oracions passives (traducció de textos jurídics)

En la traducció al català de textos jurídics normatius s'han de tenir en compte els principis generals d'estil que caracteritzen el llenguatge jurídic català (claredat, precisió, senzillesa, etc.).
Per tal que els textos siguin més entenedors i evitar l'abús de la veu passiva, és preferible fer servir la veu activa. Aquesta recomanació també és aplicable a les passives pronominals i als participis.
1. Pel que fa a la passiva, es proposa de passar-la a activa. Exemple:
Original en castellà
Las condiciones son fijadas en el artículo 3.
Traducció al català
L'article 3 fixa les condicions.
Una altra solució pot ser passar-la a passiva pronominal. Exemple:
Original en castellà
En defensa de los intereses económicos han sido aprobadas disposiciones normativas de ordenación comercial [...]
Traducció al català
En defensa dels interessos econòmics s'han aprovat disposicions normatives d'ordenació comercial [...]
No obstant això, pot ser útil mantenir en català la forma passiva en frases amb complements agents llargs o en casos en què convingui mantenir el subjecte de la passiva com a primer element de l'oració. Exemple:
Original en castellà
Esta acción es exigida por la ley escrita, por el principio general de la diligencia necesaria y por un sentido general de justicia o equidad.
Traducció al català
Aquesta acció és exigida per la llei escrita, pel principi general de la diligència necessària i per un sentit general de justícia o equitat.
2. La passiva pronominal normalment es pot respectar (si no és que hi consta l'agent expressat). És preferible posar el pronom al davant del verb i intentar restablir l'ordre normal de la frase (subjecte, verb). Cal tenir en compte que pot ser que el redactor vulgui encobrir deliberadament, en alguns casos, la identitat de l'agent.
En cas que hi hagi moltes passives pronominals o que la construcció sigui confusa, es poden passar a la forma personal del verb o recórrer a la duplicació amb un pronom feble, al verb caldre o a la perífrasi haver de. Exemples:
Original en castellà
Se establecerán las condiciones y procedimientos [...]
Traducció al català
Les condicions i els procediments s'estableixen [...] / s'han d'establir[...]
Original en castellà
Se ha adoptado la decisión de bajar los salarios de los funcionarios.
Traducció al català
S'ha adoptat la decisió d'abaixar els salaris dels funcionaris.
Cal anar amb compte quan al costat d'una construcció de passiva pronominal hi ha també el subjecte agent. Aquesta construcció fa referència al que en català s'ha anomenat "la falsa passiva pronominal", que s'ha d'evitar. Exemple:
Original en castellà
Se establecerán por la Administración las condiciones y procedimientos [...]
Traducció al català
L'Administració ha d'establir les condicions i els procediments [...]
Exemple de duplicació amb un pronom feble:
Original en castellà
Las condiciones y procedimientos se establecerán por la Administración Central o, en su caso, por los órganos correspondientes de las Comunidades Autónomas con competencia en la materia.
Traducció al català
Les condicions i els procediments, els han d'establir l'Administració central o els òrgans corresponents de les comunitats autònomes amb competències en la matèria.
Exemple de verb en forma personal:
Original en castellà
Los servicios obligatorios de telecomunicaciones, que se prestarán en todo o parte del territorio, con arreglo a lo que se determina en la sección 3ª de este Título.
Traducció al català
Els serveis obligatoris de telecomunicacions, que es prestin en tot el territori o en una part, d'acord amb el que determina la secció 3a d'aquest títol.
Exemple de caldre:
Original en castellà
Inicialmente, bajo el concepto de servicio universal de telecomunicaciones, se deberá garantizar, en los términos que reglamentariamente se determinen:
Traducció al català
Inicialment, sota el concepte de servei universal de telecomunicacions, cal garantir, en els termes que es determinin per reglament:
Exemple amb la perífrasi haver de:
Original en castellà
Inicialmente, bajo el concepto de servicio universal de telecomunicaciones, se deberá garantizar, en los términos que reglamentariamente se determinen:
Traducció al català
Inicialment, sota el concepte de servei universal de telecomunicacions, s'ha de garantir, en els termes que es determinin per reglament:
Aquests dos darrers exemples sovint són sinònims, tot i que els distingeix un lleuger matís de més necessitat (caldre) o de més obligació (haver de).
3. Els participis, es proposa de canviar-los per que + verb en present només en els casos en què la norma o disposició legal pot passar a ser subjecte. Exemple:
Original en castellà
En los términos establecidos en este artículo.
Traducció al català
En els termes que estableix aquest article.
Però:
Original en castellà
Los casos previstos no incluyen [...]
Traducció al català
Els casos previstos no inclouen [...]
Cal tenir en compte que mai no s'ha d'utilitzar la forma ser precís amb el sentit de 'necessitat o 'obligació'. Exemple:
Original en castellà
Es preciso presentar por el administrado fotocopia compulsada de su DNI para completar el trámite.
Traducció al català
Cal que l'administrat presenti una fotocòpia compulsada del DNI per completar el tràmit.
L'administrat ha de presentar una fotocòpia compulsada del DNI per completar el tràmit.


En la traducció al català de textos jurídics normatius s'han de tenir en compte els principis generals d'estil que caracteritzen el llenguatge jurídic català (claredat, precisió, senzillesa, etc.).
El gerundi expressa, en oracions compostes, una acció anterior o simultània a l'acció que expressa el verb de l'oració principal (per exemple: la causa, la manera, etc.). Per tant, el gerundi no té valor especificatiu, copulatiu ni final.
Exemples de gerundi especificatiu:
Original en castellà
Deberá remitirse el escrito notificando la denuncia.
Traducció al català
S'ha de trametre l'escrit que notifica la denúncia.
Original en castellà
Podrá pedir anotación preventiva el que en cualquier juicio obtuviese sentencia ejecutoria condenando al demandado, y el que, demandando en juicio ordinario el cumplimiento de cualquier obligación, obtuviera, con arreglo a las leyes, providencia ordenando el secuestro o prohibiendo la enajenación de bienes inmuebles.
Traducció al català
Pot demanar l'assentament preventiu el qui en qualsevol judici obtingui sentència executòria que condemni el demandat, i el qui havent demandat en judici ordinari el compliment de qualsevol obligació, obtingui, d'acord amb les lleis, una provisió que ordeni el segrest o que prohibeixi l'alienació dels béns immobles.
Original en castellà
Son condiciones generales de la contratación las cláusulas predispuestas cuya incorporación al contrato sea impuesta por una de las partes habiendo sido redactadas con la finalidad de ser incorporadas a una pluralidad de contratos.
Traducció al català
Són condicions generals de la contractació les clàusules predisposades que una de les parts hagi imposat que s'incorporin al contracte i que hagin estat redactades amb la finalitat de ser incorporades a una pluralitat de contractes.
Exemples de gerundi copulatiu:
Original en castellà
La Ley mantiene el concepto amplio de consumidor hasta ahora existente, abarcando tanto a la persona física como a la jurídica que sea destinataria final de los bienes y servicios.
Traducció al català
La Llei manté el concepte ampli de consumidor que hi havia fins ara, i inclou tant la persona física com la persona jurídica que sigui destinatària final dels béns i els serveis.
Original en castellà
Al pie de todo título que se inscriba en el Registro de la Propiedad pondrá el Registrador una nota, que exprese la calificación realizada, haciendo constar la protección judicial del contenido del asiento.
Traducció al català
Al peu dels títols que s'inscriguin al Registre de la Propietat, el registrador hi ha de posar una nota que expressi la qualificació efectuada i hi ha de fer constar la protecció judicial del contingut de l'assentament.
Original en castellà
La anotación preventiva de legados podrá hacerse por convenios entre las partes o por mandato judicial, presentando al efecto en el Registro el título en que se funde el derecho del legatario.
Traducció al català
L'anotació preventiva de llegats es pot fer per conveni entre les parts o per manament judicial i a aquest efecte s'ha de presentar al Registre el títol en què es fonamenta el dret del legatari.
Exemple de gerundi final:
Original en castellà
Cuando hubiere de hacerse la anotación de legados o de derecho hereditario por mandato judicial, acudirá el interesado al Juez o Tribunal competente exponiendo su derecho, presentando los títulos en que se funde y señalando los bienes que pretenda anotar.
Traducció al català
Quan s'hagi de fer l'anotació de llegats o de dret hereditari per manament judicial, la persona interessada ha de comparèixer davant del jutge o del tribunal competent per exposar-li el seu dret, per presentar-li els títols en què es fonamenti i per assenyalar-li els béns que vol anotar.
En el cas del gerundi final convé observar-hi, a més de la coordinació amb la idea de la frase inicial, una idea de finalitat, perquè, si no fos així, es podria resoldre amb una conjunció copulativa com en els exemples de gerundi copulatiu.
Una altra solució possible és expressar-ho amb valor condicional:
Si s'ha de fer l'anotació de llegats o de dret hereditari per manament judicial,
la persona interessada ha de comparèixer davant del jutge o del tribunal competent
per exposar-li el seu dret, per presentar-li els títols en què es fonamenti
i per assenyalar-li els béns que vol anotar.

