som är ansvarig för arbetsmiljön göra en riskbedömning. Resultatet av den kan bli att arbeta ensam i en viss situation inte är tillåten. I en annan situation kan konsekvensen av riskbedömningen vara ett larm som kan säkerställa att det snabbt kommer fram hjälp, i fall det uppstår en nödsituation. I våra föreskrifter om ensamarbete (AFS 1982:3) anges det att om det vid ensamarbete finns stor risk för kroppsskada genom olycksfall, så ska arbetstagaren snabbt kunna få hjälp i en nödsituation. Om det inte går att ordna en acceptabel säkerhet, så får man inte utföra arbetet utan att en annan person är närvarande under arbetet.

Arbetsmiljöverket ställer inget krav på att pallställ ska genomgå besiktning, dock kan besiktning vara en bra del av de rutiner arbetsgivaren har för att fortlöpande kontrollera sina pallställ. Arbetsgivaren ska ha rutiner för att fortlöpande kontrollera att pallstället inte har förändrats eller skadats så att det finns risk för olyckor. Det framgår i våra föreskrifter om användning av arbetsutrustning. I de rutiner som arbetsgivaren har upprättat ska framgå hur ofta kontroller ska göras, vilka punkter som ska kontrolleras och vem som ansvarar för att kontrollen blir utförd. Bestämmelserna om pallställ och andra lagerställ finns i föreskrifterna om arbetsplatsens utformning. I föreskrifterna finns också regler om märkning, påkörningsskydd, förankring och genomskjutningsskydd för pallställ.

Ja, det är tillåtet om det ingår att köra truck som en del i undervisningen. Truckkörningen ska ske i skollokal, eller någon annan plats som är anordnad särskilt för undervisningen. Det är också tillåtet om det ingår i handledarledd praktik för ungdomar. Om ungdomen har genomgått en fullvärdig truckförarutbildning och arbetsgivarens riskbedömning medger det så är det också tillåtet att arbeta som truckförare.

Något absolut förbud mot att använda dieseldrivna truckar inomhus finns inte, så länge tillräcklig luftväxling kan garanteras. I första hand ska ni välja en maskin som medför minsta möjliga mängd luftförorening, det vill säga en truck som inte drivs med förbränningsmotor är att föredra vid användning inomhus. I våra föreskrifter om hygieniska gränsvärden (AFS 2018:1) finns gränsvärden för koloxid eller kväveoxid. Om dessa kommer från avgaser är gränsvärdena lägre och då blir kraven strängare, än om koloxid och kväveoxid kommer från andra källor.

Truckar för godshantering behöver inte besiktigas varje år av något besiktningsorgan. Truckar ska dock kontrolleras och underhållas med intervaller som är avpassade till driftförhållandena och tillverkarnas rekommendationer. Arbetsgivaren har ansvaret för att sådana rutiner finns på arbetsstället. Reglerna om det finns i föreskrifterna om användning av arbetsutrustning (AFS 2006:4) och föreskrifterna om användning av truckar (AFS 2006:5). Truckar som är menade för personlyft, till exempel plocktruckar, ska besiktigas varje år. Besiktningen ska göras av ett besiktningsorgan och reglerna finns i föreskrifterna om besiktning av lyftanordningar och vissa andra tekniska anordningar (AFS 2003:6). Föreskrifterna om tillfälliga personlyft med kranar eller truckar (AFS 2006:7) ställer krav på en första besiktning, som ska göras innan man börjar använda en truck för tillfälliga personlyft. För den kombinationen finns inte krav på en årlig besiktning. En truck med kranarm betraktas som en kran och är besiktningspliktig enligt våra föreskrifter om besiktning av lyftanordningar och vissa andra tekniska anordningar (AFS 2003:6).


Question: Får man köra dieseltruck inomhus?

Ja, de heter Användning av truckar (AFS 2006:5). Där står det att arbetsgivaren ansvarar för att användningen av truckar ska riskbedömas. Truckar får bara användas i lämpliga miljöer, bland annat måste sikten vara tillfredsställande och trucktrafiken ska vara avgränsad från gående. Lastbilsflak och liknande ska vara säkrade, innan man kör ut med truck på flaket och man ska använda bälte när det finns. Arbetsgivarens tillstånd och truckförarens teoretiska och praktiska kunskaper ska vara skriftligt dokumenterade.

Det finns inget förbud mot att lyssna på radio i hörselkåpor. Arbetsgivaren måste undersöka och bedöma riskerna när man ska använda truck. I riskbedömningen ska det ingå en bedömning av om personer vistas inom truckens riskområde, om de använder hörselskydd och vilken typ av hörselskydd de använder. När det inte går att skilja helt på trucktrafik från ett område med de som går och annan trafik kan det vara nödvändigt att vidta andra åtgärder för att minska riskerna för skador. Du kan läsa mer i föreskrifterna om användning av truckar (AFS 2006:5). I paragraf 3 står det mer om hur man ska använda hörselskydd.

Något direkt förbud mot att köra truck ensam finns inte. Men innan man börjar ett sådant arbete ska den som är ansvarig för arbetsmiljön göra en riskbedömning. Resultatet av den kan bli att arbeta ensam i en viss situation inte är tillåten. I en annan situation kan konsekvensen av riskbedömningen vara ett larm som kan säkerställa att det snabbt kommer fram hjälp, i fall det uppstår en nödsituation. I våra föreskrifter om ensamarbete (AFS 1982:3) anges det att om det vid ensamarbete finns stor risk för kroppsskada genom olycksfall, så ska arbetstagaren snabbt kunna få hjälp i en nödsituation. Om det inte går att ordna en acceptabel säkerhet, så får man inte utföra arbetet utan att en annan person är närvarande under arbetet.

Arbetsmiljöverket ställer inget krav på att pallställ ska genomgå besiktning, dock kan besiktning vara en bra del av de rutiner arbetsgivaren har för att fortlöpande kontrollera sina pallställ. Arbetsgivaren ska ha rutiner för att fortlöpande kontrollera att pallstället inte har förändrats eller skadats så att det finns risk för olyckor. Det framgår i våra föreskrifter om användning av arbetsutrustning. I de rutiner som arbetsgivaren har upprättat ska framgå hur ofta kontroller ska göras, vilka punkter som ska kontrolleras och vem som ansvarar för att kontrollen blir utförd. Bestämmelserna om pallställ och andra lagerställ finns i föreskrifterna om arbetsplatsens utformning. I föreskrifterna finns också regler om märkning, påkörningsskydd, förankring och genomskjutningsskydd för pallställ.

Ja, det är tillåtet om det ingår att köra truck som en del i undervisningen. Truckkörningen ska ske i skollokal, eller någon annan plats som är anordnad särskilt för undervisningen. Det är också tillåtet om det ingår i handledarledd praktik för ungdomar. Om ungdomen har genomgått en fullvärdig truckförarutbildning och arbetsgivarens riskbedömning medger det så är det också tillåtet att arbeta som truckförare.

Något absolut förbud mot att använda dieseldrivna truckar inomhus finns inte, så länge tillräcklig luftväxling kan garanteras. I första hand ska ni välja en maskin som medför minsta möjliga mängd luftförorening, det vill säga en truck som inte drivs med förbränningsmotor är att föredra vid användning inomhus. I våra föreskrifter om hygieniska gränsvärden (AFS 2018:1) finns gränsvärden för koloxid eller kväveoxid. Om dessa kommer från avgaser är gränsvärdena lägre och då blir kraven strängare, än om koloxid och kväveoxid kommer från andra källor.

Truckar för godshantering behöver inte besiktigas varje år av något besiktningsorgan. Truckar ska dock kontrolleras och underhållas med intervaller som är avpassade till driftförhållandena och tillverkarnas rekommendationer. Arbetsgivaren har ansvaret för att sådana rutiner finns på arbetsstället. Reglerna om det finns i föreskrifterna om användning av arbetsutrustning (AFS 2006:4) och föreskrifterna om användning av truckar (AFS 2006:5). Truckar som är menade för personlyft, till exempel plocktruckar, ska besiktigas varje år. Besiktningen ska göras av ett besiktningsorgan och reglerna finns i föreskrifterna om besiktning av lyftanordningar och vissa andra tekniska anordningar (AFS 2003:6). Föreskrifterna om tillfälliga personlyft med kranar eller truckar (AFS 2006:7) ställer krav på en första besiktning, som ska göras innan man börjar använda en truck för tillfälliga personlyft. För den kombinationen finns inte krav på en årlig besiktning. En truck med kranarm betraktas som en kran och är besiktningspliktig enligt våra föreskrifter om besiktning av lyftanordningar och vissa andra tekniska anordningar (AFS 2003:6).


Question: Måste alla truckar besiktigas varje år?

Ja, de heter Användning av truckar (AFS 2006:5). Där står det att arbetsgivaren ansvarar för att användningen av truckar ska riskbedömas. Truckar får bara användas i lämpliga miljöer, bland annat måste sikten vara tillfredsställande och trucktrafiken ska vara avgränsad från gående. Lastbilsflak och liknande ska vara säkrade, innan man kör ut med truck på flaket och man ska använda bälte när det finns. Arbetsgivarens tillstånd och truckförarens teoretiska och praktiska kunskaper ska vara skriftligt dokumenterade.

Det finns inget förbud mot att lyssna på radio i hörselkåpor. Arbetsgivaren måste undersöka och bedöma riskerna när man ska använda truck. I riskbedömningen ska det ingå en bedömning av om personer vistas inom truckens riskområde, om de använder hörselskydd och vilken typ av hörselskydd de använder. När det inte går att skilja helt på trucktrafik från ett område med de som går och annan trafik kan det vara nödvändigt att vidta andra åtgärder för att minska riskerna för skador. Du kan läsa mer i föreskrifterna om användning av truckar (AFS 2006:5). I paragraf 3 står det mer om hur man ska använda hörselskydd.

Något direkt förbud mot att köra truck ensam finns inte. Men innan man börjar ett sådant arbete ska den som är ansvarig för arbetsmiljön göra en riskbedömning. Resultatet av den kan bli att arbeta ensam i en viss situation inte är tillåten. I en annan situation kan konsekvensen av riskbedömningen vara ett larm som kan säkerställa att det snabbt kommer fram hjälp, i fall det uppstår en nödsituation. I våra föreskrifter om ensamarbete (AFS 1982:3) anges det att om det vid ensamarbete finns stor risk för kroppsskada genom olycksfall, så ska arbetstagaren snabbt kunna få hjälp i en nödsituation. Om det inte går att ordna en acceptabel säkerhet, så får man inte utföra arbetet utan att en annan person är närvarande under arbetet.

Arbetsmiljöverket ställer inget krav på att pallställ ska genomgå besiktning, dock kan besiktning vara en bra del av de rutiner arbetsgivaren har för att fortlöpande kontrollera sina pallställ. Arbetsgivaren ska ha rutiner för att fortlöpande kontrollera att pallstället inte har förändrats eller skadats så att det finns risk för olyckor. Det framgår i våra föreskrifter om användning av arbetsutrustning. I de rutiner som arbetsgivaren har upprättat ska framgå hur ofta kontroller ska göras, vilka punkter som ska kontrolleras och vem som ansvarar för att kontrollen blir utförd. Bestämmelserna om pallställ och andra lagerställ finns i föreskrifterna om arbetsplatsens utformning. I föreskrifterna finns också regler om märkning, påkörningsskydd, förankring och genomskjutningsskydd för pallställ.

Ja, det är tillåtet om det ingår att köra truck som en del i undervisningen. Truckkörningen ska ske i skollokal, eller någon annan plats som är anordnad särskilt för undervisningen. Det är också tillåtet om det ingår i handledarledd praktik för ungdomar. Om ungdomen har genomgått en fullvärdig truckförarutbildning och arbetsgivarens riskbedömning medger det så är det också tillåtet att arbeta som truckförare.

Något absolut förbud mot att använda dieseldrivna truckar inomhus finns inte, så länge tillräcklig luftväxling kan garanteras. I första hand ska ni välja en maskin som medför minsta möjliga mängd luftförorening, det vill säga en truck som inte drivs med förbränningsmotor är att föredra vid användning inomhus. I våra föreskrifter om hygieniska gränsvärden (AFS 2018:1) finns gränsvärden för koloxid eller kväveoxid. Om dessa kommer från avgaser är gränsvärdena lägre och då blir kraven strängare, än om koloxid och kväveoxid kommer från andra källor.

Truckar för godshantering behöver inte besiktigas varje år av något besiktningsorgan. Truckar ska dock kontrolleras och underhållas med intervaller som är avpassade till driftförhållandena och tillverkarnas rekommendationer. Arbetsgivaren har ansvaret för att sådana rutiner finns på arbetsstället. Reglerna om det finns i föreskrifterna om användning av arbetsutrustning (AFS 2006:4) och föreskrifterna om användning av truckar (AFS 2006:5). Truckar som är menade för personlyft, till exempel plocktruckar, ska besiktigas varje år. Besiktningen ska göras av ett besiktningsorgan och reglerna finns i föreskrifterna om besiktning av lyftanordningar och vissa andra tekniska anordningar (AFS 2003:6). Föreskrifterna om tillfälliga personlyft med kranar eller truckar (AFS 2006:7) ställer krav på en första besiktning, som ska göras innan man börjar använda en truck för tillfälliga personlyft. För den kombinationen finns inte krav på en årlig besiktning. En truck med kranarm betraktas som en kran och är besiktningspliktig enligt våra föreskrifter om besiktning av lyftanordningar och vissa andra tekniska anordningar (AFS 2003:6).


Question: Måste våra pallställ kontrolleras av ett besiktningsföretag?

Ja, de heter Användning av truckar (AFS 2006:5). Där står det att arbetsgivaren ansvarar för att användningen av truckar ska riskbedömas. Truckar får bara användas i lämpliga miljöer, bland annat måste sikten vara tillfredsställande och trucktrafiken ska vara avgränsad från gående. Lastbilsflak och liknande ska vara säkrade, innan man kör ut med truck på flaket och man ska använda bälte när det finns. Arbetsgivarens tillstånd och truckförarens teoretiska och praktiska kunskaper ska vara skriftligt dokumenterade.

Det finns inget förbud mot att lyssna på radio i hörselkåpor. Arbetsgivaren måste undersöka och bedöma riskerna när man ska använda truck. I riskbedömningen ska det ingå en bedömning av om personer vistas inom truckens riskområde, om de använder hörselskydd och vilken typ av hörselskydd de använder. När det inte går att skilja helt på trucktrafik från ett område med de som går och annan trafik kan det vara nödvändigt att vidta andra åtgärder för att minska riskerna för skador. Du kan läsa mer i föreskrifterna om användning av truckar (AFS 2006:5). I paragraf 3 står det mer om hur man ska använda hörselskydd.

Något direkt förbud mot att köra truck ensam finns inte. Men innan man börjar ett sådant arbete ska den som är ansvarig för arbetsmiljön göra en riskbedömning. Resultatet av den kan bli att arbeta ensam i en viss situation inte är tillåten. I en annan situation kan konsekvensen av riskbedömningen vara ett larm som kan säkerställa att det snabbt kommer fram hjälp, i fall det uppstår en nödsituation. I våra föreskrifter om ensamarbete (AFS 1982:3) anges det att om det vid ensamarbete finns stor risk för kroppsskada genom olycksfall, så ska arbetstagaren snabbt kunna få hjälp i en nödsituation. Om det inte går att ordna en acceptabel säkerhet, så får man inte utföra arbetet utan att en annan person är närvarande under arbetet.

Arbetsmiljöverket ställer inget krav på att pallställ ska genomgå besiktning, dock kan besiktning vara en bra del av de rutiner arbetsgivaren har för att fortlöpande kontrollera sina pallställ. Arbetsgivaren ska ha rutiner för att fortlöpande kontrollera att pallstället inte har förändrats eller skadats så att det finns risk för olyckor. Det framgår i våra föreskrifter om användning av arbetsutrustning. I de rutiner som arbetsgivaren har upprättat ska framgå hur ofta kontroller ska göras, vilka punkter som ska kontrolleras och vem som ansvarar för att kontrollen blir utförd. Bestämmelserna om pallställ och andra lagerställ finns i föreskrifterna om arbetsplatsens utformning. I föreskrifterna finns också regler om märkning, påkörningsskydd, förankring och genomskjutningsskydd för pallställ.

Ja, det är tillåtet om det ingår att köra truck som en del i undervisningen. Truckkörningen ska ske i skollokal, eller någon annan plats som är anordnad särskilt för undervisningen. Det är också tillåtet om det ingår i handledarledd praktik för ungdomar. Om ungdomen har genomgått en fullvärdig truckförarutbildning och arbetsgivarens riskbedömning medger det så är det också tillåtet att arbeta som truckförare.

Något absolut förbud mot att använda dieseldrivna truckar inomhus finns inte, så länge tillräcklig luftväxling kan garanteras. I första hand ska ni välja en maskin som medför minsta möjliga mängd luftförorening, det vill säga en truck som inte drivs med förbränningsmotor är att föredra vid användning inomhus. I våra föreskrifter om hygieniska gränsvärden (AFS 2018:1) finns gränsvärden för koloxid eller kväveoxid. Om dessa kommer från avgaser är gränsvärdena lägre och då blir kraven strängare, än om koloxid och kväveoxid kommer från andra källor.

Truckar för godshantering behöver inte besiktigas varje år av något besiktningsorgan. Truckar ska dock kontrolleras och underhållas med intervaller som är avpassade till driftförhållandena och tillverkarnas rekommendationer. Arbetsgivaren har ansvaret för att sådana rutiner finns på arbetsstället. Reglerna om det finns i föreskrifterna om användning av arbetsutrustning (AFS 2006:4) och föreskrifterna om användning av truckar (AFS 2006:5). Truckar som är menade för personlyft, till exempel plocktruckar, ska besiktigas varje år. Besiktningen ska göras av ett besiktningsorgan och reglerna finns i föreskrifterna om besiktning av lyftanordningar och vissa andra tekniska anordningar (AFS 2003:6). Föreskrifterna om tillfälliga personlyft med kranar eller truckar (AFS 2006:7) ställer krav på en första besiktning, som ska göras innan man börjar använda en truck för tillfälliga personlyft. För den kombinationen finns inte krav på en årlig besiktning. En truck med kranarm betraktas som en kran och är besiktningspliktig enligt våra föreskrifter om besiktning av lyftanordningar och vissa andra tekniska anordningar (AFS 2003:6).


Question: Får den som fyllt 16 år köra truck?

Ja, de heter Användning av truckar (AFS 2006:5). Där står det att arbetsgivaren ansvarar för att användningen av truckar ska riskbedömas. Truckar får bara användas i lämpliga miljöer, bland annat måste sikten vara tillfredsställande och trucktrafiken ska vara avgränsad från gående. Lastbilsflak och liknande ska vara säkrade, innan man kör ut med truck på flaket och man ska använda bälte när det finns. Arbetsgivarens tillstånd och truckförarens teoretiska och praktiska kunskaper ska vara skriftligt dokumenterade.

Det finns inget förbud mot att lyssna på radio i hörselkåpor. Arbetsgivaren måste undersöka och bedöma riskerna när man ska använda truck. I riskbedömningen ska det ingå en bedömning av om personer vistas inom truckens riskområde, om de använder hörselskydd och vilken typ av hörselskydd de använder. När det inte går att skilja helt på trucktrafik från ett område med de som går och annan trafik kan det vara nödvändigt att vidta andra åtgärder för att minska riskerna för skador. Du kan läsa mer i föreskrifterna om användning av truckar (AFS 2006:5). I paragraf 3 står det mer om hur man ska använda hörselskydd.