Optimot, Departament de Política Lingüística, Generalitat de Catalunya


Exemples de fórmules per al paràgraf inicial:
Em plau adreçar-vos aquesta carta per...
En resposta a la vostra carta del..., us informem que...
Tal com vam acordar telefònicament, us envio...
En relació amb la vostra sol·licitud de data..., us comunico que...
Lamentem haver de comunicar-vos que...
Us agrairia que...
Atès que..., us agrairíem que...
Amb l'objecte de..., us sol·licitem...
En data... hem rebut...
Amb motiu de...
Exemples de fórmules per als paràgrafs intermedis:
Pel que fa a la vostra consulta sobre...
Tenint en compte que...
Per aquest motiu, us agrairíem que...
D'altra banda, seria molt convenient que...
Exemples de fórmules per al paràgraf final:
Confiem que aquesta informació serà del vostre interès...
Espero que podreu atendre la meva sol·licitud...
Us agraïm per endavant la vostra col·laboració...
Esperem les vostres indicacions...
Si necessiteu més informació, podeu adreçar-vos a...


Exemples de fórmules per iniciar el cos d'un ofici:
Us trameto una còpia de...
Us enviem, adjunts, els fulls...
Us adjunto el resum mensual...
Us fem arribar les sol·licituds...
Us comunico que...
D'acord amb la nostra conversa telefònica, us trametem...
Tal com vam acordar telefònicament, us envio un exemplar de...
D'acord amb la vostra sol·licitud, us adjunto...
En relació amb la vostra sol·licitud, amb la referència..., de data..., us comunico que...
En resposta a la vostra carta del..., us comuniquem que...
Lamentem comunicar-vos que...
Us agrairia que ens féssiu arribar...
Amb l'objecte de..., us sol·licitem...
Atès que..., us agrairíem que...
Per poder..., us agrairia que...


'sèquia' o 'séquia'?
Pronúncia de 'séquia'

D'acord amb el diccionari normatiu, el mot séquia s'escriu amb accent tancat. Aquesta grafia fou modificada en la segona edició del Diccionari de la llengua catalana de l'Institut d'Estudis Catalans.
Pel que fa a la pronúncia, en català occidental la e es pronuncia tancada, mentre que en català oriental hi ha vacil·lació entre e tancada i e oberta.


La forma fotolit, que s'escriu sense accent i, per tant, és aguda, designa el clixé impressionat per insolar o passar a la planxa en el sistema òfset.


lleva, barralleva i falleba (tancaments)

El mot que cal utilitzar per designar la barreta de ferro amb un piu o una maneta que serveix per tancar portes, finestres, etc., que es mou dins unes anelles fixades a les fulles o al marc, és lleva. Altres mots per designar aquest sistema de tancament són passador o pestell.També es fa servir la forma lleva per referir-se a una barra que serveix d'alçaprem.
Un sistema de tancament molt proper a la lleva és la barralleva, anomenada també falleba (o falleva). Es tracta d'una barra de ferro situada verticalment en la cara interior d'una porta, balcó o finestra i que es pot fer girar amb una maneta de manera que els seus extrems en forma de colze s'introdueixin en unes anelles fixades als bastiments.


'nietzschià' o 'nietzscheà'?
'boolià' o 'booleà'?

Quan la e final de certs noms propis es pronuncia en la llengua d'origen, els derivats per indicar relació o pertinença al personatge conegut corresponent o a la seva obra es formen a partir de la terminació -à, -ana (i no -ià, -iana). Per exemple:
nietzscheà, nietzscheana (de Nietzche)
booleà, booleana (de Boole)
linneà, linneana (de Linné)
fichteà, fichteana (de Fichte)


Lèxic. Lèxic especialitzat. Ciències de la salut

opiòman -a adj.
La forma catalana per designar la persona que pateix d'opiomania ('addicció a l'opi') és opiòman -a, i no opiomaníac. A més d'adjectiu, aquest mot també pot fer la funció de substantiu:
La noia que vaig conèixer era opiòmana (adjectiu).
Els opiòmans són els addictes a l'opi (substantiu).
La forma castellana equivalent és opiómano.


'a ratlles' o 'de ratlles'?
'a quadres' o 'de quadres'?

de ratlles loc.
de quadres loc.
Per introduir complements de nom que fan referència a un element que es repeteix com a motiu decoratiu o estampat es fa servir la preposició de, i no la preposició a. Per exemple:
Un teixit de ratlles blanques i negres (i no a ratlles blanques i negres).
Duu una camisa de quadres molt elegant (i no una camisa a quadres).


'llogaret', 'llogarret' o 'llogarró'?
'llogarenc' o 'llogarrenc'?

Per fer referència a una població petita, en català hi ha els noms llogaret, llogarret i llogarró.
Pel que fa a les persones naturals d'una població petita o a les coses pertanyents a una població petita, es poden fer servir els adjectius llogarenc, llogarenca o llogarrenc, llogarrenca.


Per designar el 'revestiment perifèric de les rodes d'un vehicle, generalment de cautxú, que conté aire a pressió, bé directament, bé dins una cambra inflable' es poden usar les formes pneumàtic i neumàtic en català.


nimfòman -a adj.
nimfòmana f.
L'adjectiu nimfòman -a significa 'que pateix de nimfomania'.
La paraula nimfòmana també pot ser un substantiu i, aleshores, significa 'dona nimfòmana'.


Majúscules i minúscules de documents legals no singulars
Majúscules i minúscules de interlocutòria, provisió, diligència prèvia, pregunta parlamentària, etc.

En l'àmbit de l'Administració de justícia hi ha documents legals que fan referència a tràmits o actuacions que no són finalitzadors parcials o absoluts d'un procediment jurídic (com sí que ho són les lleis, els decrets legislatius, les sentències, etc.), sinó que tenen caràcter de mers impulsors d'aquest procediment. És el cas de les interlocutòries, les provisions, les diligències prèvies, les preguntes parlamentàries, etc., encara que vagin acompanyades d'un número identificatiu o d'una data. Aquesta mena de documents s'escriuen sempre amb la inicial en minúscula. Per exemple:
la interlocutòria de 23 de desembre de 1993
la provisió de 26 d'agost de 1995
les diligències prèvies 23/98
la cèdula de citació de 30 de juny de 1999 del Jutjat Penal núm. 2 de Terrassa
el judici de menor quantia 25/2000
el procediment abreujat núm. 147/85
les actuacions 27/92
el recurs contenciós administratiu núm. 53/94


El terme apertura és sinònim de obertura només quan significa 'acció de donar entrada, en un règim polític, a corrents més liberals i més democràtics'. Per exemple:
Finalment, el Govern va anunciar un règim d'apertura.
No és adequat fer servir el mot apertura com a sinònim de obertura en altres casos. Per exemple:
l'obertura de la sessió (i no apertura)


plural de noms de lloc
els Vallesos o el Vallès?