Något direkt förbud mot att köra truck ensam finns inte. Men innan man börjar ett sådant arbete ska den som är ansvarig för arbetsmiljön göra en riskbedömning. Resultatet av den kan bli att arbeta ensam i en viss situation inte är tillåten. I en annan situation kan konsekvensen av riskbedömningen vara ett larm som kan säkerställa att det snabbt kommer fram hjälp, i fall det uppstår en nödsituation. I våra föreskrifter om ensamarbete (AFS 1982:3) anges det att om det vid ensamarbete finns stor risk för kroppsskada genom olycksfall, så ska arbetstagaren snabbt kunna få hjälp i en nödsituation. Om det inte går att ordna en acceptabel säkerhet, så får man inte utföra arbetet utan att en annan person är närvarande under arbetet.

Arbetsmiljöverket ställer inget krav på att pallställ ska genomgå besiktning, dock kan besiktning vara en bra del av de rutiner arbetsgivaren har för att fortlöpande kontrollera sina pallställ. Arbetsgivaren ska ha rutiner för att fortlöpande kontrollera att pallstället inte har förändrats eller skadats så att det finns risk för olyckor. Det framgår i våra föreskrifter om användning av arbetsutrustning. I de rutiner som arbetsgivaren har upprättat ska framgå hur ofta kontroller ska göras, vilka punkter som ska kontrolleras och vem som ansvarar för att kontrollen blir utförd. Bestämmelserna om pallställ och andra lagerställ finns i föreskrifterna om arbetsplatsens utformning. I föreskrifterna finns också regler om märkning, påkörningsskydd, förankring och genomskjutningsskydd för pallställ.

Ja, det är tillåtet om det ingår att köra truck som en del i undervisningen. Truckkörningen ska ske i skollokal, eller någon annan plats som är anordnad särskilt för undervisningen. Det är också tillåtet om det ingår i handledarledd praktik för ungdomar. Om ungdomen har genomgått en fullvärdig truckförarutbildning och arbetsgivarens riskbedömning medger det så är det också tillåtet att arbeta som truckförare.

Något absolut förbud mot att använda dieseldrivna truckar inomhus finns inte, så länge tillräcklig luftväxling kan garanteras. I första hand ska ni välja en maskin som medför minsta möjliga mängd luftförorening, det vill säga en truck som inte drivs med förbränningsmotor är att föredra vid användning inomhus. I våra föreskrifter om hygieniska gränsvärden (AFS 2018:1) finns gränsvärden för koloxid eller kväveoxid. Om dessa kommer från avgaser är gränsvärdena lägre och då blir kraven strängare, än om koloxid och kväveoxid kommer från andra källor.

Truckar för godshantering behöver inte besiktigas varje år av något besiktningsorgan. Truckar ska dock kontrolleras och underhållas med intervaller som är avpassade till driftförhållandena och tillverkarnas rekommendationer. Arbetsgivaren har ansvaret för att sådana rutiner finns på arbetsstället. Reglerna om det finns i föreskrifterna om användning av arbetsutrustning (AFS 2006:4) och föreskrifterna om användning av truckar (AFS 2006:5). Truckar som är menade för personlyft, till exempel plocktruckar, ska besiktigas varje år. Besiktningen ska göras av ett besiktningsorgan och reglerna finns i föreskrifterna om besiktning av lyftanordningar och vissa andra tekniska anordningar (AFS 2003:6). Föreskrifterna om tillfälliga personlyft med kranar eller truckar (AFS 2006:7) ställer krav på en första besiktning, som ska göras innan man börjar använda en truck för tillfälliga personlyft. För den kombinationen finns inte krav på en årlig besiktning. En truck med kranarm betraktas som en kran och är besiktningspliktig enligt våra föreskrifter om besiktning av lyftanordningar och vissa andra tekniska anordningar (AFS 2003:6).


Question: Omfattas en röjsåg med plastlina av föreskrifterna AFS 2012:1?

Arbetsmiljöverkets bedömning är att proven bör göras om vart femte år, men det är inget krav i föreskrifterna (se råden till 17 §). Det är arbetsgivaren som behöver bedöma detta. I flesta fall kommer det att handla om kompletteringar och uppdateringar, särskilt för arbetstagare som arbetat med motorkedjesåg i skogsarbete sedan de genomfört proven.

En röjsåg med ett monterat trimmerhuvud (plastlina) faller inte in under definitionen av röjsåg enligt föreskrifterna om användning av motorkedjesågar och röjsågar (AFS 2012:1). Arbetsmiljöverket anser att en plastlina inte kan vara ett skärande verktyg. Däremot omfattas den bland annat av föreskrifterna om användning av arbetsutrustning (AFS 2006:4). Här finns till exempel krav på tillräckliga kunskaper och skydd för utkast.

Nej, det är inte ok. Använder man varselkläder på överkroppen så uppfyller man kravet om varselkläder i 14 §, punkt 6 i föreskrifterna om användning av motorkedjesågar och röjsågar (AFS 2012:1). Men om en sele gör att synbarheten blir kraftigt försämrad så har man inte uppfyllt sina åtaganden när det gäller riskbedömning i 5 §.

Ja, alla som utför arbete med motorkedjesåg behöver visa dokumentation på avklarade teoretiskt och praktiskt prov oavsett hur lång erfarenhet man har. Notera att kravet gäller dokumentation av avklarade prov, inte att man ska gå en utbildning. (AFS 2012:1, 17 §)

"Varselkläder är skyddskläder med god synbarhet såväl på dagen som i mörker. Varselkläder tillverkade enligt standarden SS EN ISO 20471:2013 uppfyller kraven i bestämmelserna i AFS 2012:1. SS EN ISO 20471:2013 är en så kallad harmoniserad standard som bygger på direktivet om personlig skyddsutrustning, och anses därmed uppfylla direktivets krav. Standarden anger den tekniska nivå, så kallad ""state of the art"", som varselkläder måste uppfylla för att nå upp till direktivets krav. Enligt föreskrifterna om användning av personlig skyddsutrustning (AFS 2001:3), ska arbetsgivaren göra en riskbedömning innan man väljer personlig skyddsutrustning, till exempel varselkläder. Det finns flera faktorer som är viktiga att ta hänsyn till vid valet av varselkläder, till exempel sikten, olycksrisken och förhållandena på arbetsplatsen. Eftersom dessa faktorer kan variera från en arbetsplats till en annan, måste arbetsgivaren vid varje enskilt tillfälle göra en bedömning om vilka varselkläder som behövs."

Kravet på att det ska vara minst 110 cm mellan upphängningsögla och tänder är gammalt och gällde fram till 1994 i den dåvarande svenska standarden. Röjsågar som har tillverkats efter 1994 har tillverkats enligt det europeiska maskindirektivet. I detta har säkerhetsavståndet beräknats på ett annat sätt än tidigare, och det innebär att avståndet från upphängningsögla till klinga i vissa fall kan vara mindre än 110 cm.

Ja, under förutsättning att han eller hon har tillräcklig kompetens för det. Det är arbetsgivaren som ansvarar för att bestämmelserna i föreskrifterna om användning av motorkedjesågar och röjsågar (AFS 2012:1) följs (3 §). Arbetsgivaren ska alltså se till att genomföra de kontroller som behövs för det ska vara säkert att använda en motorkedjesåg eller röjsåg. Den som använder en motorkedjesåg eller röjsåg förväntas också ha god kännedom om sågens säkerhetsanordningar, kunna underhålla den och göra de kontroller som behövs för säker användning (se råden till 17 §). Underhåll och kontroll av motorsågen bör ingå i den motorsågsutbildning (eller prov) som en arbetstagare kan behöva gå (klara av) för att få arbeta med en motorkedjesåg. (AFS 2012:1, 12 §)

"Nej, det gör den inte. Med kunskaper och färdigheter på grundläggande nivå avses kunskaper och färdigheter som behövs för att på ett säkert sätt kunna sköta och använda en motorkedjesåg vid ""normalt"" skogsarbete: enkel trädfällning, kvistning och kapning. Det motsvarar i regel motorsågskort nivå AB. Arbete med exempelvis fällning av svåra eller fastfällda träd kan betraktas som avancerat arbete med träd. Det kräver kunskaper och färdigheter motsvarande ABC-nivå. Om arbetsuppgifterna är av enklare karaktär och varken omfattar trädfällning eller kapning av träddelar, till exempel vid byggverksamhet, betyder grundläggande kunskaper de kunskaper och färdigheter som behövs för säker skötsel och hantering av en motorkedjesåg vid vedkapning och sågning av rent trä. I ett sådant fall kan kunskaper som motsvarar till exempel motorsågskort nivå A vara tillräckliga."

Med det menar vi skor med sågskydd som finns på marknaden. Använder man skor med stålhätta och sågskydd som är avsedda för motorkedjesågar så anses man uppfylla kravet. Även om skor med sågskydd inte är framtagna för röjsågar bedömer vi att de erbjuder bättre skydd än skor med endast stålhätta och utan sågskydd. Skor med endast stålhätta räcker inte för att uppfylla kravet. (AFS 2012:1, 14 §)

Det innebär att arbetstagaren måste ha dokumentation som visar att han/hon avlagt teoretiska och praktiska prov med godkänt resultat. Dokumentationen ska visa att han eller hon har grundläggande kunskaper och färdigheter för att använda en motorkedjesåg på ett säkert sätt. (AFS 2012:1, §§ 17-18)

Ett exempel är Säker Skog, men det kan finnas andra aktörer som erbjuder utbildningar och prov. I råden till 17 § framgår vad som bör ingå i en kurs för användning av motorkedjesåg. Arbetsgivaren ska alltid se till att de egna arbetstagare har kunskaper för de arbetsuppgifter som utförs. Utbildningen/proven ska därför omfatta de moment som arbetstagaren kommer att arbeta med. Vid tveksamhet kan arbetsgivaren vända sig till Arbetsmiljöverket.


Question: Många röjsågar som används idag uppfyller inte kravet på att det ska vara minst 110 cm från upphängningsögla till tänder. Vad beror det på?

Arbetsmiljöverkets bedömning är att proven bör göras om vart femte år, men det är inget krav i föreskrifterna (se råden till 17 §). Det är arbetsgivaren som behöver bedöma detta. I flesta fall kommer det att handla om kompletteringar och uppdateringar, särskilt för arbetstagare som arbetat med motorkedjesåg i skogsarbete sedan de genomfört proven.

En röjsåg med ett monterat trimmerhuvud (plastlina) faller inte in under definitionen av röjsåg enligt föreskrifterna om användning av motorkedjesågar och röjsågar (AFS 2012:1). Arbetsmiljöverket anser att en plastlina inte kan vara ett skärande verktyg. Däremot omfattas den bland annat av föreskrifterna om användning av arbetsutrustning (AFS 2006:4). Här finns till exempel krav på tillräckliga kunskaper och skydd för utkast.

Nej, det är inte ok. Använder man varselkläder på överkroppen så uppfyller man kravet om varselkläder i 14 §, punkt 6 i föreskrifterna om användning av motorkedjesågar och röjsågar (AFS 2012:1). Men om en sele gör att synbarheten blir kraftigt försämrad så har man inte uppfyllt sina åtaganden när det gäller riskbedömning i 5 §.

Ja, alla som utför arbete med motorkedjesåg behöver visa dokumentation på avklarade teoretiskt och praktiskt prov oavsett hur lång erfarenhet man har. Notera att kravet gäller dokumentation av avklarade prov, inte att man ska gå en utbildning. (AFS 2012:1, 17 §)

"Varselkläder är skyddskläder med god synbarhet såväl på dagen som i mörker. Varselkläder tillverkade enligt standarden SS EN ISO 20471:2013 uppfyller kraven i bestämmelserna i AFS 2012:1. SS EN ISO 20471:2013 är en så kallad harmoniserad standard som bygger på direktivet om personlig skyddsutrustning, och anses därmed uppfylla direktivets krav. Standarden anger den tekniska nivå, så kallad ""state of the art"", som varselkläder måste uppfylla för att nå upp till direktivets krav. Enligt föreskrifterna om användning av personlig skyddsutrustning (AFS 2001:3), ska arbetsgivaren göra en riskbedömning innan man väljer personlig skyddsutrustning, till exempel varselkläder. Det finns flera faktorer som är viktiga att ta hänsyn till vid valet av varselkläder, till exempel sikten, olycksrisken och förhållandena på arbetsplatsen. Eftersom dessa faktorer kan variera från en arbetsplats till en annan, måste arbetsgivaren vid varje enskilt tillfälle göra en bedömning om vilka varselkläder som behövs."

Kravet på att det ska vara minst 110 cm mellan upphängningsögla och tänder är gammalt och gällde fram till 1994 i den dåvarande svenska standarden. Röjsågar som har tillverkats efter 1994 har tillverkats enligt det europeiska maskindirektivet. I detta har säkerhetsavståndet beräknats på ett annat sätt än tidigare, och det innebär att avståndet från upphängningsögla till klinga i vissa fall kan vara mindre än 110 cm.

Ja, under förutsättning att han eller hon har tillräcklig kompetens för det. Det är arbetsgivaren som ansvarar för att bestämmelserna i föreskrifterna om användning av motorkedjesågar och röjsågar (AFS 2012:1) följs (3 §). Arbetsgivaren ska alltså se till att genomföra de kontroller som behövs för det ska vara säkert att använda en motorkedjesåg eller röjsåg. Den som använder en motorkedjesåg eller röjsåg förväntas också ha god kännedom om sågens säkerhetsanordningar, kunna underhålla den och göra de kontroller som behövs för säker användning (se råden till 17 §). Underhåll och kontroll av motorsågen bör ingå i den motorsågsutbildning (eller prov) som en arbetstagare kan behöva gå (klara av) för att få arbeta med en motorkedjesåg. (AFS 2012:1, 12 §)

"Nej, det gör den inte. Med kunskaper och färdigheter på grundläggande nivå avses kunskaper och färdigheter som behövs för att på ett säkert sätt kunna sköta och använda en motorkedjesåg vid ""normalt"" skogsarbete: enkel trädfällning, kvistning och kapning. Det motsvarar i regel motorsågskort nivå AB. Arbete med exempelvis fällning av svåra eller fastfällda träd kan betraktas som avancerat arbete med träd. Det kräver kunskaper och färdigheter motsvarande ABC-nivå. Om arbetsuppgifterna är av enklare karaktär och varken omfattar trädfällning eller kapning av träddelar, till exempel vid byggverksamhet, betyder grundläggande kunskaper de kunskaper och färdigheter som behövs för säker skötsel och hantering av en motorkedjesåg vid vedkapning och sågning av rent trä. I ett sådant fall kan kunskaper som motsvarar till exempel motorsågskort nivå A vara tillräckliga."

Med det menar vi skor med sågskydd som finns på marknaden. Använder man skor med stålhätta och sågskydd som är avsedda för motorkedjesågar så anses man uppfylla kravet. Även om skor med sågskydd inte är framtagna för röjsågar bedömer vi att de erbjuder bättre skydd än skor med endast stålhätta och utan sågskydd. Skor med endast stålhätta räcker inte för att uppfylla kravet. (AFS 2012:1, 14 §)

Det innebär att arbetstagaren måste ha dokumentation som visar att han/hon avlagt teoretiska och praktiska prov med godkänt resultat. Dokumentationen ska visa att han eller hon har grundläggande kunskaper och färdigheter för att använda en motorkedjesåg på ett säkert sätt. (AFS 2012:1, §§ 17-18)

Ett exempel är Säker Skog, men det kan finnas andra aktörer som erbjuder utbildningar och prov. I råden till 17 § framgår vad som bör ingå i en kurs för användning av motorkedjesåg. Arbetsgivaren ska alltid se till att de egna arbetstagare har kunskaper för de arbetsuppgifter som utförs. Utbildningen/proven ska därför omfatta de moment som arbetstagaren kommer att arbeta med. Vid tveksamhet kan arbetsgivaren vända sig till Arbetsmiljöverket.


Question: Kan användaren själv göra den regelbundna kontrollen av motorkedjesågar och röjsågar?

Arbetsmiljöverkets bedömning är att proven bör göras om vart femte år, men det är inget krav i föreskrifterna (se råden till 17 §). Det är arbetsgivaren som behöver bedöma detta. I flesta fall kommer det att handla om kompletteringar och uppdateringar, särskilt för arbetstagare som arbetat med motorkedjesåg i skogsarbete sedan de genomfört proven.

En röjsåg med ett monterat trimmerhuvud (plastlina) faller inte in under definitionen av röjsåg enligt föreskrifterna om användning av motorkedjesågar och röjsågar (AFS 2012:1). Arbetsmiljöverket anser att en plastlina inte kan vara ett skärande verktyg. Däremot omfattas den bland annat av föreskrifterna om användning av arbetsutrustning (AFS 2006:4). Här finns till exempel krav på tillräckliga kunskaper och skydd för utkast.

Nej, det är inte ok. Använder man varselkläder på överkroppen så uppfyller man kravet om varselkläder i 14 §, punkt 6 i föreskrifterna om användning av motorkedjesågar och röjsågar (AFS 2012:1). Men om en sele gör att synbarheten blir kraftigt försämrad så har man inte uppfyllt sina åtaganden när det gäller riskbedömning i 5 §.

Ja, alla som utför arbete med motorkedjesåg behöver visa dokumentation på avklarade teoretiskt och praktiskt prov oavsett hur lång erfarenhet man har. Notera att kravet gäller dokumentation av avklarade prov, inte att man ska gå en utbildning. (AFS 2012:1, 17 §)

"Varselkläder är skyddskläder med god synbarhet såväl på dagen som i mörker. Varselkläder tillverkade enligt standarden SS EN ISO 20471:2013 uppfyller kraven i bestämmelserna i AFS 2012:1. SS EN ISO 20471:2013 är en så kallad harmoniserad standard som bygger på direktivet om personlig skyddsutrustning, och anses därmed uppfylla direktivets krav. Standarden anger den tekniska nivå, så kallad ""state of the art"", som varselkläder måste uppfylla för att nå upp till direktivets krav. Enligt föreskrifterna om användning av personlig skyddsutrustning (AFS 2001:3), ska arbetsgivaren göra en riskbedömning innan man väljer personlig skyddsutrustning, till exempel varselkläder. Det finns flera faktorer som är viktiga att ta hänsyn till vid valet av varselkläder, till exempel sikten, olycksrisken och förhållandena på arbetsplatsen. Eftersom dessa faktorer kan variera från en arbetsplats till en annan, måste arbetsgivaren vid varje enskilt tillfälle göra en bedömning om vilka varselkläder som behövs."

Kravet på att det ska vara minst 110 cm mellan upphängningsögla och tänder är gammalt och gällde fram till 1994 i den dåvarande svenska standarden. Röjsågar som har tillverkats efter 1994 har tillverkats enligt det europeiska maskindirektivet. I detta har säkerhetsavståndet beräknats på ett annat sätt än tidigare, och det innebär att avståndet från upphängningsögla till klinga i vissa fall kan vara mindre än 110 cm.