Els noms propis se solen emprar preferentment en singular, atès el seu caràcter individualitzador. Amb tot, a vegades els noms de lloc poden prendre una forma de plural per tal d'indicar aspectes diversos de la seva significació (les Barcelones d'ahir, el primat de les Espanyes, fer les Amèriques). Alguns noms propis presenten un referent que indica pluralitat (ens associats, illes, serralades extenses: les Nacions Unides, les Pitiüses, els Alps, els Estats Units d'Amèrica), encara que el nom propi comprengui el conjunt considerat com un ens individual.
Un cas particular que convé comentar és el del Vallès. El Vallès és un espai geogràfic únic, dividit administrativament. La denominació tradicional és el Vallès, que ja inclou ambdues comarques, l'oriental i l'occidental.
La forma pluralitzada, els Vallesos, és una solució d'un registre no formal que, habitualment, no s'ha d'emprar.
Precisament, si es vol fer referència solament a una part, es pot emprar el determinatiu oriental / occidental, i si es vol parlar de totes dues comarques, es pot emprar la denominació sense determinatiu (el Vallès), que és la que s'ha fet servir de manera genuïna i que equival a la forma pluralitzada.


'positivar' i 'positivitzar'
'negativar' i 'negativitzar'
Com es diu 'positivizar' en català?
Com es diu 'negativizar' en català?

Els verbs positivar i negativar són termes d'especialitat que s'utilitzen en el camp de la fotografia per anomenar, respectivament, l''acció de fer una prova positiva d'un negatiu' i 'invertir els valors de blanc i negre d'un document gràfic per mitjà d'una pel·lícula fotogràfica'.
Els verbs positivitzar i negativitzar, en canvi, pertanyen a la llengua general i tenen el significat de 'fer esdevenir positiu; donar un caràcter positiu' i 'fer esdevenir negatiu; donar un caràcter negatiu'. Malgrat que cap d'aquestes dues formes no està recollida en el diccionari normatiu, són verbs ben formats a partir dels adjectius positiu -iva, negatiu -iva i el sufix -itzar. Així doncs, positivitzar i negativitzar es poden utilitzar en contextos com ara:
Aquest projecte pretén positivitzar la imatge dels col·lectius més marginats de la societat.
L'objectiu dels entrenadors és positivitzar la rivalitat entre els dos equips per motivar els jugadors.
L'Àngel és molt pessimista, tendeix a negativitzar tot el que li passa.
El resultat de les eleccions va negativitzar el rendiment de les empreses nord-americanes a la borsa.


Plural de noms de persona: els Joseps Maries o els Josep Maria?
Plural de cognoms, dinasties i llinatges: els Àustries o els Àustria?

1. Els noms de persona, quan fan referència a una col·lectivitat de persones amb el nom coincident, s'escriuen en plural (i per fer-lo, s'apliquen les mateixes normes que s'utilitzen per a la formació de plural dels noms comuns). Per exemple:
De Joans, Joseps i ases, n'hi ha a totes les cases.
En aquest text es parla de les tres Maries.
Per als casos de noms compostos, però, cal tenir en compte que habitualment només es pluralitza el segon element. Per exemple:
Faran un càsting per a un espectacle sobre La Trinca: diuen que triaran el més autèntic de tots els Josep Maries, Tonis i Miquel Àngels que s'hi presentin.
2. Pel que fa als cognoms, formalment n'hi ha que tenen terminació de plural, mentre que d'altres tenen gràficament forma de singular. Per exemple:
A la tauleta hi té llibres de Montserrat Roig i de Mercè Rodoreda.
Ahir van fer un reportatge sobre Lluís Companys i demà sobre Pau Casals.
Generalment, quan es fa referència a dos o més membres d'una mateixa família o nissaga, els cognoms es mantenen invariables, tot i que també es poden pluralitzar. Per exemple:
Avui vindran a sopar al restaurant els Bofarull i els Montcada (o els Bofarulls i els Montcades).
Vol estudiar la dinastia dels Borbó (o els Borbons).
Se subhasta una propietat que va ser dels Àustria (o els Àustries), una de les gran famílies de l'aristocràcia europea.
Cal tenir en compte, però, que generalment es mantenen invariables si la forma del cognom es pot confondre amb un altre cognom existent. Per exemple:
Avui vindran a sopar al restaurant els Sala i els Coma (millor que els Sales i els Comes).
Font: Gramàtica de la llengua catalana de l'Institut d'Estudis Catalans (7.3.5 i 14.2.2.1)


Lèxic. Lèxic especialitzat. Economia. Empresa

rebaixes finals f. pl.
final de temporada m.
últimes rebaixes f. pl.
Les empreses  i establiments comercials anuncien forts descomptes en el preu de venda amb l'expressió remate final. Aquestes reduccions de preu es poden atribuir tant al que la normativa vigent estableix  com a rebaixes com al que fixa com a liquidació. Ara bé, a l'hora de traduir el terme remate final, hem de reservar les expressions liquidació d'existències i liquidació final per a les vendes especials que legalment es consideren liquidació.


sant Josep Obrer
El nom amb què es coneix sant Josep, patró dels treballadors i espòs de Maria, és sant Josep Obrer.


Lèxic. Lèxic especialitzat. Alimentació. Gastronomia

El menjar ràpid és un tipus de restauració que té com a objectiu preferent servir el menjar en un temps mínim i a un preu mòdic.
Aquest tipus d'alimentació s'anomena en anglès fast food i, per extensió, s'utilitza aquest mateix terme per designar els establiments en què se serveix aquesta mena de menjar.


En català, l'adjectiu precís, precisa significa 'exactament determinat o definit, no equívoc o vague'. Per exemple:
Aquest terme és poc precís.
Va fer un diagnòstic precís.
Té idees precises.
En canvi, no s'ha d'utilitzar per expressar necessitat o obligació en l'estructura ser precís + infinitiu (o bé ser precís que + verb en subjuntiu). Es poden fer servir altres expressions com ara haver de + infinitiu, caldre + infinitiu, ser necessari + infinitiu, etc. Per exemple:
Cal presentar una còpia del document. (i no És precís presentar una còpia del document.)
S'havia de portar una notícia del diari. (i no Era precís portar una notícia del diari.)
És necessari que ensenyeu el carnet de conduir. (i no És precís que ensenyeu el carnet de conduir.)


Usos del gerundi que no són admesos
'El conductor es va adormir provocant un greu accident' o 'El conductor es va adormir, cosa que va provocar un greu accident'?

Les construccions de gerundi generalment tenen un valor duratiu. Independentment del fet que el gerundi també pugui presentar altres valors (causal, condicional o concessiu), sol indicar duració o continuïtat.
A l'hora de fer servir una construcció de gerundi, cal tenir en compte les consideracions següents:
1. Atès que l'oració de gerundi expressa una acció simultània o immediatament anterior a la de l'oració principal, no és acceptable fer servir el gerundi per expressar una acció posterior a la de l'oració principal o una conseqüència d'aquesta oració, encara que les dues accions siguin simultànies des del punt de vista temporal. Per exemple:
Va caure per l'escala i es va trencar el turmell (i no ...trencant-se el turmell).
El conductor es va adormir al volant, cosa que va provocar un greu accident (i no ...provocant un greu accident).
2. No és acceptable fer servir el gerundi amb valor copulatiu (equivalent a la conjunció i). Per exemple:
Pop Urri fa anys que conquista els escenaris, i és (o bé de manera que és) una de les bandes més consolidades (i no ...sent una de les bandes més consolidades).
El deute queda satisfet, i aquest document serveix de carta de pagament (i no El deute queda satisfet, servint aquest document...).
3. Finalment, el gerundi no pot actuar com a complement d'un nom amb valor especificatiu. Per exemple:
Avui he rebut una carta amb informació sobre els preus (i no ...una carta informant sobre els preus).
Hi va haver un gran aldarull quan es va saber la sentència que condemnava el president (i no ...la sentència condemnant el president).
Això no obstant, és possible fer servir un gerundi com a complement de noms que indiquen un canal de comunicació, com ara avís, ban o document, si va acompanyat d'un verb que expressa aparició (aparèixer, sortir, eixir) i el nom porta un complement que precedeix el gerundi. Per exemple:
Ha aparegut un avís del servei d'atenció al client informant de problemes tècnics.
Al juny va sortir un ban de l'Ajuntament prohibint l'encesa de fogueres per Sant Joan.