Ja, under förutsättning att han eller hon har tillräcklig kompetens för det. Det är arbetsgivaren som ansvarar för att bestämmelserna i föreskrifterna om användning av motorkedjesågar och röjsågar (AFS 2012:1) följs (3 §). Arbetsgivaren ska alltså se till att genomföra de kontroller som behövs för det ska vara säkert att använda en motorkedjesåg eller röjsåg. Den som använder en motorkedjesåg eller röjsåg förväntas också ha god kännedom om sågens säkerhetsanordningar, kunna underhålla den och göra de kontroller som behövs för säker användning (se råden till 17 §). Underhåll och kontroll av motorsågen bör ingå i den motorsågsutbildning (eller prov) som en arbetstagare kan behöva gå (klara av) för att få arbeta med en motorkedjesåg. (AFS 2012:1, 12 §)

"Nej, det gör den inte. Med kunskaper och färdigheter på grundläggande nivå avses kunskaper och färdigheter som behövs för att på ett säkert sätt kunna sköta och använda en motorkedjesåg vid ""normalt"" skogsarbete: enkel trädfällning, kvistning och kapning. Det motsvarar i regel motorsågskort nivå AB. Arbete med exempelvis fällning av svåra eller fastfällda träd kan betraktas som avancerat arbete med träd. Det kräver kunskaper och färdigheter motsvarande ABC-nivå. Om arbetsuppgifterna är av enklare karaktär och varken omfattar trädfällning eller kapning av träddelar, till exempel vid byggverksamhet, betyder grundläggande kunskaper de kunskaper och färdigheter som behövs för säker skötsel och hantering av en motorkedjesåg vid vedkapning och sågning av rent trä. I ett sådant fall kan kunskaper som motsvarar till exempel motorsågskort nivå A vara tillräckliga."

Med det menar vi skor med sågskydd som finns på marknaden. Använder man skor med stålhätta och sågskydd som är avsedda för motorkedjesågar så anses man uppfylla kravet. Även om skor med sågskydd inte är framtagna för röjsågar bedömer vi att de erbjuder bättre skydd än skor med endast stålhätta och utan sågskydd. Skor med endast stålhätta räcker inte för att uppfylla kravet. (AFS 2012:1, 14 §)

Det innebär att arbetstagaren måste ha dokumentation som visar att han/hon avlagt teoretiska och praktiska prov med godkänt resultat. Dokumentationen ska visa att han eller hon har grundläggande kunskaper och färdigheter för att använda en motorkedjesåg på ett säkert sätt. (AFS 2012:1, §§ 17-18)

Ett exempel är Säker Skog, men det kan finnas andra aktörer som erbjuder utbildningar och prov. I råden till 17 § framgår vad som bör ingå i en kurs för användning av motorkedjesåg. Arbetsgivaren ska alltid se till att de egna arbetstagare har kunskaper för de arbetsuppgifter som utförs. Utbildningen/proven ska därför omfatta de moment som arbetstagaren kommer att arbeta med. Vid tveksamhet kan arbetsgivaren vända sig till Arbetsmiljöverket.


Question: "Vad menar ni egentligen med ""varselkläder""?"

Arbetsmiljöverkets bedömning är att proven bör göras om vart femte år, men det är inget krav i föreskrifterna (se råden till 17 §). Det är arbetsgivaren som behöver bedöma detta. I flesta fall kommer det att handla om kompletteringar och uppdateringar, särskilt för arbetstagare som arbetat med motorkedjesåg i skogsarbete sedan de genomfört proven.

En röjsåg med ett monterat trimmerhuvud (plastlina) faller inte in under definitionen av röjsåg enligt föreskrifterna om användning av motorkedjesågar och röjsågar (AFS 2012:1). Arbetsmiljöverket anser att en plastlina inte kan vara ett skärande verktyg. Däremot omfattas den bland annat av föreskrifterna om användning av arbetsutrustning (AFS 2006:4). Här finns till exempel krav på tillräckliga kunskaper och skydd för utkast.

Nej, det är inte ok. Använder man varselkläder på överkroppen så uppfyller man kravet om varselkläder i 14 §, punkt 6 i föreskrifterna om användning av motorkedjesågar och röjsågar (AFS 2012:1). Men om en sele gör att synbarheten blir kraftigt försämrad så har man inte uppfyllt sina åtaganden när det gäller riskbedömning i 5 §.

Ja, alla som utför arbete med motorkedjesåg behöver visa dokumentation på avklarade teoretiskt och praktiskt prov oavsett hur lång erfarenhet man har. Notera att kravet gäller dokumentation av avklarade prov, inte att man ska gå en utbildning. (AFS 2012:1, 17 §)

"Varselkläder är skyddskläder med god synbarhet såväl på dagen som i mörker. Varselkläder tillverkade enligt standarden SS EN ISO 20471:2013 uppfyller kraven i bestämmelserna i AFS 2012:1. SS EN ISO 20471:2013 är en så kallad harmoniserad standard som bygger på direktivet om personlig skyddsutrustning, och anses därmed uppfylla direktivets krav. Standarden anger den tekniska nivå, så kallad ""state of the art"", som varselkläder måste uppfylla för att nå upp till direktivets krav. Enligt föreskrifterna om användning av personlig skyddsutrustning (AFS 2001:3), ska arbetsgivaren göra en riskbedömning innan man väljer personlig skyddsutrustning, till exempel varselkläder. Det finns flera faktorer som är viktiga att ta hänsyn till vid valet av varselkläder, till exempel sikten, olycksrisken och förhållandena på arbetsplatsen. Eftersom dessa faktorer kan variera från en arbetsplats till en annan, måste arbetsgivaren vid varje enskilt tillfälle göra en bedömning om vilka varselkläder som behövs."

Kravet på att det ska vara minst 110 cm mellan upphängningsögla och tänder är gammalt och gällde fram till 1994 i den dåvarande svenska standarden. Röjsågar som har tillverkats efter 1994 har tillverkats enligt det europeiska maskindirektivet. I detta har säkerhetsavståndet beräknats på ett annat sätt än tidigare, och det innebär att avståndet från upphängningsögla till klinga i vissa fall kan vara mindre än 110 cm.

Ja, under förutsättning att han eller hon har tillräcklig kompetens för det. Det är arbetsgivaren som ansvarar för att bestämmelserna i föreskrifterna om användning av motorkedjesågar och röjsågar (AFS 2012:1) följs (3 §). Arbetsgivaren ska alltså se till att genomföra de kontroller som behövs för det ska vara säkert att använda en motorkedjesåg eller röjsåg. Den som använder en motorkedjesåg eller röjsåg förväntas också ha god kännedom om sågens säkerhetsanordningar, kunna underhålla den och göra de kontroller som behövs för säker användning (se råden till 17 §). Underhåll och kontroll av motorsågen bör ingå i den motorsågsutbildning (eller prov) som en arbetstagare kan behöva gå (klara av) för att få arbeta med en motorkedjesåg. (AFS 2012:1, 12 §)

"Nej, det gör den inte. Med kunskaper och färdigheter på grundläggande nivå avses kunskaper och färdigheter som behövs för att på ett säkert sätt kunna sköta och använda en motorkedjesåg vid ""normalt"" skogsarbete: enkel trädfällning, kvistning och kapning. Det motsvarar i regel motorsågskort nivå AB. Arbete med exempelvis fällning av svåra eller fastfällda träd kan betraktas som avancerat arbete med träd. Det kräver kunskaper och färdigheter motsvarande ABC-nivå. Om arbetsuppgifterna är av enklare karaktär och varken omfattar trädfällning eller kapning av träddelar, till exempel vid byggverksamhet, betyder grundläggande kunskaper de kunskaper och färdigheter som behövs för säker skötsel och hantering av en motorkedjesåg vid vedkapning och sågning av rent trä. I ett sådant fall kan kunskaper som motsvarar till exempel motorsågskort nivå A vara tillräckliga."

Med det menar vi skor med sågskydd som finns på marknaden. Använder man skor med stålhätta och sågskydd som är avsedda för motorkedjesågar så anses man uppfylla kravet. Även om skor med sågskydd inte är framtagna för röjsågar bedömer vi att de erbjuder bättre skydd än skor med endast stålhätta och utan sågskydd. Skor med endast stålhätta räcker inte för att uppfylla kravet. (AFS 2012:1, 14 §)

Det innebär att arbetstagaren måste ha dokumentation som visar att han/hon avlagt teoretiska och praktiska prov med godkänt resultat. Dokumentationen ska visa att han eller hon har grundläggande kunskaper och färdigheter för att använda en motorkedjesåg på ett säkert sätt. (AFS 2012:1, §§ 17-18)

Ett exempel är Säker Skog, men det kan finnas andra aktörer som erbjuder utbildningar och prov. I råden till 17 § framgår vad som bör ingå i en kurs för användning av motorkedjesåg. Arbetsgivaren ska alltid se till att de egna arbetstagare har kunskaper för de arbetsuppgifter som utförs. Utbildningen/proven ska därför omfatta de moment som arbetstagaren kommer att arbeta med. Vid tveksamhet kan arbetsgivaren vända sig till Arbetsmiljöverket.


Question: Vad menar ni med sågskyddsskor vid användning av röjsåg?

Arbetsmiljöverkets bedömning är att proven bör göras om vart femte år, men det är inget krav i föreskrifterna (se råden till 17 §). Det är arbetsgivaren som behöver bedöma detta. I flesta fall kommer det att handla om kompletteringar och uppdateringar, särskilt för arbetstagare som arbetat med motorkedjesåg i skogsarbete sedan de genomfört proven.

En röjsåg med ett monterat trimmerhuvud (plastlina) faller inte in under definitionen av röjsåg enligt föreskrifterna om användning av motorkedjesågar och röjsågar (AFS 2012:1). Arbetsmiljöverket anser att en plastlina inte kan vara ett skärande verktyg. Däremot omfattas den bland annat av föreskrifterna om användning av arbetsutrustning (AFS 2006:4). Här finns till exempel krav på tillräckliga kunskaper och skydd för utkast.

Nej, det är inte ok. Använder man varselkläder på överkroppen så uppfyller man kravet om varselkläder i 14 §, punkt 6 i föreskrifterna om användning av motorkedjesågar och röjsågar (AFS 2012:1). Men om en sele gör att synbarheten blir kraftigt försämrad så har man inte uppfyllt sina åtaganden när det gäller riskbedömning i 5 §.

Ja, alla som utför arbete med motorkedjesåg behöver visa dokumentation på avklarade teoretiskt och praktiskt prov oavsett hur lång erfarenhet man har. Notera att kravet gäller dokumentation av avklarade prov, inte att man ska gå en utbildning. (AFS 2012:1, 17 §)

"Varselkläder är skyddskläder med god synbarhet såväl på dagen som i mörker. Varselkläder tillverkade enligt standarden SS EN ISO 20471:2013 uppfyller kraven i bestämmelserna i AFS 2012:1. SS EN ISO 20471:2013 är en så kallad harmoniserad standard som bygger på direktivet om personlig skyddsutrustning, och anses därmed uppfylla direktivets krav. Standarden anger den tekniska nivå, så kallad ""state of the art"", som varselkläder måste uppfylla för att nå upp till direktivets krav. Enligt föreskrifterna om användning av personlig skyddsutrustning (AFS 2001:3), ska arbetsgivaren göra en riskbedömning innan man väljer personlig skyddsutrustning, till exempel varselkläder. Det finns flera faktorer som är viktiga att ta hänsyn till vid valet av varselkläder, till exempel sikten, olycksrisken och förhållandena på arbetsplatsen. Eftersom dessa faktorer kan variera från en arbetsplats till en annan, måste arbetsgivaren vid varje enskilt tillfälle göra en bedömning om vilka varselkläder som behövs."

Kravet på att det ska vara minst 110 cm mellan upphängningsögla och tänder är gammalt och gällde fram till 1994 i den dåvarande svenska standarden. Röjsågar som har tillverkats efter 1994 har tillverkats enligt det europeiska maskindirektivet. I detta har säkerhetsavståndet beräknats på ett annat sätt än tidigare, och det innebär att avståndet från upphängningsögla till klinga i vissa fall kan vara mindre än 110 cm.

Ja, under förutsättning att han eller hon har tillräcklig kompetens för det. Det är arbetsgivaren som ansvarar för att bestämmelserna i föreskrifterna om användning av motorkedjesågar och röjsågar (AFS 2012:1) följs (3 §). Arbetsgivaren ska alltså se till att genomföra de kontroller som behövs för det ska vara säkert att använda en motorkedjesåg eller röjsåg. Den som använder en motorkedjesåg eller röjsåg förväntas också ha god kännedom om sågens säkerhetsanordningar, kunna underhålla den och göra de kontroller som behövs för säker användning (se råden till 17 §). Underhåll och kontroll av motorsågen bör ingå i den motorsågsutbildning (eller prov) som en arbetstagare kan behöva gå (klara av) för att få arbeta med en motorkedjesåg. (AFS 2012:1, 12 §)

"Nej, det gör den inte. Med kunskaper och färdigheter på grundläggande nivå avses kunskaper och färdigheter som behövs för att på ett säkert sätt kunna sköta och använda en motorkedjesåg vid ""normalt"" skogsarbete: enkel trädfällning, kvistning och kapning. Det motsvarar i regel motorsågskort nivå AB. Arbete med exempelvis fällning av svåra eller fastfällda träd kan betraktas som avancerat arbete med träd. Det kräver kunskaper och färdigheter motsvarande ABC-nivå. Om arbetsuppgifterna är av enklare karaktär och varken omfattar trädfällning eller kapning av träddelar, till exempel vid byggverksamhet, betyder grundläggande kunskaper de kunskaper och färdigheter som behövs för säker skötsel och hantering av en motorkedjesåg vid vedkapning och sågning av rent trä. I ett sådant fall kan kunskaper som motsvarar till exempel motorsågskort nivå A vara tillräckliga."

Med det menar vi skor med sågskydd som finns på marknaden. Använder man skor med stålhätta och sågskydd som är avsedda för motorkedjesågar så anses man uppfylla kravet. Även om skor med sågskydd inte är framtagna för röjsågar bedömer vi att de erbjuder bättre skydd än skor med endast stålhätta och utan sågskydd. Skor med endast stålhätta räcker inte för att uppfylla kravet. (AFS 2012:1, 14 §)

Det innebär att arbetstagaren måste ha dokumentation som visar att han/hon avlagt teoretiska och praktiska prov med godkänt resultat. Dokumentationen ska visa att han eller hon har grundläggande kunskaper och färdigheter för att använda en motorkedjesåg på ett säkert sätt. (AFS 2012:1, §§ 17-18)

Ett exempel är Säker Skog, men det kan finnas andra aktörer som erbjuder utbildningar och prov. I råden till 17 § framgår vad som bör ingå i en kurs för användning av motorkedjesåg. Arbetsgivaren ska alltid se till att de egna arbetstagare har kunskaper för de arbetsuppgifter som utförs. Utbildningen/proven ska därför omfatta de moment som arbetstagaren kommer att arbeta med. Vid tveksamhet kan arbetsgivaren vända sig till Arbetsmiljöverket.


Question: Är det ok att använda en röjsåg med bärsele som till stora delar täcker kroppen och därmed varselkläderna?

Arbetsmiljöverkets bedömning är att proven bör göras om vart femte år, men det är inget krav i föreskrifterna (se råden till 17 §). Det är arbetsgivaren som behöver bedöma detta. I flesta fall kommer det att handla om kompletteringar och uppdateringar, särskilt för arbetstagare som arbetat med motorkedjesåg i skogsarbete sedan de genomfört proven.

En röjsåg med ett monterat trimmerhuvud (plastlina) faller inte in under definitionen av röjsåg enligt föreskrifterna om användning av motorkedjesågar och röjsågar (AFS 2012:1). Arbetsmiljöverket anser att en plastlina inte kan vara ett skärande verktyg. Däremot omfattas den bland annat av föreskrifterna om användning av arbetsutrustning (AFS 2006:4). Här finns till exempel krav på tillräckliga kunskaper och skydd för utkast.

Nej, det är inte ok. Använder man varselkläder på överkroppen så uppfyller man kravet om varselkläder i 14 §, punkt 6 i föreskrifterna om användning av motorkedjesågar och röjsågar (AFS 2012:1). Men om en sele gör att synbarheten blir kraftigt försämrad så har man inte uppfyllt sina åtaganden när det gäller riskbedömning i 5 §.

Ja, alla som utför arbete med motorkedjesåg behöver visa dokumentation på avklarade teoretiskt och praktiskt prov oavsett hur lång erfarenhet man har. Notera att kravet gäller dokumentation av avklarade prov, inte att man ska gå en utbildning. (AFS 2012:1, 17 §)

"Varselkläder är skyddskläder med god synbarhet såväl på dagen som i mörker. Varselkläder tillverkade enligt standarden SS EN ISO 20471:2013 uppfyller kraven i bestämmelserna i AFS 2012:1. SS EN ISO 20471:2013 är en så kallad harmoniserad standard som bygger på direktivet om personlig skyddsutrustning, och anses därmed uppfylla direktivets krav. Standarden anger den tekniska nivå, så kallad ""state of the art"", som varselkläder måste uppfylla för att nå upp till direktivets krav. Enligt föreskrifterna om användning av personlig skyddsutrustning (AFS 2001:3), ska arbetsgivaren göra en riskbedömning innan man väljer personlig skyddsutrustning, till exempel varselkläder. Det finns flera faktorer som är viktiga att ta hänsyn till vid valet av varselkläder, till exempel sikten, olycksrisken och förhållandena på arbetsplatsen. Eftersom dessa faktorer kan variera från en arbetsplats till en annan, måste arbetsgivaren vid varje enskilt tillfälle göra en bedömning om vilka varselkläder som behövs."

Kravet på att det ska vara minst 110 cm mellan upphängningsögla och tänder är gammalt och gällde fram till 1994 i den dåvarande svenska standarden. Röjsågar som har tillverkats efter 1994 har tillverkats enligt det europeiska maskindirektivet. I detta har säkerhetsavståndet beräknats på ett annat sätt än tidigare, och det innebär att avståndet från upphängningsögla till klinga i vissa fall kan vara mindre än 110 cm.

Ja, under förutsättning att han eller hon har tillräcklig kompetens för det. Det är arbetsgivaren som ansvarar för att bestämmelserna i föreskrifterna om användning av motorkedjesågar och röjsågar (AFS 2012:1) följs (3 §). Arbetsgivaren ska alltså se till att genomföra de kontroller som behövs för det ska vara säkert att använda en motorkedjesåg eller röjsåg. Den som använder en motorkedjesåg eller röjsåg förväntas också ha god kännedom om sågens säkerhetsanordningar, kunna underhålla den och göra de kontroller som behövs för säker användning (se råden till 17 §). Underhåll och kontroll av motorsågen bör ingå i den motorsågsutbildning (eller prov) som en arbetstagare kan behöva gå (klara av) för att få arbeta med en motorkedjesåg. (AFS 2012:1, 12 §)

"Nej, det gör den inte. Med kunskaper och färdigheter på grundläggande nivå avses kunskaper och färdigheter som behövs för att på ett säkert sätt kunna sköta och använda en motorkedjesåg vid ""normalt"" skogsarbete: enkel trädfällning, kvistning och kapning. Det motsvarar i regel motorsågskort nivå AB. Arbete med exempelvis fällning av svåra eller fastfällda träd kan betraktas som avancerat arbete med träd. Det kräver kunskaper och färdigheter motsvarande ABC-nivå. Om arbetsuppgifterna är av enklare karaktär och varken omfattar trädfällning eller kapning av träddelar, till exempel vid byggverksamhet, betyder grundläggande kunskaper de kunskaper och färdigheter som behövs för säker skötsel och hantering av en motorkedjesåg vid vedkapning och sågning av rent trä. I ett sådant fall kan kunskaper som motsvarar till exempel motorsågskort nivå A vara tillräckliga."