El gentilici d'ús més general per denominar els habitants dels Estats Units d'Amèrica és nord-americà, nord-americana. L'adjectiu americà, americana també es fa servir sovint amb aquest mateix significat. I modernament també s'empra el gentilici estatunidenc, estatunidenca, sobretot en els casos en què hi podria haver ambigüitat.
Cal tenir en compte, però, que l'adjectiu nord-americà, nord-americana pot referir-se també a una persona del Canadà (de la mateixa manera que, des del punt de vista geogràfic, té un abast més ampli que els Estats Units: El Colúmbia és un riu nord-americà).


Com es diu poner en bandeja (o a huevo) en català?
Es pot dir posar amb safata en català?

L'expressió castellana poner en bandeja (o poner a huevo, més vulgarment) es fa servir per indicar que a algú se li posen facilitats perquè aconsegueixi o entengui alguna cosa. Amb aquest significat, en català hi ha les construccions següents, segons el context: posar (o servir, deixar, portar) amb safata, donar mastegat, donar fet. Per exemple:
No t'ho volia explicar però m'ho has posat amb safata.
Els ho has de donar mastegat perquè ho entenguin.
Si no li ho dones tot fet, no se'n sortirà.


La forma catalana per designar un artefacte explosiu concebut perquè exploti quan una persona el trepitja o s'hi aproxima és mina antipersones. La forma mina antipersonal no és adequada en català.
El plural d'aquest terme és mines antipersones.


tipus de gelats
Com es diuen cucurucho, polo, corte en català?

D'acord amb la forma de presentació, es poden distingir diferents tipus de gelats:
cucurull, cucurutxo: galeta de forma cònica destinada a contenir gelat. Un cucurull ple de gelat és un cornet. polo: té forma allargada, està elaborat amb aigua gelada i essència de fruita, i porta un pal clavat a la base per sostenir-lo. gelat de barra: es presenta amb forma de barra de secció quadrada. En castellà s'anomena helado de corte. tall de gelat: porció tallada d'un gelat de barra que se serveix entre dues galetes. En castellà s'anomena corte de helado.


Lèxic. Lèxic especialitzat. Ciències socials; Lèxic. Lèxic especialitzat. Llengua. Literatura

El terme que designa la llengua afroasiàtica parlada per un grup ètnic que viu en algunes zones del nord d'Àfrica és amazic (i no amazig). Per exemple:
L'amazic s'ha mantingut bàsicament com a llengua oral.
Aquesta llengua també rep el nom de berber (i no bereber).


Quantitatius seguits de la preposició de
quant, molt, poc, més, menys, tant, gaire, prou, bastant + de + substantiu
Fa molt temps o Fa molt de temps?

Entre un quantitatiu i el nom que el segueix, la preposició de de vegades és optativa, altres vegades és obligatòria i en alguns casos no s'ha d'usar.
Els quantitatius següents admeten l'addició de la preposició de abans del substantiu que els segueix:
quant: Quants de llibres que té! (o Quants llibres que té!)
molt: Fa molt de fred (o Fa molt fred)
poc: Queda poc de pa (o Queda poc pa)
tant: Amb tanta de gent no es passa (o Amb tanta gent no es passa)
prou: Fa prou de goig (o Fa prou goig)
bastant: Tenen bastant de terreny (o Tenen bastant terreny)
força: S'ha de menjar força de verdura (o S'ha de menjar força verdura)
A l'hora d'escollir entre la construcció amb la preposició i la construcció sense la preposició, és recomanable optar per la que sigui habitual segons el propi parlar.
Convé notar que els quantitatius que, massa, més, menys i gaire no van seguits de la preposició de. Exemples:
que: Que feina que tinc! (i no: Que de feina que tinc!)
massa: Tinc massa son (i no: Tinc massa de son)
més: Té més discos que jo (i no: Té més de discos que jo)
menys: Hi ha menys gent que ahir (i no: Hi ha menys de gent que ahir)
gaire:No tinc gaire gana (i no: No tinc gaire de gana)
Finalment, hi ha una sèrie de quantitatius que demanen obligatòriament l'ús de la preposició de: gens, gota, tot (usat com a quantitatiu) i les expressions una mica, un xic, un munt, un tros, un quilo, etc. Per exemple:
No tinc gens de temps.
No té gota de febre.
Té tot de rampoines a l'armari.
Posa-hi una mica d'oli.
Tira-hi un xic de sal.
Hi havia un munt de gent.
Font: Gramàtica de la llengua catalana de l'Institut d'Estudis Catalans (17.3c)


Canvi o manteniment de la preposició en davant d'infinitiu
es basa en destacar o es basa a destacar?

El verb basar-se regeix un complement introduït per la preposició en. Per exemple:
Les seves suposicions es basen en les coses que ha observat.
Ara bé, quan aquest verb es troba davant d'un infinitiu, en registres formals és preferible canviar la preposició en per la preposició a. Per exemple:
La teoria es basa a destacar els fets sorprenents.
Font: Gramàtica de la llengua catalana de l'Institut d'Estudis Catalans (26.5.2.1)


Èlia
La síl·laba tònica d'aquest nom de persona és la primera, és a dir, es tracta d'un mot esdrúixol. Per tant, cal pronunciar-lo i escriure'l amb accent obert sobre la e: Èlia.


Es pot dir mitja taronja (referit a la parella) en català?

L'expressió mitja taronja fa referència a la parella sentimental o a la parella ideal d'una persona. És una expressió usada generalment en contextos col·loquials. Per exemple:
La mitja taronja, sort del qui l'ha, que molts la cerquen i no la poden trobar.
La mitja taronja, sort del qui la troba.
Tant que va voltar pel món el meu germà i tenia la mitja taronja al costat de casa!
Desenganya't, Mariona: la mitja taronja és una idea anacrònica.


Es pot dir tio, tia ('individu') en català?

En català, per anomenar un home o una dona en un registre col·loquial, es poden fer servir els mots següents, segons el context: paio, paia; nen, nena; nano, nana; xaval, xavala; noi, noia; tipus, pinta, etc. Per exemple:
Em pots dir què hi pinta aquesta paia a la festa?
Mira, nen, ja no sé què més dir-te per convence't.
Quin pinta!, sempre se surt amb la seva.
D'altra banda, cal indicar l'ús abusiu que es fa del mot tio, tia en llengua oral col·loquial, i assenyalar que no hauria de substituir les formes esmentades anteriorment.


gentilicis del Magrib
magribí o magrebí?
algerí o algerià?
tunisenc o tunisià?

El Magrib, que també rep el nom del Magreb, és la zona del nord d'Àfrica que agrupa el Marroc, Algèria i Tunísia. Els habitants d'aquesta zona s'anomenen magribins o magrebins.
El mot algerià -ana designa l'habitant d'Algèria. En canvi, algerí -ina s'aplica a les persones que viuen a Alger, la capital d'Algèria.
El mot tunisià -ana fa referència als habitants de Tunísia. En canvi, tunisenc -a s'aplica a les persones que viuen a Tunis, la capital de Tunísia.


El mot euro es pronuncia diferent, segons la procedència de cada parlant:
- En català central i a Menorca i a les Pitiüses, la e d'aquest mot es pronuncia oberta i la vocal final es pronuncia u.
- A Mallorca, la e es pronuncia oberta i la o final es pronuncia tancada.
- En català occidental, tant en nord-occidental com en valencià, la e i la o es pronuncien tancades.


Lèxic. Lèxic especialitzat. Imatge personal

pírcing
D'acord amb el diccionari normatiu, la forma pírcing designa la tècnica que consisteix a subjectar joies o altres objectes travessant la pell, les mucoses o altres teixits corporals.
Aquesta forma és resultat de l'adaptació a les normes ortogràfiques catalanes de la forma anglesa piercing, en un procés paral·lel al que també s'ha adoptat en casos com lífting, lísing, pàrquing, etc.
El terme pírcing també s'empra per designar la joia o objecte subjectat amb la tècnica del pírcing, així com el forat petit fet a l'orella, el nas o en una altra part del cos resultant d'aplicar-hi aquesta mateixa tècnica.


Com es diu canastilla en català?
Es pot dir canastreta en català?

Lèxic. Lèxic especialitzat. Equipament de la llar. Decoració. Bricolatge

En català, els termes que serveixen per designar el conjunt de roba i altres objectes que es preparen per a l'infant acabat de néixer són bolcada de néixer o menudall.
En canvi, per fer referència al recipient que conté aquests objectes, que tradicionalment es posaven en una panera de vímet, els termes adequats són canastreta o panereta.
En castellà, tant per designar el conjunt de roba i els altres objectes com per referir-se al recipient que els conté, el terme que es fa servir és canastilla.


el cognom Abat (Abad)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Abat.
La variant prenormativa Abad no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


tinent d'alcalde, tinenta d'alcalde
tinent d'alcaldia, tinenta d'alcaldia

Per fer referència al regidor de l'equip de govern d'un ajuntament que s'encarrega de certes funcions d'alcaldia es recomana la forma tinent d'alcalde, tinenta d'alcalde o bé la forma tinent d'alcaldia, tinenta d'alcaldia. El mot alcalde tant és masculí com femení. Tot i això, si per raons d'ús no sexista del llenguatge es volgués evitar d'usar-lo es pot recórrer a la forma alcaldia.
S'observen altres usos. Hi ha ajuntaments i mitjans que usen la forma (la) tinent d'alcalde quan aquest càrrec l'ocupa una dona. D'altra banda, també hi ha un ús de tinent d'alcaldessa, tinenta d'alcaldessa en el cas que al capdavant d'un ajuntament hi hagi una dona.


el cognom Ametlla (Amella)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Ametlla.
La variant prenormativa Amella no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Albinyana (Albiñana)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Albinyana.
La variant prenormativa Albiñana no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Avinyó (Aviñó, Aviño, Avinyo)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Avinyó.
Les variants prenormatives Aviñó, Aviño i Avinyo no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Sabater (Sabaté, Sabate)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Sabater.
Les variants prenormatives Sabaté i Sabate no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Serres (Serras)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Serres.
La variant prenormativa Serras no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Vives (Vivas)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Vives.
La variant prenormativa Vivas no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Vinyeta (Viñeta)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Vinyeta.
La variant prenormativa Viñeta no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Vinyet (Viñet)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Vinyet.
La variant prenormativa Viñet no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Vinyets (Viñets)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Vinyets.
La variant prenormativa Viñets no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Bosc (Bosch)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Bosc.
La variant prenormativa Bosch  no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Bruc (Bruch)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Bruc.
La variant prenormativa Bruch no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Comes (Comas)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Comes.
La variant prenormativa Comas no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


És correcte el cognom Aran (Arán) en català?
És correcte forma normativa dels cognoms en català?

La forma normativa d'aquest cognom és Aran.
La variant prenormativa Arán no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Blanc (Blanch)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Blanc.
La variant prenormativa Blanch no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Carreres (Carreras)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Carreres.
La variant prenormativa Carreras no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Casajoana (Casajuana)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Casajoana.
La variant prenormativa Casajuana no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Casamajor (Casamajó, Casamajo)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Casamajor.
Les variants prenormatives Casamajó i Casamajo no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Comajoan (Comajuan)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Comajoan.
La variant prenormativa Comajuan no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Coromines (Corominas)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Coromines.
La variant prenormativa Corominas no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Figueres (Figueras)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Figueres.
La variant prenormativa Figueras no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Guasc (Guasch)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Guasc.
La variant prenormativa Guasch no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Montserrat (Monserrat)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Montserrat.
La variant prenormativa Monserrat no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Mercader (Mercadé, Mercade)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Mercader.
Les variants prenormatives Mercadé i Mercade no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Moliner (Moliné, Moline, Muliné, Muline)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Moliner.
Les variants prenormatives Moliné, Moline, Muliné i Muline no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Oliveres (Oliveras)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Oliveres.
La variant prenormativa Oliveras no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Pasqual (Pascual)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Pasqual.
La variant prenormativa Pascual no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Picanyol (Picañol)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Picanyol.
La variant prenormativa Picañol no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Pijoan (Pijuan)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Pijoan.
La variant prenormativa Pijuan no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Alzina (Alsina, Alcina)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Alzina.
Les variants prenormatives (Alsina i Alcina) no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Artigues (Artigas)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Artigues.
La variant prenormativa Artigas no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Cabanes (Cabanas)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Cabanes.
La variant prenormativa Cabanas no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


El cognom Cerdanya (Cerdaña, Sardaña, Sardanya)
Forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Cerdanya.
Les variants prenormatives Cerdaña, Sardaña i Sardanya no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Centelles (Centellas, Santellas, Santelles)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Centelles.
Les variants prenormatives Centellas, Santellas i Santelles no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