Med det menar vi skor med sågskydd som finns på marknaden. Använder man skor med stålhätta och sågskydd som är avsedda för motorkedjesågar så anses man uppfylla kravet. Även om skor med sågskydd inte är framtagna för röjsågar bedömer vi att de erbjuder bättre skydd än skor med endast stålhätta och utan sågskydd. Skor med endast stålhätta räcker inte för att uppfylla kravet. (AFS 2012:1, 14 §)

Det innebär att arbetstagaren måste ha dokumentation som visar att han/hon avlagt teoretiska och praktiska prov med godkänt resultat. Dokumentationen ska visa att han eller hon har grundläggande kunskaper och färdigheter för att använda en motorkedjesåg på ett säkert sätt. (AFS 2012:1, §§ 17-18)

Ett exempel är Säker Skog, men det kan finnas andra aktörer som erbjuder utbildningar och prov. I råden till 17 § framgår vad som bör ingå i en kurs för användning av motorkedjesåg. Arbetsgivaren ska alltid se till att de egna arbetstagare har kunskaper för de arbetsuppgifter som utförs. Utbildningen/proven ska därför omfatta de moment som arbetstagaren kommer att arbeta med. Vid tveksamhet kan arbetsgivaren vända sig till Arbetsmiljöverket.


Question: Vad innebär kravet på dokumentation?

Arbetsmiljöverkets bedömning är att proven bör göras om vart femte år, men det är inget krav i föreskrifterna (se råden till 17 §). Det är arbetsgivaren som behöver bedöma detta. I flesta fall kommer det att handla om kompletteringar och uppdateringar, särskilt för arbetstagare som arbetat med motorkedjesåg i skogsarbete sedan de genomfört proven.

En röjsåg med ett monterat trimmerhuvud (plastlina) faller inte in under definitionen av röjsåg enligt föreskrifterna om användning av motorkedjesågar och röjsågar (AFS 2012:1). Arbetsmiljöverket anser att en plastlina inte kan vara ett skärande verktyg. Däremot omfattas den bland annat av föreskrifterna om användning av arbetsutrustning (AFS 2006:4). Här finns till exempel krav på tillräckliga kunskaper och skydd för utkast.

Nej, det är inte ok. Använder man varselkläder på överkroppen så uppfyller man kravet om varselkläder i 14 §, punkt 6 i föreskrifterna om användning av motorkedjesågar och röjsågar (AFS 2012:1). Men om en sele gör att synbarheten blir kraftigt försämrad så har man inte uppfyllt sina åtaganden när det gäller riskbedömning i 5 §.

Ja, alla som utför arbete med motorkedjesåg behöver visa dokumentation på avklarade teoretiskt och praktiskt prov oavsett hur lång erfarenhet man har. Notera att kravet gäller dokumentation av avklarade prov, inte att man ska gå en utbildning. (AFS 2012:1, 17 §)

"Varselkläder är skyddskläder med god synbarhet såväl på dagen som i mörker. Varselkläder tillverkade enligt standarden SS EN ISO 20471:2013 uppfyller kraven i bestämmelserna i AFS 2012:1. SS EN ISO 20471:2013 är en så kallad harmoniserad standard som bygger på direktivet om personlig skyddsutrustning, och anses därmed uppfylla direktivets krav. Standarden anger den tekniska nivå, så kallad ""state of the art"", som varselkläder måste uppfylla för att nå upp till direktivets krav. Enligt föreskrifterna om användning av personlig skyddsutrustning (AFS 2001:3), ska arbetsgivaren göra en riskbedömning innan man väljer personlig skyddsutrustning, till exempel varselkläder. Det finns flera faktorer som är viktiga att ta hänsyn till vid valet av varselkläder, till exempel sikten, olycksrisken och förhållandena på arbetsplatsen. Eftersom dessa faktorer kan variera från en arbetsplats till en annan, måste arbetsgivaren vid varje enskilt tillfälle göra en bedömning om vilka varselkläder som behövs."

Kravet på att det ska vara minst 110 cm mellan upphängningsögla och tänder är gammalt och gällde fram till 1994 i den dåvarande svenska standarden. Röjsågar som har tillverkats efter 1994 har tillverkats enligt det europeiska maskindirektivet. I detta har säkerhetsavståndet beräknats på ett annat sätt än tidigare, och det innebär att avståndet från upphängningsögla till klinga i vissa fall kan vara mindre än 110 cm.

Ja, under förutsättning att han eller hon har tillräcklig kompetens för det. Det är arbetsgivaren som ansvarar för att bestämmelserna i föreskrifterna om användning av motorkedjesågar och röjsågar (AFS 2012:1) följs (3 §). Arbetsgivaren ska alltså se till att genomföra de kontroller som behövs för det ska vara säkert att använda en motorkedjesåg eller röjsåg. Den som använder en motorkedjesåg eller röjsåg förväntas också ha god kännedom om sågens säkerhetsanordningar, kunna underhålla den och göra de kontroller som behövs för säker användning (se råden till 17 §). Underhåll och kontroll av motorsågen bör ingå i den motorsågsutbildning (eller prov) som en arbetstagare kan behöva gå (klara av) för att få arbeta med en motorkedjesåg. (AFS 2012:1, 12 §)

"Nej, det gör den inte. Med kunskaper och färdigheter på grundläggande nivå avses kunskaper och färdigheter som behövs för att på ett säkert sätt kunna sköta och använda en motorkedjesåg vid ""normalt"" skogsarbete: enkel trädfällning, kvistning och kapning. Det motsvarar i regel motorsågskort nivå AB. Arbete med exempelvis fällning av svåra eller fastfällda träd kan betraktas som avancerat arbete med träd. Det kräver kunskaper och färdigheter motsvarande ABC-nivå. Om arbetsuppgifterna är av enklare karaktär och varken omfattar trädfällning eller kapning av träddelar, till exempel vid byggverksamhet, betyder grundläggande kunskaper de kunskaper och färdigheter som behövs för säker skötsel och hantering av en motorkedjesåg vid vedkapning och sågning av rent trä. I ett sådant fall kan kunskaper som motsvarar till exempel motorsågskort nivå A vara tillräckliga."

Med det menar vi skor med sågskydd som finns på marknaden. Använder man skor med stålhätta och sågskydd som är avsedda för motorkedjesågar så anses man uppfylla kravet. Även om skor med sågskydd inte är framtagna för röjsågar bedömer vi att de erbjuder bättre skydd än skor med endast stålhätta och utan sågskydd. Skor med endast stålhätta räcker inte för att uppfylla kravet. (AFS 2012:1, 14 §)

Det innebär att arbetstagaren måste ha dokumentation som visar att han/hon avlagt teoretiska och praktiska prov med godkänt resultat. Dokumentationen ska visa att han eller hon har grundläggande kunskaper och färdigheter för att använda en motorkedjesåg på ett säkert sätt. (AFS 2012:1, §§ 17-18)

Ett exempel är Säker Skog, men det kan finnas andra aktörer som erbjuder utbildningar och prov. I råden till 17 § framgår vad som bör ingå i en kurs för användning av motorkedjesåg. Arbetsgivaren ska alltid se till att de egna arbetstagare har kunskaper för de arbetsuppgifter som utförs. Utbildningen/proven ska därför omfatta de moment som arbetstagaren kommer att arbeta med. Vid tveksamhet kan arbetsgivaren vända sig till Arbetsmiljöverket.


Question: Räcker grundläggande utbildning för alla typer av arbeten?

Arbetsmiljöverkets bedömning är att proven bör göras om vart femte år, men det är inget krav i föreskrifterna (se råden till 17 §). Det är arbetsgivaren som behöver bedöma detta. I flesta fall kommer det att handla om kompletteringar och uppdateringar, särskilt för arbetstagare som arbetat med motorkedjesåg i skogsarbete sedan de genomfört proven.

En röjsåg med ett monterat trimmerhuvud (plastlina) faller inte in under definitionen av röjsåg enligt föreskrifterna om användning av motorkedjesågar och röjsågar (AFS 2012:1). Arbetsmiljöverket anser att en plastlina inte kan vara ett skärande verktyg. Däremot omfattas den bland annat av föreskrifterna om användning av arbetsutrustning (AFS 2006:4). Här finns till exempel krav på tillräckliga kunskaper och skydd för utkast.

Nej, det är inte ok. Använder man varselkläder på överkroppen så uppfyller man kravet om varselkläder i 14 §, punkt 6 i föreskrifterna om användning av motorkedjesågar och röjsågar (AFS 2012:1). Men om en sele gör att synbarheten blir kraftigt försämrad så har man inte uppfyllt sina åtaganden när det gäller riskbedömning i 5 §.

Ja, alla som utför arbete med motorkedjesåg behöver visa dokumentation på avklarade teoretiskt och praktiskt prov oavsett hur lång erfarenhet man har. Notera att kravet gäller dokumentation av avklarade prov, inte att man ska gå en utbildning. (AFS 2012:1, 17 §)

"Varselkläder är skyddskläder med god synbarhet såväl på dagen som i mörker. Varselkläder tillverkade enligt standarden SS EN ISO 20471:2013 uppfyller kraven i bestämmelserna i AFS 2012:1. SS EN ISO 20471:2013 är en så kallad harmoniserad standard som bygger på direktivet om personlig skyddsutrustning, och anses därmed uppfylla direktivets krav. Standarden anger den tekniska nivå, så kallad ""state of the art"", som varselkläder måste uppfylla för att nå upp till direktivets krav. Enligt föreskrifterna om användning av personlig skyddsutrustning (AFS 2001:3), ska arbetsgivaren göra en riskbedömning innan man väljer personlig skyddsutrustning, till exempel varselkläder. Det finns flera faktorer som är viktiga att ta hänsyn till vid valet av varselkläder, till exempel sikten, olycksrisken och förhållandena på arbetsplatsen. Eftersom dessa faktorer kan variera från en arbetsplats till en annan, måste arbetsgivaren vid varje enskilt tillfälle göra en bedömning om vilka varselkläder som behövs."