El cognom Comelles (Comellas, Cumellas, Cumelles)
Forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Comelles.
Les variants prenormatives Comellas, Cumellas i Cumelles no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Cunyat (Cuñat)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Cunyat.
La variant prenormativa Cuñat no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Cuixart (Cuxart)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Cuixart.
La variant prenormativa Cuxart no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Vinyals (Viñals)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Vinyals.
La variant prenormativa Viñals no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Vinya (Viña)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Vinya.
La variant prenormativa Viña no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Urgell (Urgel)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Urgell.
La variant prenormativa Urgel no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom València (Valencia)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és València.
La variant prenormativa Valencia no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Santfeliu (Sanfeliu)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Santfeliu.
La variant prenormativa Sanfeliu no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Santjoan (Sanjuan, Sanjoan)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Santjoan.
Les variants prenormatives Sanjuan i Sanjoan no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Santdiumenge (Sandiumenge)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Santdiumenge.
La variant prenormativa Sandiumenge no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Santmartí (Sanmartí)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Santmartí.
La variant prenormativa Sanmartí no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Santmiquel (Sanmiquel)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Santmiquel.
La variant prenormativa Sanmiquel no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Santsalvador (Sansalvador, Santsalvado, Sansalvado)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Santsalvador.
Les variants prenormatives Sansalvador, Santsalvado i Sansalvado no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Santallúcia (Santallucia, Santallusia)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Santallúcia.
Les variants prenormatives Santallucia i Santallusia no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Serravinyals (Serraviñals)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Serravinyals.
La variant prenormativa Serraviñals no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Salvador (Salvadó, Salvado)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Salvador.
Les variants prenormatives Salvadó i Salvado no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Segarra (Sagarra)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Segarra.
La variant prenormativa Sagarra no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Prades (Pradas)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Prades.
La variant prenormativa Pradas no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Porqueres (Porqueras)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Porqueres.
La variant prenormativa Porqueras no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Planes (Planas)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Planes.
La variant prenormativa Planas no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Planelles (Planellas)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Planelles.
La variant prenormativa Planellas no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Pontnou (Ponnou)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Pontnou.
La variant prenormativa Ponnou no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Penya (Peña)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Penya.
La variant prenormativa Peña no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Pinya (Piña)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Pinya.
La variant prenormativa Piña no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Pinyes (Piñas, Piñes)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Pinyes.
Les variants prenormatives Piñas i Piñes no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Pinyol (Piñol)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Pinyol.
La variant prenormativa Piñol no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Passerell (Pasarell, Passarell)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Passerell.
Les variants prenormatives Pasarell i Passarell no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Penes (Penas)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Penes.
La variant prenormativa Penas no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Penyes (Peñas)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Penyes.
La variant prenormativa Peñas no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Presseguer (Preseguer; Pressegué, Presegué, Presaguer, Presagué, Pressaguer, Pressagué )
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Presseguer.
Les variants prenormatives Preseguer, Pressegué, Presegué, Presaguer, Presagué, Pressaguer, Pressagué no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Rossell (Rosell)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Rossell.
La variant prenormativa Rosell no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Torres (Torras)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Torres.
La variant prenormativa Torras no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Tries (Trías, Trias)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Tries.
Les variants prenormatives Trías i Trias no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Tetes (Tetas)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Tetes.
La variant prenormativa Tetas no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Terrades (Terradas, Tarradas, Tarrades)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Terrades.
Les variants prenormativas Terradas, Tarradas i Tarrades no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Tàpies (Tapias, Tapies)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Tàpies.
Les variants prenormatives Tapias i Tapies no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Panyella (Pañella, Peñella)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Panyella.
Les variants prenormatives Pañella i Peñella no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Aranyó (Arañó, Araño, Aranyo)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Aranyó.
Les variants prenormatives Arañó, Araño i Aranyo no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Aragonès (Aragonés, Aragones)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Aragonès.
Les variants prenormatives Aragonés i Aragones no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Llaurador (Llauradó, Llaurado)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Llaurador.
Les variants prenormatives Llauradó i Llaurado no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Banyoles (Bañolas, Bañoles)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Banyoles.
Les variants prenormatives Bañolas i Bañoles no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Colomines (Colominas)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Colomines.
La variant prenormativa Colominas no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Cornellà (Cornellá, Cornella)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Cornellà.
Les variants prenormatives Cornellá i Cornella no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Fàbrega (Fabrega, Fábrega, Fabraga, Fábraga, Fàbraga)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Fàbrega.
Les variants prenormatives Fabrega, Fábrega, Fabraga, Fábraga i Fàbraga no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Fàbregues (Fábregas, Fábragas, Fabregas, Fabragas)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Fàbregues.
Les variants prenormatives Fábregas, Fábragas, Fabregas i Fabragas no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Fageda (Fajeda)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Fageda.
La variant prenormativa Fajeda no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Falgueres (Falgueras)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Falgueres.
La variant prenormativa Falgueras no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Folc (Folch)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Folc.
La variant prenormativa Folch no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Fargues (Fargas)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Fargues.
La variant prenormativa Fargas no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Ganyet (Gañet)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Ganyet.
La variant prenormativa Gañet no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Fuster (Fusté, Fuste)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Fuster.
Les variants prenormatives Fusté i Fuste no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Galvany (Galvañ, Galvani, Galbany, Galbañ, Galbañy)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Galvany.
Les variants prenormatives Galvañ, Galvani, Galbany, Galbañ i Galbañy no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Granyó (Grañó, Graño, Granyo)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Granyó.
Les variants prenormatives Grañó, Graño y Granyo no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Joana (Juana)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Joana.
La variant prenormativa Juana no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Joanpere (Juanpere, Juanpera, Joanpera)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Joanpere.
Les variants prenormatives Juanpere, Juanpera i Joanpera no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Masjoan (Masjuan)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Masjoan.
La variant prenormativa Masjuan no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Matabosc (Matabosch)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Matabosc.
La variant prenormativa Matabosch no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Moles (Molas)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Moles.
La variant prenormativa Molas no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Saperes (Saperas)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Saperes.
La variant prenormativa Saperas no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Tonijoan (Tonijuan)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Tonijoan.
La variant prenormativa Tonijuan no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Vilajoana (Vilajuana)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Vilajoana.
La variant prenormativa Vilajuana no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Vilamajor (Vilamajó, Villamajor, Villamajo)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Vilamajor.
Les variants prenormatives Vilamajó, Villamajor i Villamajo no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Saragossa (Zaragoza, Zaragosa, Saragosa)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Saragossa.
Les variants prenormatives Zaragoza, Zaragosa i Saragosa no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Arenyes (Areñas, Areñes)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Arenyes.
Les variants prenormatives Areñas i Areñes no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Barberà (Barberá, Barbera, Barbarà, Barbará, Barbara)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Barberà.
Les variants prenormatives Barberá, Barbera, Bàrbara, Bárbara i Barbara no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Balmes (Balmas)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Balmes.
La variant prenormativa Balmas no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Bataller (Batallé, Batalle)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Bataller.
Les variants prenormatives Batallé i Batalle no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Bastardes (Bastardas)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Bastardes.
La variant prenormativa Bastardas no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Aguilar (Aguilá, Aguila)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Aguilar.
Les variants prenormatives Aguilá i Aguila no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Altaió (Altayó, Altayo, Altaio)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Altaió.
Les variants prenormatives Altayó, Altayo i Altaio no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Ametller (Amatllé, Amatlle, Amatller, Ametlle, Ametllé )
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Ametller.
Les variants prenormatives Amatllé, Amatlle, Amatller, Ametlle i Ametllé no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Altimires (Altimiras)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Altimires.
La variant prenormativa Altimiras no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Bigues (Bigas)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Bigues.
La variant prenormativa Bigas no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Bonamic (Bonamich)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Bonamic.
La variant prenormativa Bonamich no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Cavalleria (Caballeria, Caballería)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Cavalleria.
Les variants prenormatives Caballeria i Caballería no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Cabrer (Cabré, Cabre)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Cabrer.
Les variants prenormatives Cabré i Cabre no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Cabratosa (Cabretosa)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Cabratosa.
La variant prenormativa Cabretosa no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Calçapeu (Calsapeu)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Calçapeu.
La variant prenormativa Calsapeu no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Cases (Casas)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Cases.
La variant prenormativa Casas no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Carnisser (Carnicé, Carnicer, Carnisse, Carnissé)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Carnisser.
Les variants prenormatives Carnicé, Carnicer, Carnisse i Carnissé no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Castanyeda (Castañeda, Casteñeda)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Castanyeda.
Les variants prenormatives Castañeda i Casteñeda no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Cartanyà (Cartañá, Cartaña, Cartanya)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Cartanyà.
Les variants prenormatives Cartañá, Cartaña i Cartanya no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Colomer (Colomé, Colome, Columer, Columé, Colume)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Colomer.
La variant prenormativa Colomé, Colome, Columer, Columé i Colume no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Companys (Companis)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Companys.
La variant prenormativa Companis no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Codonyers (Codoñés, Codoñes, Codonyés, Codonyes)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Codonyers.
Les variants prenormatives Codoñés, Codoñes, Codonyés i Codonyes no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Conillera (Cunillera)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Conillera.
La variant prenormativa Cunillera no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Quadrat (Cuadrat)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Quadrat.
La variant prenormativa Cuadrat no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Ensenyat (Enseñat)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Ensenyat.
La variant prenormativa Enseñat no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Escuder (Escudé, Escude, Escodé, Escode)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Escuder.
Les variants prenormatives Escudé, Escude, Escodé i Escode no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Espunya (Espuña)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Espunya.
La variant prenormativa Espuña no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Escaiola (Escayola)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Escaiola.
La variant prenormativa Escayola no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Feixes (Feixas)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Feixes.
La variant prenormativa Feixas no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Forners (Fornés, Fornes, Furnés, Furnes)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Forners.
Les variants prenormatives Fornés, Fornes, Furnés i Furnes no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Fosc (Fosch)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Fosc.
La variant prenormativa Fosch no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Gonyalons (Goñalons, Gunyalons, Guñalons)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Gonyalons.
Les variants prenormatives Goñalons, Gunyalons i Guñalons no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Guimerà (Guimerá, Guimera)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Guimerà.
Les variants prenormatives Guimerá i Guimera no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Jaumejoan (Jaumejuan)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Jaumejoan.
La variant prenormativa Jaumejuan no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Torrent (Torren, Torrén)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Torrent.
Les variants prenormatives Torren i Torrén no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Torrents (Torrens)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Torrents.
La variant prenormativa Torrens no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Terricabres (Terricabras)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Terricabres.
La variant prenormativa Terricabras no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Roure (Roura)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Roure.
La variant prenormativa Roura no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Calvó (Calvo, Calbó)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Calvó.
Les variants prenormatives Calbó i Calvo no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Alòs (Alós, Alos)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Alòs.
Les variants prenormatives Alós i Alos no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Buc (Buch)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Buc.
La variant prenormativa Buch no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Genescà (Genescá, Genesca)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Genescà.
Les variants prenormatives Genescá i Genesca no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Guàrdia (Guardia)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Guàrdia.
La variant prenormativa Guardia no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Marfà (Marfá, Marfa)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Marfà.
Les variants prenormatives Marfá i Marfa no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Mariner (Mariné, Marine)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Mariner.
Les variants prenormatives Mariné i Marine no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Montcada (Moncada)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Montcada.
La variant prenormativa Moncada no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Montagut (Montagud, Muntagut, Muntagud)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Montagut.
Les variants prenormatives Montagud, Muntagut i Muntagud no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Vila-seca (Vilaseca)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Vila-seca.
La variant prenormativa Vilaseca no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Alcàsser (Alcácer)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Alcàsser.
La variant prenormativa Alcácer no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Portes (Portas)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Portes.
La variant prenormativa Portas no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Arades (Aradas)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Arades.
La variant prenormativa Aradas no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Ardèvol (Ardevol, Ardévol, Ardèbol, Ardébo, Ardebol)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Ardèvol.
Les variants prenormatives Ardevol, Ardévol, Ardèbol, Ardébol i Ardebol no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Arimon (Arimón)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Arimon.
La variant prenormativa Arimón no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Altisent (Altisen, Altisén)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Altisent.
Les variants prenormatives Altisen i Altisén no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Bauçà (Bauza, Bauzà, Bauzá, Bausa, Bausà, Bausá)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Bauçà.
Les variants prenormatives Bauza, Bauzà, Bauzá, Bausa, Bausà i Bausá no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Berengueres (Berengueras, Barengueras, Barangueras)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Berengueres.
Les variants prenormatives Berengueras, Barengueras i Barangueras no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Bertran (Bertrán, Bertrant, Bertrand, Bartrán, Bartran)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Bertran.
Les variants prenormatives Bertrán, Bertrant, Bertrand, Bartrán i Bartran no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Berenguer (Berengué, Berengue, Barangué, Barangue, Baranguer)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Berenguer.
Les variants prenormatives Berengué, Berengue, Barangué, Barangue i Baranguer no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Cabassa (Cabasa)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Cabassa.
La variant prenormativa Cabasa no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Bofarull (Bufarull)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Bofarull.
La variant prenormativa Bufarull no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Bòria (Boria)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Bòria.
La variant prenormativa Boria no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Canyades (Cañadas, Cañades)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Canyades.
Les variants prenormatives Cañadas i Cañades no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Canyes (Cañas, Cañes)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Canyes.
Les variants prenormatives Cañas i Cañes no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Canyet (Cañet)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Canyet.
La variant prenormativa Cañet no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Canyís (Cañís, Canyis)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Canyís.
Les variants prenormatives Cañís i Canyis no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Clapers (Clapés, Clapes)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Clapers.
Les variants prenormatives Clapés i Clapes no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Cortines (Cortinas, Curtinas)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Cortines.
Les variants prenormatives Cortinas i Curtinas no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Coscollola (Coscullola, Cuscullola)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Coscollola.
Les variants prenormatives Coscullola i Cuscullola no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Balaguer (Balagué, Balague)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Balaguer.
Les variants prenormatives Balagué i Balague no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Bassaganya (Basagaña, Bassagaña, Basegaña, Basseganya)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Bassaganya.
Les variants prenormatives Basagaña, Bassagaña, Basegaña i Basseganya no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Bassaganyes (Basagañas, Basagañes, Bassagañas, Bassagañes, Basegañas, Basegañes, Bassegañas, Basseganyes)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Bassaganyes.
Les variants prenormatives Basagañas, Basagañes, Bassagañas, Bassagañes, Basegañas, Basegañes, Bassegañas i Basseganyes no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Basses (Basas, Bassas, Bases)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Basses.
Les variants prenormatives Basas, Bassas i Bases no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Brossa (Brosa)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Brossa.
La variant prenormativa Brosa no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Bover (Bové, Bove, Bobé, Bobe, Bober, Bubé)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Bover.
Les variants prenormatives Bové, Bove, Bobé, Bobe, Bober i Bubé no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Brugueroles (Brugarolas, Brugaroles, Bruguerolas)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Brugueroles.
Les variants prenormatives Brugarolas, Brugaroles i Bruguerolas no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Canelles (Canellas)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Canelles.
La variant prenormativa Canellas no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Canyameres (Cañameras, Canyameras)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Canyameres.
Les variants prenormatives Cañameras i Canyameras no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Calçada (Calsada, Calzada)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Calçada.
Les variants prenormatives Calsada i Calzada no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Campmany (Camany, Camañ, Cammany, Capmany, Campmañy)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Campmany.
Les variants prenormatives Camany, Camañ, Cammany, Capmany i Campmañy no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Canyadell (Cañadell)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Canyadell.
La variant prenormativa Cañadell no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Vinaròs (Vinaroz, Vinaros, Vinarós)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Vinaròs.
Les variants prenormatives Vinaroz, Vinarós i Vinaros no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Xanxo (Chancho, Xancho)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Xanxo.
Les variants prenormatives Chancho i Xancho no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Iern (Yern)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Iern.
La variant prenormativa Yern no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Vilaprinyó (Vilapriñó, Vilaprinyo)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Vilaprinyó.
Les variants prenormatives Vilapriñó i Vilaprinyo no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Vilardebò (Vilardebó, Vilardebo)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Vilardebò.
Les variants prenormatives Vilardebó i Vilardebo no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Vilagrassa (Vilagrasa, Villagrasa, Villagrassa)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Vilagrassa.
Les variants prenormatives Vilagrasa, Villagrasa i Villagrassa no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Vilamanyà (Vilamañá)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Vilamanyà.
La variant prenormativa Vilamañá no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Vilarrúbies (Vilarrubias)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Vilarrúbies.
La variant prenormativa Vilarrubias no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Vinyallonga (Viñallonga, Viñalonga)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Vinyallonga.
Les variants prenormatives Viñallonga i Viñalonga no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Vic (Vich)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Vic.
La variant prenormativa Vich no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Vallespir (Vallespí, Vallespi, Ballespí)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Vallespir.