Kravet på att det ska vara minst 110 cm mellan upphängningsögla och tänder är gammalt och gällde fram till 1994 i den dåvarande svenska standarden. Röjsågar som har tillverkats efter 1994 har tillverkats enligt det europeiska maskindirektivet. I detta har säkerhetsavståndet beräknats på ett annat sätt än tidigare, och det innebär att avståndet från upphängningsögla till klinga i vissa fall kan vara mindre än 110 cm.

Ja, under förutsättning att han eller hon har tillräcklig kompetens för det. Det är arbetsgivaren som ansvarar för att bestämmelserna i föreskrifterna om användning av motorkedjesågar och röjsågar (AFS 2012:1) följs (3 §). Arbetsgivaren ska alltså se till att genomföra de kontroller som behövs för det ska vara säkert att använda en motorkedjesåg eller röjsåg. Den som använder en motorkedjesåg eller röjsåg förväntas också ha god kännedom om sågens säkerhetsanordningar, kunna underhålla den och göra de kontroller som behövs för säker användning (se råden till 17 §). Underhåll och kontroll av motorsågen bör ingå i den motorsågsutbildning (eller prov) som en arbetstagare kan behöva gå (klara av) för att få arbeta med en motorkedjesåg. (AFS 2012:1, 12 §)

"Nej, det gör den inte. Med kunskaper och färdigheter på grundläggande nivå avses kunskaper och färdigheter som behövs för att på ett säkert sätt kunna sköta och använda en motorkedjesåg vid ""normalt"" skogsarbete: enkel trädfällning, kvistning och kapning. Det motsvarar i regel motorsågskort nivå AB. Arbete med exempelvis fällning av svåra eller fastfällda träd kan betraktas som avancerat arbete med träd. Det kräver kunskaper och färdigheter motsvarande ABC-nivå. Om arbetsuppgifterna är av enklare karaktär och varken omfattar trädfällning eller kapning av träddelar, till exempel vid byggverksamhet, betyder grundläggande kunskaper de kunskaper och färdigheter som behövs för säker skötsel och hantering av en motorkedjesåg vid vedkapning och sågning av rent trä. I ett sådant fall kan kunskaper som motsvarar till exempel motorsågskort nivå A vara tillräckliga."

Med det menar vi skor med sågskydd som finns på marknaden. Använder man skor med stålhätta och sågskydd som är avsedda för motorkedjesågar så anses man uppfylla kravet. Även om skor med sågskydd inte är framtagna för röjsågar bedömer vi att de erbjuder bättre skydd än skor med endast stålhätta och utan sågskydd. Skor med endast stålhätta räcker inte för att uppfylla kravet. (AFS 2012:1, 14 §)

Det innebär att arbetstagaren måste ha dokumentation som visar att han/hon avlagt teoretiska och praktiska prov med godkänt resultat. Dokumentationen ska visa att han eller hon har grundläggande kunskaper och färdigheter för att använda en motorkedjesåg på ett säkert sätt. (AFS 2012:1, §§ 17-18)

Ett exempel är Säker Skog, men det kan finnas andra aktörer som erbjuder utbildningar och prov. I råden till 17 § framgår vad som bör ingå i en kurs för användning av motorkedjesåg. Arbetsgivaren ska alltid se till att de egna arbetstagare har kunskaper för de arbetsuppgifter som utförs. Utbildningen/proven ska därför omfatta de moment som arbetstagaren kommer att arbeta med. Vid tveksamhet kan arbetsgivaren vända sig till Arbetsmiljöverket.


Question: Vart kan jag vända mig för att göra proven och var kan jag få den dokumentation som behövs?

Arbetsmiljöverkets bedömning är att proven bör göras om vart femte år, men det är inget krav i föreskrifterna (se råden till 17 §). Det är arbetsgivaren som behöver bedöma detta. I flesta fall kommer det att handla om kompletteringar och uppdateringar, särskilt för arbetstagare som arbetat med motorkedjesåg i skogsarbete sedan de genomfört proven.

En röjsåg med ett monterat trimmerhuvud (plastlina) faller inte in under definitionen av röjsåg enligt föreskrifterna om användning av motorkedjesågar och röjsågar (AFS 2012:1). Arbetsmiljöverket anser att en plastlina inte kan vara ett skärande verktyg. Däremot omfattas den bland annat av föreskrifterna om användning av arbetsutrustning (AFS 2006:4). Här finns till exempel krav på tillräckliga kunskaper och skydd för utkast.

Nej, det är inte ok. Använder man varselkläder på överkroppen så uppfyller man kravet om varselkläder i 14 §, punkt 6 i föreskrifterna om användning av motorkedjesågar och röjsågar (AFS 2012:1). Men om en sele gör att synbarheten blir kraftigt försämrad så har man inte uppfyllt sina åtaganden när det gäller riskbedömning i 5 §.

Ja, alla som utför arbete med motorkedjesåg behöver visa dokumentation på avklarade teoretiskt och praktiskt prov oavsett hur lång erfarenhet man har. Notera att kravet gäller dokumentation av avklarade prov, inte att man ska gå en utbildning. (AFS 2012:1, 17 §)

"Varselkläder är skyddskläder med god synbarhet såväl på dagen som i mörker. Varselkläder tillverkade enligt standarden SS EN ISO 20471:2013 uppfyller kraven i bestämmelserna i AFS 2012:1. SS EN ISO 20471:2013 är en så kallad harmoniserad standard som bygger på direktivet om personlig skyddsutrustning, och anses därmed uppfylla direktivets krav. Standarden anger den tekniska nivå, så kallad ""state of the art"", som varselkläder måste uppfylla för att nå upp till direktivets krav. Enligt föreskrifterna om användning av personlig skyddsutrustning (AFS 2001:3), ska arbetsgivaren göra en riskbedömning innan man väljer personlig skyddsutrustning, till exempel varselkläder. Det finns flera faktorer som är viktiga att ta hänsyn till vid valet av varselkläder, till exempel sikten, olycksrisken och förhållandena på arbetsplatsen. Eftersom dessa faktorer kan variera från en arbetsplats till en annan, måste arbetsgivaren vid varje enskilt tillfälle göra en bedömning om vilka varselkläder som behövs."

Kravet på att det ska vara minst 110 cm mellan upphängningsögla och tänder är gammalt och gällde fram till 1994 i den dåvarande svenska standarden. Röjsågar som har tillverkats efter 1994 har tillverkats enligt det europeiska maskindirektivet. I detta har säkerhetsavståndet beräknats på ett annat sätt än tidigare, och det innebär att avståndet från upphängningsögla till klinga i vissa fall kan vara mindre än 110 cm.

Ja, under förutsättning att han eller hon har tillräcklig kompetens för det. Det är arbetsgivaren som ansvarar för att bestämmelserna i föreskrifterna om användning av motorkedjesågar och röjsågar (AFS 2012:1) följs (3 §). Arbetsgivaren ska alltså se till att genomföra de kontroller som behövs för det ska vara säkert att använda en motorkedjesåg eller röjsåg. Den som använder en motorkedjesåg eller röjsåg förväntas också ha god kännedom om sågens säkerhetsanordningar, kunna underhålla den och göra de kontroller som behövs för säker användning (se råden till 17 §). Underhåll och kontroll av motorsågen bör ingå i den motorsågsutbildning (eller prov) som en arbetstagare kan behöva gå (klara av) för att få arbeta med en motorkedjesåg. (AFS 2012:1, 12 §)

"Nej, det gör den inte. Med kunskaper och färdigheter på grundläggande nivå avses kunskaper och färdigheter som behövs för att på ett säkert sätt kunna sköta och använda en motorkedjesåg vid ""normalt"" skogsarbete: enkel trädfällning, kvistning och kapning. Det motsvarar i regel motorsågskort nivå AB. Arbete med exempelvis fällning av svåra eller fastfällda träd kan betraktas som avancerat arbete med träd. Det kräver kunskaper och färdigheter motsvarande ABC-nivå. Om arbetsuppgifterna är av enklare karaktär och varken omfattar trädfällning eller kapning av träddelar, till exempel vid byggverksamhet, betyder grundläggande kunskaper de kunskaper och färdigheter som behövs för säker skötsel och hantering av en motorkedjesåg vid vedkapning och sågning av rent trä. I ett sådant fall kan kunskaper som motsvarar till exempel motorsågskort nivå A vara tillräckliga."

Med det menar vi skor med sågskydd som finns på marknaden. Använder man skor med stålhätta och sågskydd som är avsedda för motorkedjesågar så anses man uppfylla kravet. Även om skor med sågskydd inte är framtagna för röjsågar bedömer vi att de erbjuder bättre skydd än skor med endast stålhätta och utan sågskydd. Skor med endast stålhätta räcker inte för att uppfylla kravet. (AFS 2012:1, 14 §)

Det innebär att arbetstagaren måste ha dokumentation som visar att han/hon avlagt teoretiska och praktiska prov med godkänt resultat. Dokumentationen ska visa att han eller hon har grundläggande kunskaper och färdigheter för att använda en motorkedjesåg på ett säkert sätt. (AFS 2012:1, §§ 17-18)

Ett exempel är Säker Skog, men det kan finnas andra aktörer som erbjuder utbildningar och prov. I råden till 17 § framgår vad som bör ingå i en kurs för användning av motorkedjesåg. Arbetsgivaren ska alltid se till att de egna arbetstagare har kunskaper för de arbetsuppgifter som utförs. Utbildningen/proven ska därför omfatta de moment som arbetstagaren kommer att arbeta med. Vid tveksamhet kan arbetsgivaren vända sig till Arbetsmiljöverket.