Les variants prenormatives Vallespí, Vallespi i Ballespí no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Vanaclotxa (Vanaclocha, Banaclocha)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Vanaclotxa.
Les variants prenormatives Vanaclocha i Banaclocha no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Veny (Veñy)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Veny.
La variant prenormativa Veñy no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Torregrossa (Torregrosa)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Torregrossa.
La variant prenormativa Torregrosa no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Tosses (Tossas, Toses, Tosas)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Tosses.
Les variants prenormatives Tossas, Toses i Tosas no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognomTravesset (Traveset, Trabeset)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Travesset.
Les variants prenormatives Traveset i Trabeset no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Torner (Torné, Torne, Turné, Turne, Turner)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Torner.
Les variants prenormatives Torné, Torne, Turné, Turne i Turner no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Torremorell (Torramorell, Torremorel)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Torremorell.
Les variants prenormatives Torramorell i Torremorel no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Terrassa (Terrasa, Tarrasa, Tarrassa)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Terrassa.
Les variants prenormatives Terrasa, Tarrasa i Tarrassa no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Tenes (Tenas)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Tenes.
La variant prenormativa Tenas no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Tàpia (Tapia)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Tàpia.
La variant prenormativa Tapia no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Surinyac (Suriñach, Surinyach)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Surinyac.
Les variants prenormatives Suriñach i Surinyach no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Sunyol (Suñol)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Sunyol.
La variant prenormativa Suñol no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Terradelles (Tarradellas, Tarradelles, Terradellas)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Terradelles.
Les variants prenormatives Tarradellas, Tarradelles i Terradellas no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Sugranyes (Sugrañes, Sugranyas, Sugrañas, Sograñes)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Sugranyes.
Les variants prenormatives Sugrañes, Sugranyas, Sugrañas i Sograñes no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Sobirà (Subirà, Sobirá, Subirá)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Sobirà.
Les variants prenormatives Subirà, Sobirá i Subirá no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Solivelles (Solivellas)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Solivelles.
La variant prenormativa Solivellas no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Solanelles (Solanellas)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Solanelles.
La variant prenormativa Solanellas no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Solanes (Solanas)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Solanes.
La variant prenormativa Solanas no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Sogues (Sogas)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Sogues.
La variant prenormativa Sogas no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Socies (Socias)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Socies.
La variant prenormativa Socias no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Sitges (Sitjas)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Sitges.
La variant prenormativa Sitjas no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Sitjar (Sitjá, Sichar)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Sitjar.
Les variants prenormatives Sitjá i Sichar no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom  Sinyol (Siñol)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Sinyol.
La variant prenormativa Siñol no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Serinyà (Seriñá)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Serinyà.
La variant prenormativa Seriñá no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Santesmasses (Santesmases)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Santesmasses.
La variant prenormativa Santesmases no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Sant-romà (Sanromá, Sanroma)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Sant-romà.
Les variants prenormatives Sanromá i Sanroma no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Santaeulària (Santeularia, Santaularia)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Santaeulària.
Les variants prenormatives Santeularia i Santaularia no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Forcadell (Furcadell, Forcadel)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Forcadell.
Les variants prenormatives Furcadell i Forcadel no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Granger (Grangé, Granjé)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Granger.
Les variants prenormatives Grangé i Granjé no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Guilanyà (Guilañá, Guilaña, Guilanya)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Guilanyà.
Les variants prenormatives Guilañá, Guilaña i Guilanya no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Bonastre (Bonastra)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Bonastre.
La variant prenormativa Bonastra no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Calders (Caldés)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Calders.
La variant prenormativa Caldés no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Carner (Carné, Carne)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Carner.
Les variants prenormatives Carné i Carne no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Castellsaguer (Castellsagué, Castellseguer, Castellsegué)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Castellsaguer.
Les variants prenormatives Castellsagué, Castellseguer i Castellsegué no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Castany (Castañ)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Castany.
La variant prenormativa Castañ no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Adzaries (Adzarias)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Adzaries.
La variant prenormativa Adzarias no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Albalat (Albalate, Albalad)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Albalat.
Les variants prenormatives Albalate i Albalad no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Amalric (Amalrich)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Amalric.
La variant prenormativa Amalrich no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Aluges (Alujas, Alujes)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Aluges.
Les variants prenormatives Alujas i Alujes no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Albinyà (Albiñá, Alviñá, Albinya)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Albinyà.
Les variants prenormatives Albiñá, Alviñá i Albinya no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Arques (Arcas)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Arques.
La variant prenormativa Arcas no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Arquers (Arqués)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Arquers.
La variant prenormativa Arqués no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Avellà (Avellá)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Avellà.
La variant prenormativa Avellá no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Bages (Baiges, Baijes, Bajes)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Bages.
Les variants prenormatives Baiges, Baijes i Bajes no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Ballester (Ballesté, Balleste, Ballaster, Bellester, Ballasté)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Ballester.
Les variants prenormatives Ballesté, Balleste, Ballaster, Bellester i Ballasté no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Deià (Deiá, Deyá, Daiá, Dayá)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Deià.
Les variants prenormatives Deiá, Deyá, Daiá i Dayá no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Espígol (Espígul)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Espígol.
La variant prenormativa Espígul no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Escoter (Escoté, Escuté)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Escoter.
Les variants prenormatives Escoté i Escuté no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Espinac (Espinach)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Espinac.
La variant prenormativa Espinach no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Escales (Escalas)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Escales.
La variant prenormativa Escalas no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Escrigues (Escrigas)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Escrigues.
La variant prenormativa Escrigas no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Escanelles (Escanellas)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Escanelles.
La variant prenormativa Escanellas no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Estanyol (Estañol)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Estanyol.
La variant prenormativa Estañol no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Esteper (Estapé, Estaper)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Esteper.
Les variants prenormatives Estapé i Estaper no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Estarelles (Estarellas)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Estarelles.
La variant prenormativa Estarellas no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Espanya (España)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Espanya.
La variant prenormativa España no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Espanyó (Españó)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Espanyó.
La variant prenormativa Españó no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Espanyol (Español)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Espanyol.
La variant prenormativa Español no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Estopinyà (Estupiñá, Estopiñá)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Estopinyà.
Les variants prenormatives Estupiñá i Estopiñá no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Fígols (Figols, Fíguls)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Fígols.
Les variants prenormatives Figols i Fíguls no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Figuerola (Figarola)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Figuerola.
La variant prenormativa Figarola no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Ferrandis (Ferrándiz)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Ferrandis.
La variant prenormativa Ferrándiz no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Fabrelles (Fabrellas)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Fabrelles.
La variant prenormativa Fabrellas no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Fontanilles (Fontanillas, Funtanillas)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Fontanilles.
Les variants prenormatives Fontanillas i Funtanillas no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Dunyac (Duñach, Dunyach)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Dunyac.
Les variants prenormatives Duñach i Dunyach no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Dunyó (Duñó, Duño)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Dunyó.
Les variants prenormatives Duñó i Duño no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Faixes (Fajas, Faixas, Faxas)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Faixes.
Les variants prenormatives Fajas, Faixas i Faxas no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Freixes (Freixas, Frexas, Frexes)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Freixes.
Les variants prenormatives Freixas, Frexas i Frexes no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Freixedes (Freixedas, Frexedas, Frexedes, Fraixedas, Fraixedes, Fraxedas, Fraxedes)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Freixedes.
Les variants prenormatives Freixedas, Frexedas, Frexedes, Fraixedas, Fraixedes, Fraxedas i Fraxedes no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Vinyes (Viñas, Viñes, Vinyas)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Vinyes.
Les variants prenormatives Viñas, Viñes i Vinyas no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Lledó (Lladó)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Lledó.
La variant prenormativa Lladó no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Lleuger (Llauger, Llaugé, Llauge, Lleugé, Lleuge)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Lleuger.
Les variants prenormatives Llauger, Llaugé, Llauge, Lleugé i Lleuge no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Llenes (Llenas)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Llenes.
La variant prenormativa Llenas no s'adequa a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Vinyoles (Viñolas, Viñoles; Vinyolas)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Vinyoles.
Les variants prenormatives Viñolas, Viñoles i Vinyolas no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Banyeres (Bañeras, Bañeres, Banyeras)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Banyeres.
Les variants prenormatives Bañeras, Bañeres i Banyeras no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.


el cognom Castanyer (Castanyé, Castañe, Castañé, Castañer)
forma normativa dels cognoms

La forma normativa d'aquest cognom és Castanyer.
Les variants prenormatives Castanyé, Castañe, Castañé i Castañer no s'adeqüen a la normativa ortogràfica vigent, establerta per l'Institut d'Estudis Catalans.